# Euroopan unionin C 195/2018

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 195 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 61. vuosikerta7. kesäkuu 2018 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 195

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

61. vuosikerta7. kesäkuu 2018

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | SUOSITUKSET |
| | Neuvosto |
| 2018/C 195/01 | Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä toukokuuta 2018, yhteisten arvojen, osallistavan koulutuksen ja opetuksen eurooppalaisen ulottuvuuden edistämisestä | 1 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Neuvosto

2018/C 195/01

Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä toukokuuta 2018, yhteisten arvojen, osallistavan koulutuksen ja opetuksen eurooppalaisen ulottuvuuden edistämisestä

1

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2018/C 195/02 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.8887 – Platinum Equity / LifeScan) (
  1) | 6 |
| 2018/C 195/03 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.8771 – Total / Engie (Part of Liquefied Natural Gas Business)) (
  1) | 6 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2018/C 195/02

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.8887 – Platinum Equity / LifeScan) (
  1)

1

6

2018/C 195/03

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.8771 – Total / Engie (Part of Liquefied Natural Gas Business)) (
  1)

1

6

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2018/C 195/04 | Neuvoston päätelmät eurooppalaista koulutusaluetta koskevan vision toteuttamisesta | 7 |
| 2018/C 195/05 | Neuvoston päätelmät nuorten roolista turvallisen, yhteenkuuluvuutta edistävän ja sopusointuisen yhteiskunnan rakentamisessa Eurooppaan | 13 |
| | Euroopan komissio |
| 2018/C 195/06 | Euron kurssi | 19 |
| 2018/C 195/07 | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 6 päivänä kesäkuuta 2018, työohjelman laatimisesta sellaisten tehoaineiden, joiden hyväksynnän voimassaolo päättyy vuonna 2022, 2023 tai 2024, hyväksynnän uusimista koskevien hakemusten arvioimiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti (
  1) | 20 |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2018/C 195/08 | Erityiskertomus nro 12/2018 – Laajakaista EU:n jäsenvaltioissa: edistymistä tapahtunut, mutta kaikkia Eurooppa 2020 -strategian laajakaistatavoitteita ei saavuteta | 23 |
| | EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET |
| | EFTA-valtioiden pysyvä komitea |
| 2018/C 195/09 | Vaaralliset aineet – Luettelo ETA:n EFTA-valtioiden asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) 64 artiklan 8 kohdan mukaisesti tekemistä lupapäätöksistä vuoden 2016 alkupuoliskolla | 24 |
| 2018/C 195/10 | Vaaralliset aineet – Luettelo ETA:n EFTA-valtioiden asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) 64 artiklan 8 kohdan mukaisesti tekemistä lupapäätöksistä vuoden 2016 jälkipuoliskolla | 25 |
| 2018/C 195/11 | Lääkevalmisteet – Markkinoille saattamista koskevat luvat, jotka Euroopan talousalueen EFTA-valtiot myönsivät vuoden 2016 jälkipuoliskolla | 26 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

2018/C 195/04

Neuvoston päätelmät eurooppalaista koulutusaluetta koskevan vision toteuttamisesta

7

2018/C 195/05

Neuvoston päätelmät nuorten roolista turvallisen, yhteenkuuluvuutta edistävän ja sopusointuisen yhteiskunnan rakentamisessa Eurooppaan

13

Euroopan komissio

2018/C 195/06

Euron kurssi

19

2018/C 195/07

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 6 päivänä kesäkuuta 2018, työohjelman laatimisesta sellaisten tehoaineiden, joiden hyväksynnän voimassaolo päättyy vuonna 2022, 2023 tai 2024, hyväksynnän uusimista koskevien hakemusten arvioimiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti (
  1)

1

20

Tilintarkastustuomioistuin

2018/C 195/08

Erityiskertomus nro 12/2018 – Laajakaista EU:n jäsenvaltioissa: edistymistä tapahtunut, mutta kaikkia Eurooppa 2020 -strategian laajakaistatavoitteita ei saavuteta

23

EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET

EFTA-valtioiden pysyvä komitea

2018/C 195/09

Vaaralliset aineet – Luettelo ETA:n EFTA-valtioiden asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) 64 artiklan 8 kohdan mukaisesti tekemistä lupapäätöksistä vuoden 2016 alkupuoliskolla

24

2018/C 195/10

Vaaralliset aineet – Luettelo ETA:n EFTA-valtioiden asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) 64 artiklan 8 kohdan mukaisesti tekemistä lupapäätöksistä vuoden 2016 jälkipuoliskolla

25

2018/C 195/11

Lääkevalmisteet – Markkinoille saattamista koskevat luvat, jotka Euroopan talousalueen EFTA-valtiot myönsivät vuoden 2016 jälkipuoliskolla

26

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2018/C 195/12 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia: M.8954 – BPEA/PAI/WFC) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1) | 44 |
| 2018/C 195/13 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.8928 – Francisco Partners / VeriFone) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1) | 46 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2018/C 195/14 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen | 47 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2018/C 195/12

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia: M.8954 – BPEA/PAI/WFC) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1)

1

44

2018/C 195/13

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.8928 – Francisco Partners / VeriFone) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1)

1

46

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2018/C 195/14

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

47

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

SUOSITUKSET

Neuvosto

| 7.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/1

---

NEUVOSTON SUOSITUS,

annettu 22 päivänä toukokuuta 2018,

yhteisten arvojen, osallistavan koulutuksen ja opetuksen eurooppalaisen ulottuvuuden edistämisestä

(2018/C 195/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 165 ja 166 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Unioni perustuu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa määrättyihin yhteisiin arvoihin ja yleisiin periaatteisiin, joita ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan mukaan unionin päämääränä on vaalia ja puolustaa arvojaan. |
| --- | --- |

(1)

Unioni perustuu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa määrättyihin yhteisiin arvoihin ja yleisiin periaatteisiin, joita ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan mukaan unionin päämääränä on vaalia ja puolustaa arvojaan.

| (2) | Unioni on näiden arvojen innoittamana onnistunut luomaan maita, yhteisöjä ja ihmisiä yhdistävän ainutlaatuisen poliittisen hankkeen, jonka ansiosta Eurooppa on kokenut historiansa pisimmän rauhan ajanjakson, mikä on puolestaan edistänyt yhteiskunnallista vakautta ja taloudellista vaurautta. Se, että jäsenvaltiot ovat omaksuneet perussopimuksessa vahvistetut arvot, luo yhteisen pohjan, joka muodostaa eurooppalaisen elämäntavan ja identiteetin ominaislaadun ja antaa unionille sen paikan maailmassa. |
| --- | --- |

(2)

Unioni on näiden arvojen innoittamana onnistunut luomaan maita, yhteisöjä ja ihmisiä yhdistävän ainutlaatuisen poliittisen hankkeen, jonka ansiosta Eurooppa on kokenut historiansa pisimmän rauhan ajanjakson, mikä on puolestaan edistänyt yhteiskunnallista vakautta ja taloudellista vaurautta. Se, että jäsenvaltiot ovat omaksuneet perussopimuksessa vahvistetut arvot, luo yhteisen pohjan, joka muodostaa eurooppalaisen elämäntavan ja identiteetin ominaislaadun ja antaa unionille sen paikan maailmassa.

| (3) | Unionilla ja sen jäsenvaltioilla on vastassaan monenlaisia haasteita, kuten populismi, muukalaisviha, vastakkainasettelua synnyttävä kansallismielisyys, syrjintä, valeuutisten ja väärien tietojen levittäminen sekä väkivaltaisiin ääriliikkeisiin johtava radikalisoituminen. Nämä ilmiöt voivat olla vakava uhka demokratian perustalle, nakertaa luottamusta oikeusvaltioon ja demokraattisiin instituutioihin ja estää yhteenkuuluvuuden tunteen syntymistä Euroopan maissa ja niiden välillä. |
| --- | --- |

(3)

Unionilla ja sen jäsenvaltioilla on vastassaan monenlaisia haasteita, kuten populismi, muukalaisviha, vastakkainasettelua synnyttävä kansallismielisyys, syrjintä, valeuutisten ja väärien tietojen levittäminen sekä väkivaltaisiin ääriliikkeisiin johtava radikalisoituminen. Nämä ilmiöt voivat olla vakava uhka demokratian perustalle, nakertaa luottamusta oikeusvaltioon ja demokraattisiin instituutioihin ja estää yhteenkuuluvuuden tunteen syntymistä Euroopan maissa ja niiden välillä.

| (4) | Unionin lähtökohtien, sen perustamisen motiivien ja sen ydintoiminnan heikko tuntemus ruokkii vääriä tietoja ja estää valveutuneen mielipiteen muodostamisen sen toimista. Unionin ja sen jäsenvaltioiden monimuotoisuuden tuntemus lisää keskinäistä kunnioitusta, ymmärrystä ja yhteistyötä jäsenvaltioissa ja niiden välillä. |
| --- | --- |

(4)

Unionin lähtökohtien, sen perustamisen motiivien ja sen ydintoiminnan heikko tuntemus ruokkii vääriä tietoja ja estää valveutuneen mielipiteen muodostamisen sen toimista. Unionin ja sen jäsenvaltioiden monimuotoisuuden tuntemus lisää keskinäistä kunnioitusta, ymmärrystä ja yhteistyötä jäsenvaltioissa ja niiden välillä.

| (5) | Kaiken tyyppisellä, kaiken tasoisella ja jo varhaisessa iässä aloitettavalla koulutuksella on ratkaisevan tärkeä rooli yhteisten arvojen edistämisessä. Koulutus auttaa varmistamaan sosiaalisen osallisuuden tarjoamalla kaikille lapsille oikeudenmukaiset ja yhtäläiset mahdollisuudet menestyä. Se tukee kansalaisten aktiivisuutta ja kriittisyyttä ja lisää eurooppalaisen identiteetin ymmärtämistä. |
| --- | --- |

(5)

Kaiken tyyppisellä, kaiken tasoisella ja jo varhaisessa iässä aloitettavalla koulutuksella on ratkaisevan tärkeä rooli yhteisten arvojen edistämisessä. Koulutus auttaa varmistamaan sosiaalisen osallisuuden tarjoamalla kaikille lapsille oikeudenmukaiset ja yhtäläiset mahdollisuudet menestyä. Se tukee kansalaisten aktiivisuutta ja kriittisyyttä ja lisää eurooppalaisen identiteetin ymmärtämistä.

| (6) | EU-johtajien asialistan mukaisesti Göteborgissa marraskuussa 2017 järjestetyssä tapaamisessa johtajat keskustelivat koulutuksen ja kulttuurin merkityksestä Euroopan tulevaisuudelle. Komissio esitti keskustelun pohjaksi visionsa eurooppalaisesta koulutusalueesta ja teki joitakin aloite-ehdotuksia tiedonannossaan ”Eurooppalaisen identiteetin vahvistaminen koulutuksen ja kulttuurin avulla” (1). Tiedonannon mukaan ”eurooppalaisen identiteetin vahvistaminen on edelleen ajankohtaista, ja koulutus ja kulttuuri ovat siihen parhaita välineitä”. |
| --- | --- |

(6)

EU-johtajien asialistan mukaisesti Göteborgissa marraskuussa 2017 järjestetyssä tapaamisessa johtajat keskustelivat koulutuksen ja kulttuurin merkityksestä Euroopan tulevaisuudelle. Komissio esitti keskustelun pohjaksi visionsa eurooppalaisesta koulutusalueesta ja teki joitakin aloite-ehdotuksia tiedonannossaan ”Eurooppalaisen identiteetin vahvistaminen koulutuksen ja kulttuurin avulla” (1). Tiedonannon mukaan ”eurooppalaisen identiteetin vahvistaminen on edelleen ajankohtaista, ja koulutus ja kulttuuri ovat siihen parhaita välineitä”.

| (7) | Göteborgissa pidetyn johtajien kokouksen jälkeen Eurooppa-neuvosto painotti 14. joulukuuta 2017 antamissaan päätelmissä, että koulutus ja kulttuuri ovat keskeisessä asemassa, kun rakennetaan osallistavia ja yhtenäisiä yhteiskuntia ja ylläpidetään kilpailukykyä (2). |
| --- | --- |

(7)

Göteborgissa pidetyn johtajien kokouksen jälkeen Eurooppa-neuvosto painotti 14. joulukuuta 2017 antamissaan päätelmissä, että koulutus ja kulttuuri ovat keskeisessä asemassa, kun rakennetaan osallistavia ja yhtenäisiä yhteiskuntia ja ylläpidetään kilpailukykyä (2).

| (8) | Yksi eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) (3) tavoitteista on edistää tasa-arvoa, sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja aktiivista kansalaisuutta. Lähtökohtana on, että koulutuksella olisi edistettävä monikulttuurisia taitoja, demokratian arvoja ja perusoikeuksien kunnioittamista, estettävä ja torjuttava kaikkia syrjinnän ja rasismin muotoja ja annettava lapsille, nuorille ja aikuisille valmiudet myönteiseen vuorovaikutukseen eritaustaisten tovereidensa kanssa. |
| --- | --- |

(8)

Yksi eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) (3) tavoitteista on edistää tasa-arvoa, sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja aktiivista kansalaisuutta. Lähtökohtana on, että koulutuksella olisi edistettävä monikulttuurisia taitoja, demokratian arvoja ja perusoikeuksien kunnioittamista, estettävä ja torjuttava kaikkia syrjinnän ja rasismin muotoja ja annettava lapsille, nuorille ja aikuisille valmiudet myönteiseen vuorovaikutukseen eritaustaisten tovereidensa kanssa.

| (9) | Euroopan opetusministereiden 17. maaliskuuta 2015 antamassa Pariisin julistuksessa jäsenvaltiot sitoutuivat edistämään yhteisiä arvoja sekä kehittämään kriittistä ajattelua, medialukutaitoa, osallistavaa koulutusta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua. EU:n laajuiseen julkiseen kuulemiseen (4) saaduista vastauksista käy selvästi ilmi, että osallistavaa koulutusta olisi edistettävä. Ainoastaan 16 prosenttia vastaajista on sitä mieltä, että tavoite saavutetaan nykyisellä koulutuksella, 95 prosenttia on sitä mieltä, että koulutuksella olisi autettava nuoria ymmärtämään yhteisten arvojen merkitys, ja 98 prosenttia katsoo, että unionin olisi autettava jäsenvaltioita tässä tehtävässä. |
| --- | --- |

(9)

Euroopan opetusministereiden 17. maaliskuuta 2015 antamassa Pariisin julistuksessa jäsenvaltiot sitoutuivat edistämään yhteisiä arvoja sekä kehittämään kriittistä ajattelua, medialukutaitoa, osallistavaa koulutusta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua. EU:n laajuiseen julkiseen kuulemiseen (4) saaduista vastauksista käy selvästi ilmi, että osallistavaa koulutusta olisi edistettävä. Ainoastaan 16 prosenttia vastaajista on sitä mieltä, että tavoite saavutetaan nykyisellä koulutuksella, 95 prosenttia on sitä mieltä, että koulutuksella olisi autettava nuoria ymmärtämään yhteisten arvojen merkitys, ja 98 prosenttia katsoo, että unionin olisi autettava jäsenvaltioita tässä tehtävässä.

| (10) | Kansalaiskasvatusta Euroopan kouluissa kartoittaneesta, Euroopan koulutusalan tietoverkon (Eurydice) vuonna 2017 tekemästä selvityksestä käy ilmi, että monissa Euroopan maissa panostetaan juuri nyt kansalaiskasvatukseen. Selvityksen kohteena olleista maista lähes puolessa ei kuitenkaan ole edelleenkään suunnitelmia kansalaiskasvatuksen sisällyttämiseksi opettajien peruskoulutukseen. Siksi opettajia olisi tuettava ja heille olisi annettava keinot luoda avoin oppimiskulttuuri ja -ympäristö ja mukauttaa opetusta erilaisten oppilasryhmien tarpeisiin, jotta he voisivat opettaa kansalaistaitoja, kertoa Euroopan yhteisestä perinnöstä, edistää yhteisiä arvoja sekä toimia roolimalleina. |
| --- | --- |

(10)

Kansalaiskasvatusta Euroopan kouluissa kartoittaneesta, Euroopan koulutusalan tietoverkon (Eurydice) vuonna 2017 tekemästä selvityksestä käy ilmi, että monissa Euroopan maissa panostetaan juuri nyt kansalaiskasvatukseen. Selvityksen kohteena olleista maista lähes puolessa ei kuitenkaan ole edelleenkään suunnitelmia kansalaiskasvatuksen sisällyttämiseksi opettajien peruskoulutukseen. Siksi opettajia olisi tuettava ja heille olisi annettava keinot luoda avoin oppimiskulttuuri ja -ympäristö ja mukauttaa opetusta erilaisten oppilasryhmien tarpeisiin, jotta he voisivat opettaa kansalaistaitoja, kertoa Euroopan yhteisestä perinnöstä, edistää yhteisiä arvoja sekä toimia roolimalleina.

| (11) | Väkivaltaisiin ääriliikkeisiin johtava radikalisoituminen on akuutti ongelma monissa jäsenvaltioissa. Yhteisten arvojen edistäminen muun muassa koulutuspolitiikan avulla on keino lisätä sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja kotoutumista ja näin olennainen osa ongelman kokonaisratkaisua. Euroopan komissio perusti heinäkuussa 2017 radikalisoitumista käsittelevän korkean tason ryhmän (5), jonka tehtävänä on suunnitella toimenpiteitä jäsenvaltioiden toimien tukemiseksi muun muassa koulutuksen alalla. |
| --- | --- |

(11)

Väkivaltaisiin ääriliikkeisiin johtava radikalisoituminen on akuutti ongelma monissa jäsenvaltioissa. Yhteisten arvojen edistäminen muun muassa koulutuspolitiikan avulla on keino lisätä sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja kotoutumista ja näin olennainen osa ongelman kokonaisratkaisua. Euroopan komissio perusti heinäkuussa 2017 radikalisoitumista käsittelevän korkean tason ryhmän (5), jonka tehtävänä on suunnitella toimenpiteitä jäsenvaltioiden toimien tukemiseksi muun muassa koulutuksen alalla.

| (12) | PISA-tutkimuksen tuoreimmissa tuloksissa ja vuoden 2017 koulutuksen seurantakatsauksessa korostuu koulutuksen epätasa-arvon ja oppilaiden sosioekonomisen taustan välinen yhteys. PISA-tulosten perusteella todennäköisyys sille, että köyhempien perheiden lasten koulumenestys on varakkaampia ikätovereitaan huonompi, on kolminkertainen, ja maahanmuuttajataustaisten oppilaiden huono koulumenestys on muihin oppilaisiin verrattuna yli kaksi kertaa todennäköisempää. Osallistavat ja tasa-arvoiset koulutusjärjestelmät ovat avainasemassa pyrittäessä ehkäisemään nuorten syrjäytymistä, koska ne edistävät yhteiskunnallista yhteenkuuluvuutta, antavat pohjan aktiiviselle kansalaisuudelle ja parantavat työllistyvyyttä. |
| --- | --- |

(12)

PISA-tutkimuksen tuoreimmissa tuloksissa ja vuoden 2017 koulutuksen seurantakatsauksessa korostuu koulutuksen epätasa-arvon ja oppilaiden sosioekonomisen taustan välinen yhteys. PISA-tulosten perusteella todennäköisyys sille, että köyhempien perheiden lasten koulumenestys on varakkaampia ikätovereitaan huonompi, on kolminkertainen, ja maahanmuuttajataustaisten oppilaiden huono koulumenestys on muihin oppilaisiin verrattuna yli kaksi kertaa todennäköisempää. Osallistavat ja tasa-arvoiset koulutusjärjestelmät ovat avainasemassa pyrittäessä ehkäisemään nuorten syrjäytymistä, koska ne edistävät yhteiskunnallista yhteenkuuluvuutta, antavat pohjan aktiiviselle kansalaisuudelle ja parantavat työllistyvyyttä.

| (13) | Kansainvälisen koulutustutkimusjärjestön (International Association for the Evaluation of Educational Achievement) kansainvälinen kansalaiskasvatuksen arviointihanke vuodelta 2016 osoittaa, että kansallinen ja eurooppalainen identiteetti voivat elää myönteisesti rinnakkain eivätkä ne ole keskenään ristiriidassa. Tutkimus osoittaa lisäksi, että opiskelijat, jotka ovat saaneet enemmän kansalaiskasvatusta, ovat myös asenteiltaan suvaitsevaisempia. |
| --- | --- |

(13)

Kansainvälisen koulutustutkimusjärjestön (International Association for the Evaluation of Educational Achievement) kansainvälinen kansalaiskasvatuksen arviointihanke vuodelta 2016 osoittaa, että kansallinen ja eurooppalainen identiteetti voivat elää myönteisesti rinnakkain eivätkä ne ole keskenään ristiriidassa. Tutkimus osoittaa lisäksi, että opiskelijat, jotka ovat saaneet enemmän kansalaiskasvatusta, ovat myös asenteiltaan suvaitsevaisempia.

| (14) | Eurobarometri-kyselyistä kävi ilmi, että unionia koskeva tietämys on erittäin heikkoa. Vuonna 2014 tehtyyn kyselyyn vastanneista 44 prosenttia katsoi, että he tuntevat heikosti unionin toimintatavat, ja vuoden 2011 kyselyssä vastaajien enemmistö koki, että heillä on puutteelliset tiedot Euroopan unionista. Vuoden 2011 kyselyssä paljastui myös, että kolmannes vastaajista ei tiedä unionin jäsenvaltioiden tarkkaa lukumäärää. Vuoden 2017 Eurobarometri-kyselystä ilmeni, että 89 prosenttia nuorista eurooppalaisista on sitä mieltä, että kansallisten hallitusten tulisi täydentää kouluissa annettavaa opetusta niin, että he saisivat enemmän tietoa oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan unionin kansalaisina. Lisäksi tuoreimman Eurobarometri-kyselyn mukaan 35 prosenttia vastaajista on sitä mieltä, että vertailukelpoiset koulutusstandardit edistäisivät parhaiten Euroopan tulevaisuutta. |
| --- | --- |

(14)

Eurobarometri-kyselyistä kävi ilmi, että unionia koskeva tietämys on erittäin heikkoa. Vuonna 2014 tehtyyn kyselyyn vastanneista 44 prosenttia katsoi, että he tuntevat heikosti unionin toimintatavat, ja vuoden 2011 kyselyssä vastaajien enemmistö koki, että heillä on puutteelliset tiedot Euroopan unionista. Vuoden 2011 kyselyssä paljastui myös, että kolmannes vastaajista ei tiedä unionin jäsenvaltioiden tarkkaa lukumäärää. Vuoden 2017 Eurobarometri-kyselystä ilmeni, että 89 prosenttia nuorista eurooppalaisista on sitä mieltä, että kansallisten hallitusten tulisi täydentää kouluissa annettavaa opetusta niin, että he saisivat enemmän tietoa oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan unionin kansalaisina. Lisäksi tuoreimman Eurobarometri-kyselyn mukaan 35 prosenttia vastaajista on sitä mieltä, että vertailukelpoiset koulutusstandardit edistäisivät parhaiten Euroopan tulevaisuutta.

| (15) | Tätä taustaa vasten on äärimmäisen tärkeää, että jäsenvaltiot tehostavat toimintaansa ja panevat täytäntöön kaikki vuonna 2015 annetun Pariisin julistuksen tavoitteet. Erityisesti on jatkettava yhteisten arvojen edistämistä, sillä ne lisäävät yhteenkuuluvuutta ja osallisuutta, tuettava osallistavien oppimisympäristöjen toteutumista koulutuksen kaikilla tasoilla, parannettava opettajankoulutusta kansalaisuuteen ja monimuotoisuuteen liittyvien kysymysten osalta sekä kehitettävä kaikkien oppijoiden medialukutaitoa ja kriittistä ajattelua. |
| --- | --- |

(15)

Tätä taustaa vasten on äärimmäisen tärkeää, että jäsenvaltiot tehostavat toimintaansa ja panevat täytäntöön kaikki vuonna 2015 annetun Pariisin julistuksen tavoitteet. Erityisesti on jatkettava yhteisten arvojen edistämistä, sillä ne lisäävät yhteenkuuluvuutta ja osallisuutta, tuettava osallistavien oppimisympäristöjen toteutumista koulutuksen kaikilla tasoilla, parannettava opettajankoulutusta kansalaisuuteen ja monimuotoisuuteen liittyvien kysymysten osalta sekä kehitettävä kaikkien oppijoiden medialukutaitoa ja kriittistä ajattelua.

| (16) | Yhteiskunnallisen yhteenkuuluvuuden parantamiseksi on välttämätöntä, että kaikille oppijoille, myös maahanmuuttajataustaisille, sosioekonomisesti huono-osaisille ja erityistarpeisille oppijoille ja vammaisille oppijoille – vammaisyleissopimuksen mukaisesti – varmistetaan tosiasiallinen ja tasavertainen pääsy korkeatasoiseen osallistavaan koulutukseen. Tähän pyrkiessään jäsenvaltiot voivat hyödyntää unionin nykyisiä välineitä, erityisesti Erasmus+-ohjelmaa, Euroopan rakenne- ja investointirahastoja, Luova Eurooppa -ohjelmaa, Kansalaisten Eurooppa -ohjelmaa, perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelmaa, Euroopan solidaarisuusjoukkoja, Horisontti 2020 -puiteohjelmaa sekä Euroopan erityisopetuksen ja inklusiivisen opetuksen kehittämiskeskuksen neuvontaa ja asiantuntemusta. |
| --- | --- |

(16)

Yhteiskunnallisen yhteenkuuluvuuden parantamiseksi on välttämätöntä, että kaikille oppijoille, myös maahanmuuttajataustaisille, sosioekonomisesti huono-osaisille ja erityistarpeisille oppijoille ja vammaisille oppijoille – vammaisyleissopimuksen mukaisesti – varmistetaan tosiasiallinen ja tasavertainen pääsy korkeatasoiseen osallistavaan koulutukseen. Tähän pyrkiessään jäsenvaltiot voivat hyödyntää unionin nykyisiä välineitä, erityisesti Erasmus+-ohjelmaa, Euroopan rakenne- ja investointirahastoja, Luova Eurooppa -ohjelmaa, Kansalaisten Eurooppa -ohjelmaa, perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelmaa, Euroopan solidaarisuusjoukkoja, Horisontti 2020 -puiteohjelmaa sekä Euroopan erityisopetuksen ja inklusiivisen opetuksen kehittämiskeskuksen neuvontaa ja asiantuntemusta.

| (17) | Erasmus+-ohjelma on osoittanut, että liikkuvuus ja yhteydenpito rajojen yli ovat tehokas tapa tutustua eurooppalaiseen identiteettiin. On erittäin tärkeää, että kaikenlaiset oppijaryhmät kaikkialla Euroopassa hyötyvät yhtäläisesti ohjelman tarjoamista mahdollisuuksista, etenkin jäsenvaltioiden välisen oppilasvaihdon kautta. Virtuaalinen liikkuvuus varsinkin eTwinning-verkon välityksellä on erinomainen väline oppilaiden väliseen suoraan yhteydenpitoon. Sitä on jatkossa tarkoitus hyödyntää laajemmassa mittakaavassa ja yhdistää se fyysiseen liikkuvuuteen. |
| --- | --- |

(17)

Erasmus+-ohjelma on osoittanut, että liikkuvuus ja yhteydenpito rajojen yli ovat tehokas tapa tutustua eurooppalaiseen identiteettiin. On erittäin tärkeää, että kaikenlaiset oppijaryhmät kaikkialla Euroopassa hyötyvät yhtäläisesti ohjelman tarjoamista mahdollisuuksista, etenkin jäsenvaltioiden välisen oppilasvaihdon kautta. Virtuaalinen liikkuvuus varsinkin eTwinning-verkon välityksellä on erinomainen väline oppilaiden väliseen suoraan yhteydenpitoon. Sitä on jatkossa tarkoitus hyödyntää laajemmassa mittakaavassa ja yhdistää se fyysiseen liikkuvuuteen.

| (18) | Tuotaessa eurooppalaista ulottuvuutta opetukseen tavoitteena on auttaa oppijoita tutustumaan eurooppalaisen identiteetin monimuotoisuuteen sekä lujittaa myönteistä ja osallistavaa eurooppalaista yhteenkuuluvuuden tunnetta, joka täydentää paikallista, alueellista ja kansallista identiteettiä ja kulttuuriperintöä. Se on tärkeää myös pyrittäessä lisäämään unionin ja sen jäsenvaltioiden tuntemusta. |
| --- | --- |

(18)

Tuotaessa eurooppalaista ulottuvuutta opetukseen tavoitteena on auttaa oppijoita tutustumaan eurooppalaisen identiteetin monimuotoisuuteen sekä lujittaa myönteistä ja osallistavaa eurooppalaista yhteenkuuluvuuden tunnetta, joka täydentää paikallista, alueellista ja kansallista identiteettiä ja kulttuuriperintöä. Se on tärkeää myös pyrittäessä lisäämään unionin ja sen jäsenvaltioiden tuntemusta.

| (19) | Tämä suositus noudattaa kaikilta osin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita. Suositus ei rajoita alan kansallisia aloitteita, varsinkaan kansalaiskasvatusaloitteita, |
| --- | --- |

(19)

Tämä suositus noudattaa kaikilta osin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita. Suositus ei rajoita alan kansallisia aloitteita, varsinkaan kansalaiskasvatusaloitteita,

ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

Jäsenvaltioiden olisi

Yhteisten arvojen edistäminen

| 1. | tuettava Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklaan kirjattujen yhteisten arvojen omaksumista varhaisesta iästä alkaen ja kaiken tasoisessa ja kaiken tyyppisessä koulutuksessa sekä elinikäisen oppimisen alalla, jotta voidaan lujittaa sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä myönteistä ja osallistavaa yhteistä yhteenkuuluvuuden tunnetta paikallisella, alueellisella, kansallisella ja unionin tasolla; |
| --- | --- |

1.

| 2. | jatkettava Pariisin julistuksen sitoumusten täytäntöönpanoa muun muassa






  a) | edistämällä aktiivista kansalaisuutta, etiikan opetusta ja avointa ilmapiiriä luokissa suvaitsevaisen ja demokraattisen ajattelun sekä sosiaalisten, kansalais- ja kulttuurienvälisten taitojen tukemiseksi; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

edistämällä aktiivista kansalaisuutta, etiikan opetusta ja avointa ilmapiiriä luokissa suvaitsevaisen ja demokraattisen ajattelun sekä sosiaalisten, kansalais- ja kulttuurienvälisten taitojen tukemiseksi;

| b) | kehittämällä kriittistä ajattelua ja medialukutaitoa erityisesti internetin ja sosiaalisen median käytössä, jotta voidaan lisätä tietoisuutta tietolähteiden luotettavuuteen liittyvistä riskeistä ja auttaa hyvän arvostelukyvyn omaksumisessa; |
| --- | --- |

b)

kehittämällä kriittistä ajattelua ja medialukutaitoa erityisesti internetin ja sosiaalisen median käytössä, jotta voidaan lisätä tietoisuutta tietolähteiden luotettavuuteen liittyvistä riskeistä ja auttaa hyvän arvostelukyvyn omaksumisessa;

| c) | käyttämällä nykyisiä rakenteita tai kehittämällä tarvittaessa uusia rakenteita, jotka edistävät opettajien, vanhempien, oppilaiden ja laajemman yhteisön aktiivista osallistumista kouluissa; ja |
| --- | --- |

c)

käyttämällä nykyisiä rakenteita tai kehittämällä tarvittaessa uusia rakenteita, jotka edistävät opettajien, vanhempien, oppilaiden ja laajemman yhteisön aktiivista osallistumista kouluissa; ja

| d) | tukemalla nuorten mahdollisuuksia osallistua demokraattiseen toimintaan sekä aktiivista, kriittistä ja vastuullista yhteisöllisyyttä; |
| --- | --- |

d)

tukemalla nuorten mahdollisuuksia osallistua demokraattiseen toimintaan sekä aktiivista, kriittistä ja vastuullista yhteisöllisyyttä;

| 3. | hyödynnettävä saatavilla olevia välineitä, kuten Euroopan neuvoston laatimaa demokraattisessa kulttuurissa tarvittavien taitojen viitekehystä, kansalaiskasvatuksen edistämiseksi. |
| --- | --- |

3.

Osallistavan koulutuksen tarjoaminen

| 4. | edistettävä kaikki oppijat osallistavaa koulutusta muun muassa






  a) | saattamalla kaikki oppijat laadukkaan koulutuksen pariin varhaislapsuudesta alkaen ja koko elämän ajan; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

saattamalla kaikki oppijat laadukkaan koulutuksen pariin varhaislapsuudesta alkaen ja koko elämän ajan;

| b) | antamalla tarvittavaa tukea kaikille oppijoille heidän erityistarpeidensa mukaisesti, myös sosioekonomisesti huonompiosaisille, maahanmuuttajataustaisille, erityistarpeisille ja kaikkein lahjakkaimmille oppijoille; |
| --- | --- |

b)

antamalla tarvittavaa tukea kaikille oppijoille heidän erityistarpeidensa mukaisesti, myös sosioekonomisesti huonompiosaisille, maahanmuuttajataustaisille, erityistarpeisille ja kaikkein lahjakkaimmille oppijoille;

| c) | helpottamalla siirtymistä koulutuspolulta ja -tasolta toiselle ja mahdollistamalla riittävän opinto- ja ammatinvalinnanohjauksen tarjoaminen; |
| --- | --- |

c)

helpottamalla siirtymistä koulutuspolulta ja -tasolta toiselle ja mahdollistamalla riittävän opinto- ja ammatinvalinnanohjauksen tarjoaminen;

| 5. | hyödynnettävä vapaaehtoisuuden pohjalta Euroopan erityisopetuksen ja inklusiivisen opetuksen kehittämiskeskuksen palveluja ottaakseen käyttöön hyväksi havaittuja osallistavia lähestymistapoja koulutusjärjestelmissään ja valvoakseen niiden noudattamista. |
| --- | --- |

5.

Opetuksen eurooppalaisen ulottuvuuden edistäminen

| 6. | edistettävä opetuksen eurooppalaista ulottuvuutta tukemalla






  a) | eurooppalaisuuden ja Euroopan yhteisen perinnön ja yhteisten arvojen tuntemusta sekä lisäämällä tietoisuutta unionin ja unionin jäsenvaltioiden sosiaalisesta, kulttuurisesta ja historiallisesta yhtenäisyydestä ja monimuotoisuudesta; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

eurooppalaisuuden ja Euroopan yhteisen perinnön ja yhteisten arvojen tuntemusta sekä lisäämällä tietoisuutta unionin ja unionin jäsenvaltioiden sosiaalisesta, kulttuurisesta ja historiallisesta yhtenäisyydestä ja monimuotoisuudesta;

| b) | unionin lähtökohtien, arvojen ja toiminnan tuntemusta; |
| --- | --- |

b)

unionin lähtökohtien, arvojen ja toiminnan tuntemusta;

| c) | oppilaiden ja opettajien osallistumista eTwinning-verkon toimintaan ja rajatylittävään liikkuvuuteen sekä kansainvälisiin hankkeisiin, varsinkin perusasteen kouluissa; |
| --- | --- |

c)

oppilaiden ja opettajien osallistumista eTwinning-verkon toimintaan ja rajatylittävään liikkuvuuteen sekä kansainvälisiin hankkeisiin, varsinkin perusasteen kouluissa;

| d) | ruohonjuuritason hankkeita, joilla lisätään tietoisuutta Euroopan unionista ja parannetaan sen tuntemusta opetusympäristöissä, erityisesti suoralla vuorovaikutuksella nuorten kanssa, kuten viettämällä vuosittain vapaaehtoisuuden pohjalta ”Euroopan unionin päivää” opetusympäristöissä. |
| --- | --- |

d)

ruohonjuuritason hankkeita, joilla lisätään tietoisuutta Euroopan unionista ja parannetaan sen tuntemusta opetusympäristöissä, erityisesti suoralla vuorovaikutuksella nuorten kanssa, kuten viettämällä vuosittain vapaaehtoisuuden pohjalta ”Euroopan unionin päivää” opetusympäristöissä.

Opetushenkilöstön ja opetuksen tukeminen

| 7. | huolehdittava siitä, että opetushenkilöstö voi edistää yhteisiä arvoja ja tarjota osallistavaa koulutusta






  a) | toteuttamalla toimenpiteitä, joilla opetushenkilöstöä autetaan välittämään yhteisiä arvoja, edistämään aktiivista kansalaisuutta ja yhteenkuulumisen tunnetta sekä vastaamaan oppijoiden erilaisiin tarpeisiin; ja |
| --- | --- | --- |

7.

a)

toteuttamalla toimenpiteitä, joilla opetushenkilöstöä autetaan välittämään yhteisiä arvoja, edistämään aktiivista kansalaisuutta ja yhteenkuulumisen tunnetta sekä vastaamaan oppijoiden erilaisiin tarpeisiin; ja

| b) | edistämällä opetushenkilöstön perus- ja jatkokoulutusta, vaihtoja ja vertaisoppimista ja vertaisneuvontaa sekä ohjausta ja mentorointia. |
| --- | --- |

b)

edistämällä opetushenkilöstön perus- ja jatkokoulutusta, vaihtoja ja vertaisoppimista ja vertaisneuvontaa sekä ohjausta ja mentorointia.

Täytäntöönpanotoimenpiteet

| 8. | arvioitava ja tarvittaessa parannettava koulutuksen ja epävirallisen oppimisen alalla noudatettavia periaatteita ja käytäntöjä näiden suositusten täytäntöön panemiseksi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kartoitettava tarpeet ja lisättävä kansalaisten osallistumista hyödyntämällä jo saatavilla olevia tietoja tai tarvittaessa keräämällä uutta tietoa, jotta voidaan parantaa näyttöön perustuvaa päätöksentekoa, joka koskee koulutuksen sosiaalisia ja kansalaisuuteen liittyviä näkökohtia; |
| --- | --- |

9.

| 10. | jatkettava yhteistyötä EU:n strategisissa yhteistyöpuitteissa koulutuksen, nuorison, urheilun ja kulttuurin aloilla panostamalla vertaisoppimiseen, vertaisneuvontaan ja hyvien toimintatapojen vaihtamiseen yhteisten arvojen edistämiseksi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hyödynnettävä EU:n rahoitusvälineitä näiden suositusten täytäntöönpanossa, erityisesti Erasmus+-ohjelmaa, Euroopan rakenne- ja investointirahastoja, Luova Eurooppa -ohjelmaa, Kansalaisten Eurooppa -ohjelmaa, perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelmaa ja Horisontti 2020 -puiteohjelmaa. |
| --- | --- |

11.

SUHTAUTUU MYÖNTEISESTI KOMISSION AIKOMUKSEEN

| 12. | tukea jäsenvaltioita tämän suosituksen säännösten täytäntöönpanossa hyödyntämällä käytettävissä olevia keinoja ja rahoitusvälineitä, kuten Erasmus+-ohjelmaa, ja erityisesti oppimiseen liittyvää liikkuvuutta kaikilla koulutustasoilla, keskittyen kouluihin, kansainvälisiin hankkeisiin, eTwinning-verkkoon sekä Jean Monnet -toimiin; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tukea poliittisia uudistuksia ja toimintatapojen kehittämistä kansallisella ja alueellisella tasolla vuoteen 2020 ulottuvissa eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisissa puitteissa (ET 2020) ja niiden jatkoksi mahdollisesti vahvistettavissa puitteissa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | laatia tarvittaessa käytännön vertailuvälineitä ja ohjeistusta päättäjille ja alan toimijoille ja tarkistaa niitä säännöllisin väliajoin sekä tukea tutkimusta ja sidosryhmien osallistumista osaamistarpeisiin vastaamiseksi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | arvioida tämän suosituksen johdosta toteutettuja toimia erityisesti ET 2020 -puitteiden ja koulutuksen seurantakatsauksen avulla. |
| --- | --- |

15.

Tehty Brysselissä 22 päivänä toukokuuta 2018.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

K. VALCHEV

---

(1)  COM(2017) 673 final.

1

(2)  EUCO 19/1/17 REV 1.

2

(3)  Neuvoston ja komission yhteinen vuoden 2015 raportti eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) täytäntöönpanosta – Eurooppalaisen koulutusyhteistyön uudet painopisteet (EUVL C 417, 15.12.2015, s. 25).

3

(4)  SWD(2018)13 final.

4

(5)  Komission päätös, annettu 27 päivänä heinäkuuta 2017, radikalisoitumista käsittelevän komission korkean tason asiantuntijaryhmän perustamisesta (EUVL C 252, 3.8.2017, s. 3).

5

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 7.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/6

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8887 – Platinum Equity / LifeScan)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2018/C 195/02)

Komissio päätti 4. kesäkuuta 2018 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32018M8887. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32018M8887. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 7.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/6

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8771 – Total / Engie (Part of Liquefied Natural Gas Business))

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2018/C 195/03)

Komissio päätti 11. huhtikuuta 2018 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32018M8771. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32018M8771. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

| 7.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/7

---

Neuvoston päätelmät eurooppalaista koulutusaluetta koskevan vision toteuttamisesta

(2018/C 195/04)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

palauttaa mieleen asian poliittisen taustan, joka on esitetty näiden päätelmien liitteessä,

PALAUTTAA MIELEEN, että

| 1. | Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ensimmäisessä periaatteessa esitetty koulutuksen sosiaalinen ulottuvuus tarkoittaa, että jokaisella on oikeus laadukkaaseen ja osallistavaan yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen sellaisten taitojen ylläpitämiseksi ja hankkimiseksi, jotka mahdollistavat täysipainoisen osallistumisen yhteiskunnan toimintaan ja auttavat työmarkkinoille siirtymisessä. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Göteborgissa 17. marraskuuta 2017 pidetyn sosiaalialan huippukokouksen yhteydessä EU-johtajien asialista oli omistettu koulutukselle ja kulttuurille. Työskentelyn useat eri osa-alueet saivat poliittista tukea erityisesti komission tiedonannon ”Eurooppalaisen identiteetin vahvistaminen koulutuksen ja kulttuurin avulla” pohjalta; siinä esitettiin ajatus yhteistyöstä, toissijaisuusperiaatetta täysin noudattaen, vuoteen 2025 mennessä perustettavaa eurooppalaista koulutusaluetta koskevan yhteisen vision toteuttamiseksi luottamuksen, vastavuoroisen tunnustamisen, yhteistyön ja parhaiden käytäntöjen vaihdon, liikkuvuuden ja kasvun pohjalta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Göteborgin huippukokousta seurasivat Eurooppa-neuvoston 14. joulukuuta 2017 antamat päätelmät, joissa koulutus nostettiin EU:n poliittisen asialistan kärkeen ja vauhditettiin toimia merkittävän edistymisen aikaansaamiseksi tällä alalla. |
| --- | --- |

3.

KATSOO seuraavaa:

| 4. | Koulutus ja kulttuuri lähentävät eurooppalaisia ja ovat keskeisessä asemassa myös yksilöiden ja koko unionin tulevaisuuden kannalta. Kaikkien eurooppalaisten tulisi voida hyötyä moninaisesta yhteisestä kulttuuri- ja koulutusperinnöstä. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Eurooppalaisen koulutusalueen tulisi perustua elinikäisen oppimisen jatkumoon, joka ulottuu varhaiskasvatuksesta kouluun ja ammatilliseen koulutukseen sekä korkeakoulutukseen ja aikuiskoulutukseen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Eurooppalaisen koulutusalueen olisi edistettävä koulutusalan liikkuvuutta ja yhteistyötä ja tuettava jäsenvaltioita niiden uudistaessa koulutusjärjestelmiään. |
| --- | --- |

6.

| 7. | KOROSTAA, että eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategiset puitteet (ET 2020) ovat luoneet hyvän pohjan, joka on mahdollistanut yhteisten prioriteettien vahvistamisen ja auttanut jäsenvaltioita nykyaikaistamaan koulutusjärjestelmiään. |
| --- | --- |

7.

| 8. | KEHOTTAA jäsenvaltioita jatkamaan pohdintaa eurooppalaista koulutusaluetta koskevan yhteisen vision toteuttamiseksi, myös sen mahdollisia päämääriä, tavoitteita ja laajuutta sekä sen yhteyksiä koulutusyhteistyön vuoden 2020 jälkeisiin strategisiin puitteisiin. ET 2020:n jatkotoimia olisi toteutettava jäsenvaltioiden yhteistyötä lisäämällä ja komission tuella ja niiden olisi edistettävä vastavuoroista oppimista ja tuettava lisätoimia eurooppalaista koulutusaluetta koskevan vision toteuttamiseksi. Eurooppalaista koulutusaluetta koskevan vision edistämiseksi olisi kiinnitettävä erityistä huomiota seuraaviin aiheisiin: |
| --- | --- |

8.

| 9. | ERASMUS+ |
| --- | --- |

9.

| 9.1 | PAINOTTAA, että Erasmus+-ohjelma on erittäin onnistunut EU:n lippulaivahanke, joka edistää oppimiseen liittyvää liikkuvuutta kautta Euroopan ja sen ulkopuolellakin ja auttaa osaltaan merkittävällä tavalla parantamaan henkilökohtaista kehitystä ja monikulttuurisia taitoja sekä lujittamaan eurooppalaista identiteettiä; se tukee EU:n laajuista kaiken tasoisten koulutuslaitosten yhteistyötä; se myös lisää EU:n kilpailukykyä ja auttaa edistämään yhteisiä eurooppalaisia arvoja. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | ON TYYTYVÄINEN Erasmus+-ohjelman väliarvioinnin tuloksiin ja KEHOTTAA toteuttamaan toimia, joilla lisätään ja laajennetaan osallistumista keskittyen edelleen hankkeiden vaikutuksiin ja laatuun, edistetään korkeatasoista koulutusta ja tehdään seuraavan sukupolven Erasmus+-ohjelmasta nykyistä osallistavampi ja tasapuolisempi, esimerkiksi tehostamalla yhtäläisiä mahdollisuuksia ja lisäämällä aliedustettujen alueiden ja ryhmien, ensikertalaisten ja kapasiteetiltaan pienempien organisaatioiden mahdollisuuksia osallistua ohjelman kaikkiin osioihin. Olisi lisättävä synergioita muiden Euroopan unionin rahoituslähteiden kanssa ja vältettävä päällekkäisyyksiä. |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | KEHOTTAA edelleen yksinkertaistamaan sääntöjä ja menettelyjä, jotta hallinnollista taakkaa voidaan vähentää entisestään kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

9.3

| 10. | DIGITAALINEN OSAAMINEN JA KOULUTUS |
| --- | --- |

10.

| 10.1 | KOROSTAA, että on tärkeää parantaa koulutusta digiaikana sekä kehittää digitaalista osaamista, joka on yksi elinikäisen oppimisen avaintaidoista; erityisesti olisi otettava huomioon Sofiassa hyväksytty ”Call for Action on Digital Skills and Education” -asiakirja ja komission tiedonanto digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmasta. |
| --- | --- |

10.1

| 10.2 | PAINOTTAA, että seuraavan sukupolven Erasmus+-ohjelmassa ja muissa unionin rahoitusohjelmissa olisi tuettava koulutusjärjestelmien ja -infrastruktuurien mukauttamista digiaikaan. |
| --- | --- |

10.2

| 10.3 | KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA TOIMIVALTUUKSIENSA MUKAISESTI |
| --- | --- |

10.3

| 10.3.1 | Tukemaan koulutusjärjestelmien uudistamista innovoinnin kautta muun muassa hyödyntämällä digitaaliteknologioita pedagogisesti ja innovatiivisesti sekä soveltamalla toimintatapoja, jotka tukevat koulutuksen laatua ja osallistavuutta, ja käyttämällä asianmukaisesti EU:n rahoitusohjelmia ja välineitä, kuten vapaaehtoisuuteen perustuvaa SELFIE-itsearviointivälinettä, kannustamaan kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien aloitteita ja yhteistyötä koulutuksen kehittämiseksi ja digitaalitaitojen sisällyttämiseksi kaikkeen opetukseen ja oppimiseen. |
| --- | --- |

10.3.1

| 10.3.2 | Toteuttamaan konkreettisia toimenpiteitä kaikkien eurooppalaisten digitaaliosaamisen ja medialukutaidon edistämiseksi, jotta he osaavat suhtautua valeuutisiin, propagandaan ja informaatiokupliin, ja kansalaisten, myös lähtökohdiltaan heikommassa asemassa olevien henkilöiden, varustamiseksi sellaisilla taidoilla, joita he tarvitsevat digitaaliteknologian ja internetin käyttöön omaa hyvinvointiaan ja kansalaisvaikuttamista varten. |
| --- | --- |

10.3.2

| 10.3.3 | Edistämään koulutusta, joka kannustaa luovuuteen ja yrittäjyyteen ja – silloin kun se on asianmukaista ja voimassa olevan lainsäädännön mukaista – koulutusalan, yritysten ja kansalaisyhteiskunnan yhteistyöhön opettajien ja kouluttajien täydennys- ja uudelleenkoulutuksen alalla esimerkiksi kehittämällä digitaaliosaamisen koulutusohjelmia. Antamaan tunnustusta työlle, jota Euroopan unionin teollisoikeuksien viraston hallinnoima teollis- ja tekijänoikeuksia koulutuksessa käsittelevä verkosto tekee. |
| --- | --- |

10.3.3

| 11. | KORKEAKOULUTUS |
| --- | --- |

11.

| 11.1 | PALAUTTAA MIELEEN Euroopan korkeakoulutusalan erityishaasteet, jotka tuotiin esiin neuvoston marraskuussa 2017 antamissa päätelmissä EU:n uudesta korkeakoulutussuunnitelmasta. |
| --- | --- |

11.1

| 11.2 | TUNNUSTAA Erasmus+-ohjelman oppimiseen liittyvän liikkuvuuden ja strategisten kumppanuuksien tuoman lisäarvon kaikkialla unionissa korkeakoulualan yhteistyön edistämisessä samoin kuin Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin ja Marie Skłodowska-Curie -toimien kaltaisten aloitteiden lisäarvon. |
| --- | --- |

11.2

| 11.3 | TOTEAA Euroopan korkeakoulujen strategisen yhteistyön lujittamisen merkityksen alhaalta ylös suuntautuvan, joustavan, epäbyrokraattisen, osallistavan, avoimen ja läpinäkyvän lähestymistavan kautta. |
| --- | --- |

11.3

| 11.4 | TUKEE ”Eurooppa-yliopistojen” perustamista, jotka muodostavat kestäviä alhaalta ylöspäin suuntautuvia verkostoja, jotka ovat maantieteellisesti ja sosiaalisesti osallistavia ja toimivat saumattomasti valtioiden rajojen yli. Ne voisivat olla avainasemassa koko eurooppalaisen koulutusalueen perustamisen kannalta, sillä ne auttavat voimaannuttamaan Euroopan kansalaisten uusia sukupolvia ja lujittamaan Euroopan korkeakoulualan kansainvälistä kilpailukykyä. KATSOO, että ”Eurooppa-yliopistot” voivat lisätä merkittävästi liikkuvuutta ja edistää koulutuksen ja tutkimuksen korkeaa laatua ja huippuosaamista, sillä ne lujittavat opetuksen, tutkimuksen ja innovoinnin välisiä yhteyksiä ja tiedon siirtämistä, osoittavat monikielisen oppimisen ja tutkintotodistusten tunnustamisen edut ja kehittävät yhteisiä koulutus- ja tutkimusohjelmia ja -hankkeita. |
| --- | --- |

11.4

| 11.5 | KEHOTTAA KOMISSIOTA TOISSIJAISUUSPERIAATE ASIANMUKAISESTI HUOMIOON OTTAEN JA tiiviissä yhteistyössä JÄSENVALTIOIDEN kanssa kehittämään ja vahvistamaan ”Eurooppa-yliopistoja” koskevat keskeiset tavoitteet ja käsitteen sekä tukemaan niiden kehittämistä. PANEE MERKILLE, että komissio on perustanut tätä tarkoitusta varten tilapäisen työryhmän, joka muodostuu jäsenvaltioiden asiantuntijoista. PANEE MERKILLE, että ”Eurooppa-yliopistojen” pilottivaihetta koskevat valintaperusteet laaditaan Erasmus+-asetuksessa (1) määrättyjen menettelyjen mukaisesti. |
| --- | --- |

11.5

| 11.6 | KEHOTTAA komissiota raportoimaan säännöllisesti neuvostolle ”Eurooppa-yliopistojen” pilottivaihetta koskevien valintaperusteiden laadinnan edistymisestä. PYYTÄÄ komissiota yhdessä jäsenvaltioiden kanssa pohtimaan pilottihankkeen tulosten pohjalta ”Eurooppa-yliopistojen” tulevaa muotoa. |
| --- | --- |

11.6

| 11.7 | TÄHDENTÄÄ, että yliopistojen ja yritysten yhteistyö on väline, jolla edistetään kilpailukykyä sekä talous- ja sosiaalista kasvua EU:ssa. ANTAA TUNNUSTUSTA Euroopan korkeakoulu- ja yritysfoorumin panokselle. KOROSTAA, että yliopistojen ja yritysten kumppanuuksia on tuettava jatkuvasti, jotta pidetään yllä niiden potentiaalia innovoida, tehdä tutkimusta ja kehittää innovatiivisia pedagogisia ratkaisuja. |
| --- | --- |

11.7

| 11.8 | KEHOTTAA jäsenvaltioita edistämään komission tuella toimia, joilla tuetaan korkeakoulujen yrittäjyys- ja innovaatiovalmiuksia, muun muassa käyttämällä HEInnovate-itsearviointivälinettä. |
| --- | --- |

11.8

| 11.9 | KEHOTTAA KOMISSIOTA tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tutkimaan pilottihankkeen tulosten pohjalta mahdollisuutta luoda vapaaehtoisuuteen perustuva eurooppalainen opiskelijakortti, joka auttaisi osaltaan edistämään oppimiseen liittyvää liikkuvuutta varmistamalla opiskelijoille paremmat palvelut ja vähentämällä korkeakoulujen hallinnollista työtä. |
| --- | --- |

11.9

| 12. | KORKEALAATUINEN JA OSALLISTAVA KOULUTUS |
| --- | --- |

12.

| 12.1 | PALAUTTAA MIELEEN Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, jonka mukaan kaikilla lapsilla on oikeus kohtuuhintaiseen ja laadukkaaseen varhaiskasvatukseen. KOROSTAA, että toimia olisi tehostettava neuvoston vuonna 2011 antamissa varhaiskasvatusta koskevissa päätelmissä esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi niin, että kaikki lapset sosioekonomisesta taustastaan riippumatta, myös sosioekonomisesti epäedullisessa asemassa olevien alueiden lapset, voivat päästä varhaiskasvatusjärjestelmien piiriin. |
| --- | --- |

12.1

| 12.2 | TÄHDENTÄÄ, että on tarpeen huolehtia korkealaatuisesta ja osallistavasta koulutuksesta, jolla tuetaan kaikkien oppijoiden kehitystä, muun muassa keskittymällä neuvoston marraskuussa 2017 koulujen kehittämisestä ja huipputason opetuksesta antamien päätelmien prioriteetteihin. |
| --- | --- |

12.2

| 12.3 | KOROSTAA, että on tarpeen tuoda esiin opettajan ja muun opetushenkilöstön ammatin kiinnostavuutta ja merkitystä ja tukea näiden jatkuvaa täydennyskoulutusta. Vaikka monista tulevaisuuden ammateista ei vielä ole tietoa, opetusalan työ on niitä ammattialoja, joiden keskeinen merkitys yhteiskunnalle säilyy monialaisten teknologisten innovointien ja tekoälyn aikakaudellakin. Tässä suhteessa opettajien ja opetushenkilöstön liikkuvuutta sekä heidän koulutukseensa liittyvien vastuutahojen parempaa yhteydenpitoa tulisi edistää. |
| --- | --- |

12.3

| 12.4 | PITÄÄ erityisen tärkeänä yhdistää voimat, jotta voidaan vähentää koulunsa keskeyttäneiden määrää Euroopassa ja lisätä yhtäläisiä koulutus- ja perustaitojen hankkimismahdollisuuksia kaikille heikossa asemassa oleville ryhmille, myös niiden työntekijöiden lapsille, jotka siirtyvät lyhyemmäksi tai pidemmäksi aikaa toiseen jäsenvaltioon. |
| --- | --- |

12.4

| 12.5 | PANEE MERKILLE vaikeudet, joita kotimaansa koulujärjestelmään ulkomailla vietettyjen jaksojen jälkeen palaavilla lapsilla ja oppilailla voi olla tapauksissa, joissa kansallisten koulutusjärjestelmien välinen yhteydenpito on riittämätöntä. |
| --- | --- |

12.5

| 12.6 | KEHOTTAA jäsenvaltioita tarvittaessa komission tuella tutkimaan keinoja parantaa tiedonvaihtoa maasta toiseen siirtyneiden oppilaiden koulutustilanteesta, henkilötietosuojaa koskevaa unionin lainsäädäntöä noudattaen. |
| --- | --- |

12.6

| 13. | KIELTEN OPPIMINEN |
| --- | --- |

13.

| 13.1 | TOTEAA monikielitaidon olevan eurooppalaisen koulutusalueen tärkeä elementti. KOROSTAA, että kielillä on suuri merkitys ymmärtämisen ja moninaisuuden sekä eurooppalaisten arvojen edistäjinä, ja ne ovat olennaisen tärkeitä henkilökohtaisen kehityksen, liikkuvuuden ja yhteiskunnan toimintaan osallistumisen sekä työllistettävyyden kannalta. |
| --- | --- |

13.1

| 13.2 | PALAUTTAA MIELEEN Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2017 esittämän kunnianhimoisen tavoitteen kielten oppimisesta. |
| --- | --- |

13.2

| 13.3 | PALAUTTAA MIELEEN toukokuussa 2014 annetut neuvoston päätelmät monikielisyydestä ja kielitaidon kehittämisestä; päätelmissä jäsenvaltioita kehotettiin toteuttamaan ja parantamaan toimenpiteitä, joilla pyritään edistämään monikielisyyttä ja parantamaan kieltenoppimisen ja -opetuksen laatua ja tehokkuutta. |
| --- | --- |

13.3

| 14. | TUTKINTOJEN TUNNUSTAMINEN (2) |
| --- | --- |

14.

| 14.1 | KATSOO, että korkea-asteen tutkintojen ja ylemmän perusasteen päättötodistusten, ammatillisen koulutuksen tutkinnot mukaan lukien, sekä ulkomailla suoritettujen opintojaksojen tunnustaminen ovat tärkeitä elementtejä eurooppalaisen koulutusalueen perustamisessa, sillä ne edistävät oppijoiden saumatonta liikkuvuutta koko unionissa. |
| --- | --- |

14.1

| 14.2 | PAINOTTAA koulutusjärjestelmien, koulutuksen tarjoajien ja muiden sidosryhmien välisen yhteistyön merkitystä toimintapolitiikan kehittämiseksi ja toteuttamiseksi sekä luottamuksen lisäämiseksi laadunvarmistuksen ja parannettujen arviointimenetelmien avulla. |
| --- | --- |

14.2

| 14.3 | PALAUTTAA MIELEEN, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa todetaan, että unioni pyrkii rohkaisemaan tutkintotodistusten ja opintojaksojen tunnustamista akateemisessa maailmassa korkea-asteen koulutusta koskevien tutkintojen tunnustamisesta Euroopan alueella tehdyn Lissabonin yleissopimuksen ja siihen liittyvien tekstien pohjalta opiskelijoiden ja opettajien liikkuvuuden edistämiseksi. OTTAA TÄYSIN HUOMIOON jäsenvaltioiden vastuut ja toimivallan tällä alalla ja TÄHDENTÄÄ, että unionin tasolla ehdotettujen ratkaisujen olisi perustuttava avoimuuteen ja luottamukseen ja niissä olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien erityispiirteet. |
| --- | --- |

14.3

PAINOTTAA lisäksi

| 15. | että eurooppalaiseen koulutusalueen käsitteeseen sisältyvissä aloitteissa ja sen osana toteutettavissa tulevissa toimissa on varmistettava täydentävyys ja johdonmukaisuus kansallisten koulutusjärjestelmien kanssa ja niihin tulisi sisältyä kaikki koulutustasot ja -tyypit, myös aikuiskoulutus ja ammatillinen koulutus. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1288/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman ”Erasmus+” perustamisesta ja päätösten N:o 1719/2006/EY, 1720/2006/EY ja 1298/2008/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 50).

(2)  Siten kuin tutkinnot on määritelty korkea-asteen koulutusta koskevien tutkintojen tunnustamisesta Euroopan alueella tehdyn Lissabonin yleissopimuksen I artiklassa (korkea-asteen tutkinto; ja tutkinto, joka mahdollistaa korkea-asteen koulutukseen pääsyn).

---

LIITE

POLIITTINEN TAUSTA

1.

Neuvoston päätelmät ”Nuorten valmistaminen 2000-lukuun: koulualan eurooppalainen yhteistyöohjelma”, 21.11.2008.

2.

Neuvoston päätelmät eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista (ET 2020), 12.5.2009.

3.

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät koulutuksen roolin kehittämisestä täysin toimivan osaamiskolmion osana, 26.11.2009.

4.

Neuvoston päätelmät varhaiskasvatuksesta: varhaiskasvatuksella parhaat mahdolliset lähtökohdat lasten tulevaisuudelle, 19.–20.5.2011.

5.

Neuvoston päätelmät korkeakoulutuksen nykyaikaistamisesta, 28.–29.11.2011.

6.

Neuvoston päätelmät korkea-asteen koulutuksen sosiaalisesta ulottuvuudesta, 16.–17.5.2013.

7.

Neuvoston päätelmät eurooppalaisen korkea-asteen koulutuksen globaalista ulottuvuudesta, 25.–26.11.2013.

8.

Neuvoston päätelmät tehokkaasta johtamisesta koulutusalalla, 25.–26.11.2013.

9.

Neuvoston päätelmät monikielisyydestä ja kielitaidon kehittämisestä, 20.5.2014.

10.

Julistus kansalaisuuden sekä vapauden, suvaitsevaisuuden ja syrjimättömyyden yhteisten arvojen edistämisestä koulutuksen avulla, Pariisi, 17.3.2015.

11.

Neuvoston päätelmät varhaiskasvatuksen ja alemman perusasteen koulutuksen roolista luovuuden, innovoinnin ja digitaalisten taitojen edistämisessä, 18.–19.5.2015.

12.

Neuvoston ja komission yhteinen vuoden 2015 raportti eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) täytäntöönpanosta – Eurooppalaisen koulutusyhteistyön uudet painopisteet, 23.–24.11.2015.

13.

Neuvoston päätelmät koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämisestä ja menestyksellisen koulunkäynnin edistämisestä, 23.–24.11.2015.

14.

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma sosioekonomisen kehityksen ja osallisuuden edistämisestä EU:ssa koulutuksen avulla: koulutusalan panos vuoden 2016 eurooppalaiseen ohjausjaksoon, 24.2.2016.

15.

Neuvoston päätelmät medialukutaidon ja kriittisen ajattelun kehittämisestä koulutuksen avulla, 30.5.2016.

16.

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Uusi osaamisohjelma Euroopalle: Vahvistetaan yhdessä inhimillistä pääomaa, työllistettävyyttä ja kilpailukykyä, 10.6.2016.

17.

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Koulutuksen parantaminen ja nykyaikaistaminen, 7.12.2016.

18.

Neuvoston suositus taitojen parantamisesta: uusia mahdollisuuksia aikuisille (19.12.2016)

19.

Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Erasmus+-ohjelman (2014–2020) väliarvioinnista, 31.1.2018.

20.

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät osallistamisesta monimuotoisessa ympäristössä laadukkaan koulutuksen tarjoamiseksi kaikille, 17.2.2017.

21.

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Eurooppalaisen identiteetin vahvistaminen koulutuksen ja kulttuurin avulla: Euroopan komission panos EU-johtajien kokoukseen Göteborgissa 17. marraskuuta 2017.

22.

Neuvoston suositus tutkinnon suorittaneiden seurannasta, 20.11.2017.

23.

Neuvoston päätelmät EU:n uudesta korkeakoulutussuunnitelmasta, 20.11.2017.

24.

Neuvoston päätelmät koulujen kehittämisestä ja huipputason opetuksesta, 20.11.2017.

25.

Eurooppa-neuvoston päätelmät, 14.12.2017.

26.

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmasta, 17.1.2018.

27.

Neuvoston suositus laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista, 15.3.2018.

28.

Neuvoston suositus yhteisten arvojen, osallistavan koulutuksen ja opetuksen eurooppalaisen ulottuvuuden edistämisestä, 22.5.2018.

29.

Neuvoston suositus elinikäisen oppimisen avaintaidoista, 22.5.2018.

---

| 7.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/13

---

Neuvoston päätelmät nuorten roolista turvallisen, yhteenkuuluvuutta edistävän ja sopusointuisen yhteiskunnan rakentamisessa Eurooppaan

(2018/C 195/05)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO

PALAUTTAA MIELEEN

| 1. | asian poliittisen taustan, joka esitetään näiden päätelmien liitteessä; |
| --- | --- |

1.

PANEE MERKILLE

| 2. | YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 2250 (2015) esitetyn nuoria, rauhaa ja turvallisuutta koskevan agendan, jossa tunnustetaan nuorten merkittävä myönteinen panos rauhan ja turvallisuuden ylläpitämisessä ja edistämisessä sekä vahvistetaan, että nuorilla voi olla tärkeä tehtävä konfliktien estämisessä ja ratkaisemisessa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | YK:n syyskuussa 2015 hyväksymän kestävän kehityksen toimintaohjelman 2030 (Agenda 2030) sekä kestävän kehityksen tavoitteet, jotka muodostavat muutosvoimaisen poliittisen kehyksen köyhyyden poistamiselle ja kestävälle kehitykselle. Toimintaohjelmassa ja tavoitteissa ovat tasapainoisesti edustettuina taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöllinen ulottuvuus, mukaan lukien tärkeät hallintotapaa sekä rauhanomaisia, sopusointuisia ja osallistavia yhteiskuntia koskevat kysymykset, ja niissä tunnustetaan tavoitteiden ja alatavoitteiden väliset olennaiset kytkökset; |
| --- | --- |

3.

| 4. | Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian, jonka tarkoituksena on tukea yhteiskuntien selviytymiskykyä myös syventämällä työtä kulttuuri-, koulutus- ja nuorisoaloilla sekä edistämällä moniarvoisuutta, rinnakkaiseloa ja keskinäistä kunnioitusta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen, jossa todetaan, että nuoret edustavat kehitys- ja muutosvoimaa ja vaikuttavat näin merkittävällä tavalla Agenda 2030:een myös innovointikykynsä ansiosta ja että EU ja sen jäsenvaltiot pyrkivät myös vahvistamaan nuorten oikeuksia ja heidän voimaantumistaan julkisten asioiden hoidossa, esimerkiksi edistämällä heidän osallistumistaan paikallistalouteen, yhteiskuntaelämään ja päätöksentekoon erityisesti nuorisojärjestöjen kautta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | valkoisen kirjan Euroopan tulevaisuudesta (1), jossa korostetaan eurooppalaisten arvojen merkitystä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | Brysselissä 25.–27. syyskuuta 2017 järjestetyn nuorisoa, rauhaa ja turvallisuutta koskeneen eurooppalaisen alueellisen kuulemisen, jonka Euroopan ulkosuhdehallinto toteutti yhteistyössä YK:n väestöohjelmarahaston, YK:n rauhanrakentamisen tukitoimiston ja keskeisten kansalaisyhteiskunnan sidosryhmien kanssa; |
| --- | --- |

7.

TOTEAA SEURAAVAA:

| 8. | Nuoria on maailmassa yhä enemmän: tällä hetkellä lapsia ja nuoria (15–24-vuotiaita) on maailmassa 1,8 miljardia ja vuoteen [2025] mennessä heitä on vielä 72 miljoonaa enemmän. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Nuorten määrä Euroopan unionissa on tällä hetkellä 88,9 miljoonaa (2016). |
| --- | --- |

9.

| 10. | ”Osallistuminen” ja ”nuoriso ja maailma” sisällytettiin muiden aiheiden lisäksi kahtena ensisijaisena toiminta-alana nuorisopolitiikan eurooppalaisen yhteistyön uudistettuihin puitteisiin (2010–2018). |
| --- | --- |

10.

| 11. | YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 2250 (2015) esitetyllä nuoria, rauhaa ja turvallisuutta koskevalla agendalla (2) on olennainen merkitys sekä maailmanlaajuisesti että Euroopan näkökulmasta. Eurooppa on yksi maailman turvallisimmista kolkista. Tästä huolimatta rakenteelliset ongelmat, kuten ilmastonmuutos, luonnonkatastrofit, ihmiskauppa, heikko työllisyystilanne ja syrjäytyminen, jotka vaikuttavat nuoriin Euroopan unionissa väkivaltaisen radikalisoitumisen kasvavan uhan ohella, horjuttavat käsitystä turvallisesta ja rauhanomaisesta maanosastamme. |
| --- | --- |

11.

| 12. | On tunnustettava nuorten merkitys demokratian rakentajina, rauhanomaisten näkemysten luojina sekä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja eurooppalaisten arvojen edistäjinä. Nuoret ja nuorisoalan sidosryhmät on nähtävä keskeisinä liittolaisina ja otettava mukaan toimiin, joilla kehitetään kykyä selviytyä edellä mainituista ongelmista, ylläpitää rauhaa ja estää väkivaltaa sekä luoda osallistava ja rauhanomainen yhteiskunta. Nuorisotyöllä voi tässä yhteydessä olla olennainen tehtävä, kun tuodaan esille nuorten mahdollisuuksia antaa myönteinen panoksensa turvallisen, yhteenkuuluvuutta edistävän ja rauhanomaisen yhteiskunnan rakentamiseen; |
| --- | --- |

12.

KOROSTAA SEURAAVAA:

| 13. | Eri puolilla maailmaa yli 600 miljoonaa nuorta elää epävakaassa ja konfliktin leimaamassa ympäristössä (3). Moninaiset, usein toisiinsa kiinteästi liittyvät väkivallan muodot – aina vähäisestä kaltoinkohtelusta yhteisöjä horjuttavaan järjestäytyneeseen rikollisuuteen, väkivaltaiseen ääriliikehdintään ja terrori-iskuihin saakka – vaikuttavat eniten esimerkiksi nuoriin, jotka joutuvat kantamaan niiden aiheuttamat valtavat ja pitkäaikaiset inhimilliset, sosiaaliset ja taloudelliset seuraukset. Siksi on olennaisen tärkeää suunnitella ja toteuttaa politiikkaa ja ohjelmia, joilla nuorille tarjotaan tilaisuuksia kehittää selviytymiskykyään ja yhteiskunnallista osallisuuttaan. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Useissa Euroopan maissa nuorisotyöttömyys on viime aikoina ollut korkea ja sosiaalinen syrjäytyminen on aiheuttanut ongelmia. Tästä syystä nuorisoryhmät turvautuvat yhä useammin populismin kielteisiin ilmentymiin, propagandaan, vihapuheeseen ja muukalaisvihaan, jotka voivat avata tien eurooppalaista monikulttuurista identiteettiämme vahingoittavaan väkivaltaiseen ääriajatteluun. Siksi on olennaisen tärkeää auttaa nuoria hyödyntämään uuden teknologian ja digitalisaation tarjoamat mahdollisuudet ja vastaamaan uusiin haasteisiin, joita esimerkiksi valeuutiset ja globalisaatio aiheuttavat. |
| --- | --- |

14.

| 15. | On muistettava, ettei nuoria, rauhaa ja turvallisuutta koskeva agenda ole pelkästään globaali vaan myös eurooppalainen toimintaohjelma. Yleisesti ottaen nuorilla on kokonaisvaltainen käsitys rauhan ylläpitämisen merkityksestä. Näin ollen heillä on tärkeä rooli heihin kohdistuvan erityyppisen väkivallan, syrjinnän ja epäoikeudenmukaisuuden torjumisessa, mukaan luettuna perheväkivalta, sukupuoleen perustuva väkivalta, propaganda, kaikki kiusaamisen muodot, lapsi- ja pakkoavioliitot sekä etninen syrjintä ja kunnioituksen puute. Nuorilla on tässä yhteydessä käytössään useita keinoja, kuten liikkuvuuteen perustuva kulttuurienvälinen vuoropuhelu, nuorisotyö, vapaaehtoistyö sekä epävirallinen ja arkioppiminen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Nuoret ovat arvokkaita innovoijia ja muutoksen tekijöitä, ja heidän panostaan olisi aktiivisesti tuettava, pyydettävä ja pidettävä olennaisen tärkeänä rauhanomaisen yhteiskunnan rakentamisessa ja demokraattisen hallintotavan tukemisessa. Nuorten osallistuminen lisää myös yhteiskunnallista osallisuutta ja aktiivista kansalaisuutta. Nuorten kehityksen kannalta olennaisessa osassa ovat myös kasvatus toimimiseen aktiivisena kansalaisena demokratiassa, mihin kuuluu digitaalinen kansalaisuus, sekä ihmisoikeuskasvatus, joka käsittää puolestaan rauhankasvatuksen ja kriittisen ajattelun oppimisen. Euroopan unionin ja Euroopan neuvoston välinen yhteistyö voi antaa tähän arvokkaan panoksen; |
| --- | --- |

16.

PAINOTTAA SEURAAVAA:

| 17. | Nuorten liikkuvuus on ratkaisevan tärkeää ajatustenvaihdon, innovaatioiden tunnetuksi tekemisen, työllisyys- ja sosiaalikysymysten ratkaisemisen, ihmisten välisten suhteiden lujittamisen, henkilökohtaisen kehityksen edistämisen, pehmeiden ja monialaisten taitojen hankkimiseen kannustamisen sekä kulttuurienvälisten taitojen edistämisen ja ennakkoluulojen ja syrjinnän torjumisen kannalta. Liikkuvuutta olisi siis edistettävä, jotta voidaan luoda jokaisen ihmisen kannalta osallistava, yhteenkuuluvuutta edistävä ja turvallinen yhteiskunta. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Nuorisotyö sekä epävirallinen ja arkioppiminen estävät merkittävästi nuorten syrjäytymistä ja radikalisoitumista. Nuorisotyöllä torjutaan osaltaan myös nuorten syrjäytymistä ja radikalisoitumista ja lisätään nuorten käytännön ymmärrystä ihmisoikeuksista ja demokratian arvoista. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Sillä on erityinen merkitys kaikkien sidosryhmien, kuten Euroopan unionista ja muualta peräisin olevien nuorten, nuorisotyöntekijöiden, nuoriso-ohjaajien ja nuorisojärjestöjen, kansainvälisen yhteistyön kehittämisessä ja edistämisessä. Nuorisotyöllä rakennetaan luottamusta ja muokataan tulevia suhteita Euroopassa ja sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

19.

KOROSTAA SEURAAVIA TOIMINTA-ALOJA:

A.   Innovatiivisiin viestintätapoihin, hyvien käytäntöjen jakamiseen ja tehokkaaseen vuoropuheluun perustuva monialainen yhteistyö

| 20. | Nuoria, rauhaa ja turvallisuutta koskeva agenda kattaa kaiken EU:n sisäisen ja ulkoisen politiikan, jolla edistetään kestävää kehitystä, rauhaa ja turvallisuutta sekä ihmisoikeuksia. Ainoastaan useiden eri sidosryhmien voimat yhdistämällä voidaan synergiaedut hyödyntää mahdollisimman hyvin ja varmistaa johdonmukaisuus niiden poliittisten toimien välillä, joilla vastataan unionin sisä- ja ulkopolitiikkaan kohdistuviin haasteisiin. |
| --- | --- |

20.

TÄSSÄ YHTEYDESSÄ NEUVOSTO KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA, KOMISSIOTA JA EUROOPAN ULKOSUHDEHALLINTOA TOIMIVALTANSA PUITTEISSA

| 21. | edistämään innovatiivisiin viestintätapoihin, hyvien käytäntöjen jakamiseen ja tehokkaaseen vuoropuheluun perustuvaa monialaista yhteistyötä nuorisoalan ja eri toiminta-alojen ja asiaankuuluvien viranomaisten välillä, jotta ne harkitsisivat nuorten, nuorisojärjestöjen ja nuorten parissa työskentelevien järjestöjen ottamista mukaan arvokkaina kumppaneina työhön, jolla yhteiskunnan ja valtion kestävyyttä vahvistetaan ja yhteenkuuluvuutta edistävää yhteiskuntaa rakennetaan; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ottamaan käyttöön asiantuntemusta, edistämään innovaatiota ja syventämään usean sidosryhmän välisiä kumppanuuksia EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden, kansalaisyhteiskunnan, nuorison sekä nuorisoalan ja muiden alojen sidosryhmien välillä lujittamalla nuorten asemaa rauhan ylläpitäjinä;
  edistämään nuoria, rauhaa ja turvallisuutta koskevaan agendaan liittyvää vuoropuhelua, yhteistyötä ja hyvien käytäntöjen vaihtoa keskeisten sidosryhmien välillä vahvistamalla Erasmus+-ohjelman globaalia yhteistyötä koskevaa lukua ja muita hyvien käytäntöjen vaihtomekanismeja. Tämän on määrä saada nuoret mukaan toimintaan ja luoda samalla yhteys päätöksentekoviranomaisten, nuorisojärjestöjen ja sellaisten nuorten parissa toimivien järjestöjen välille, jotka ylläpitävät toiminnallaan rauhaa ja rakentavat yhteenkuuluvuutta edistävää ja sopusointuista yhteiskuntaa. |
| --- | --- |

22.

edistämään nuoria, rauhaa ja turvallisuutta koskevaan agendaan liittyvää vuoropuhelua, yhteistyötä ja hyvien käytäntöjen vaihtoa keskeisten sidosryhmien välillä vahvistamalla Erasmus+-ohjelman globaalia yhteistyötä koskevaa lukua ja muita hyvien käytäntöjen vaihtomekanismeja. Tämän on määrä saada nuoret mukaan toimintaan ja luoda samalla yhteys päätöksentekoviranomaisten, nuorisojärjestöjen ja sellaisten nuorten parissa toimivien järjestöjen välille, jotka ylläpitävät toiminnallaan rauhaa ja rakentavat yhteenkuuluvuutta edistävää ja sopusointuista yhteiskuntaa.

B.   Yhteenkuuluvuutta edistävä ja sopusointuinen yhteiskunta: näyttöön perustuva lähestymistapa

| 23. | Aikakaudella, jolloin Eurooppa pyrkii puuttumaan vihapuheeseen ja vähentämään kaikkia väkivallan muotoja, on tärkeää käydä rauhanomaista keskustelua, jolla edistetään EU:n yhteisiä arvoja (4). Niitä ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen. |
| --- | --- |

23.

TÄSSÄ YHTEYDESSÄ NEUVOSTO KEHOTTAA KOMISSIOTA JA EUROOPAN ULKOSUHDEHALLINTOA TOIMIVALTANSA PUITTEISSA

| 24. | edistämään, tarkastelemaan ja korostamaan hyviä käytäntöjä, jotka liittyvät nuorten rooliin rauhan ylläpitämisessä ja väkivallan estämisessä, tiedon tuottamisen lähteenä ja arvokkaana välineenä, jolla nuorten näkemyksiä muutetaan kielteisistä myönteisiksi. Laadullisia tuloksia ja näyttöön perustuvia esimerkkejä nuorten panoksesta rauhan ja yhteisvastuullisuuden ylläpitämiseen olisi kartoitettava ja kerättävä järjestelmällisesti Euroopassa, muun muassa nuorisoasioiden wikisivustolle Youth Wikiin yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

24.

C.   Varmistetaan nuorten aktiivinen ja merkityksellinen osallistuminen rauhanomaisten ja osallistavien yhteiskuntien rakentamiseen

| 25. | Nuorten ja erityisesti heikommassa asemassa olevien nuorten aktiivinen ja tasapuolinen osallistuminen (jota tuetaan valmiuksien kehittämisellä) yhteiskunnalliseen ja poliittiseen elämään kaikilla tasoilla on olennainen edellytys rauhanomaisten, yhteenkuuluvuutta edistävien ja tasa-arvoisten yhteiskuntien rakentamiselle. Tärkeää on myös poistaa köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, jotka johtavat nuorten marginalisoitumiseen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Nuorten tunnustetaan yhä useammin olevan muutoksen tekijöitä konfliktien ehkäisyssä, osallisuuden ja yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden lisäämisessä sekä rauhan ylläpitämisessä. Rauhan ja vakauden edistäminen edellyttää kaikkien sidosryhmien välistä globaalia kumppanuutta, ja nuorilla ja nuorten parissa toimivilla järjestöillä on keskeinen tehtävä tässä yhteydessä. Myös nuorisotyö on merkittävässä asemassa rauhanrakentamisessa ja yhteisvastuullisuuden edistämisessä. |
| --- | --- |

26.

TÄSSÄ YHTEYDESSÄ NEUVOSTO KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA, KOMISSIOTA JA EUROOPAN ULKOSUHDEHALLINTOA TOIMIVALTANSA PUITTEISSA

| 27. | tarjoamaan nuorille lisää mahdollisuuksia antaa merkityksellinen panoksensa rauhan ja turvallisuuden ylläpitoon ja edistämiseen kaikilla tasoilla aina, kun se on mahdollista, osallistavien mekanismien kautta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | lisäämään tuoreista selvityksistä ja tutkimuksista, jotka käsittelevät nuorten osallistumista demokraattiseen elämään Euroopassa, saatujen tulosten ja tiedon saatavuutta nuorten, nuorisojärjestöjen ja muiden sidosryhmien keskuudessa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | edistämään nuorten, myös heikommassa asemassa olevien nuorten, aktiivista osallistumista yhteiskunnan toimintaan, rajatylittävään liikkuvuuteen ja ihmisten väliseen vuorovaikutukseen, jolloin heidän on helpompi vaihtaa ajatuksia ja levittää innovaatioita nykyisten ja tulevien ohjelmien yhteydessä; |
| --- | --- |

29.

TÄSSÄ YHTEYDESSÄ NEUVOSTO KEHOTTAA EUROOPAN ULKOSUHDEHALLINTOA

| 30. | jatkamaan työtä nuoria, rauhaa ja turvallisuutta koskevaan agendaan liittyvien EU:n sitoumusten sekä keskeisten alueidenvälisten sitoumusten (5) täyttämiseksi yhteistyössä Yhdistyneiden kansakuntien ja muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa, mukaan luettuna nuorten osallistumista rauhanrakentamiseen koskevan EU:n ja YK:n strategisen kumppanuuden vaiheittainen määrittely. |
| --- | --- |

30.

D.   Ylläpidetään ja edistetään nuorten kulttuurienvälistä vuoropuhelua Euroopassa ja sen ulkopuolella

| 31. | Kulttuurienvälisellä vuoropuhelulla on useita tarkoituksia, ja sen voidaan tunnustaa edistävän rauhaa ja turvallisuutta EU:ssa ja sen naapurivaltioissa. Kulttuurienväliseen vuoropuheluun osallistuminen tarjoaa nuorille useita mahdollisuuksia toimia suunnannäyttäjinä, edistää sovinnontekoa ja vähentää ennakkoluuloja, väärinymmärryksiä ja syrjintää erilaisten väestöryhmien välillä sekä torjua vihapuhetta ja väkivaltaista ääriajattelua ihmisoikeuksiin perustuvan toimintatavan kautta. |
| --- | --- |

31.

TÄSSÄ YHTEYDESSÄ NEUVOSTO KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA, KOMISSIOTA JA EUROOPAN ULKOSUHDEHALLINTOA TOIMIVALTANSA PUITTEISSA

| 32. | tukemaan kansainvälistä nuorisoyhteistyötä, vuoropuhelua ja keskinäistä ymmärrystä EU:sta ja muualta peräisin olevien nuorten, nuorisotyöntekijöiden, nuoriso-ohjaajien ja nuorisojärjestöjen sekä nuorten parissa toimivien järjestöjen (6) välillä tärkeänä välineenä, jolla tuetaan Euroopan kansalaisuutta ja demokratiakehitystä. |
| --- | --- |

32.

E.   Kehitetään selviytymiskykyä ja kriittisen ajattelun taitoa epävirallisen ja arkioppimisen sekä vertaistoiminnan kautta

| 33. | Nuorison tietämystä ja ymmärrystä EU:n yhteisistä arvoista (7), kuten demokratiasta, tasa-arvosta, ihmisoikeuksista, yhteisvastuullisuudesta, kansalaisuudesta ja monimuotoisuudesta, olisi lisättävä ja heidän media- ja informaatiolukutaitoaan kehitettävä. Tämä edistää kriittistä ajattelua, valveutuneisuutta ja ymmärrystä siitä, että tiedotus voi olla puolueellista ja väkivaltaiset ääriliikkeet voivat hyödyntää sitä propagandan levittämiseen. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Kuten Euroopan neuvostossa on todettu, kasvatus toimimiseen aktiivisena kansalaisena demokratiassa ja ihmisoikeuskasvatus ovat tiiviissä yhteydessä toisiinsa ja tukevat toisiaan (8). Tässä epävirallisessa kasvatus- ja koulutusmetodissa painotus on lähinnä demokraattisten oikeuksien ja velvollisuuksien edistämisessä ja aktiivisessa osallistumisessa yhteiskunnalliseen, poliittiseen, sosiaaliseen, taloudelliseen, oikeudelliseen ja kulttuuritoimintaan. |
| --- | --- |

34.

TÄSSÄ YHTEYDESSÄ NEUVOSTO KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA, KOMISSIOTA JA EUROOPAN ULKOSUHDEHALLINTOA TOIMIVALTANSA PUITTEISSA

| 35. | pohtimaan demokratia- ja ihmisoikeuskasvatuksen käsitteen edistämistä ja lujittamista aina, kun se on tarpeellista, esimerkiksi virallisissa ja epävirallisissa oppimisympäristöissä ja vertaistoiminnassa toissijaisuusperiaatetta ja koulutuksen vapautta kunnioittaen; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tehostamaan yhteistyötä Euroopan neuvoston kanssa kumppanuussopimuksen puitteissa. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  Asiak. 6952/17.

(2)  Yhdistyneiden Kansakuntien kehitysohjelma, UNDP Youth Strategy 2014–2017: Empowered Youth, Sustainable Future (New York, 2014).

(3)  Demokratia- ja ihmisoikeuskasvatusta koskeva Euroopan neuvoston peruskirja.

(4)  Ks. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artikla.

(5)  AU:n ja EU:n viidennen huippukokouksen nuorisoaloitteet sekä Young Mediterranean Voices -aloite.

(6)  Nuorisojärjestöillä tarkoitetaan kansalaisjärjestöjä, joiden koordinointielimet koostuvat pääasiassa nuorista. Nuorten parissa toimivilla järjestöillä tarkoitetaan kansalaisjärjestöjä, jotka tarjoavat palveluja nuorille, mutta niiden koordinointielimet eivät koostu pelkästään nuorista.

(7)  Ks. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artikla.

(8)  Demokratia- ja ihmisoikeuskasvatusta koskeva Euroopan neuvoston peruskirja (hyväksytty Euroopan neuvoston ministerikomitean suosituksella CM/Rec(2010)7).

---

LIITE

Nämä päätelmät antaessaan neuvosto PALAUTTAA MIELEEN erityisesti seuraavat:

| 1. | EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia, painopisteenä selviytymiskyky. |
| --- | --- |

1.

EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia, painopisteenä selviytymiskyky.

| 2. | Kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus / neuvoston päätelmät kestävästä kehityksestä (2016). |
| --- | --- |

2.

Kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus / neuvoston päätelmät kestävästä kehityksestä (2016).

| 3. | Sukupuolten tasa-arvoa, rauhaa ja turvallisuutta koskeva EU:n kokonaisvaltainen lähestymistapa. |
| --- | --- |

3.

Sukupuolten tasa-arvoa, rauhaa ja turvallisuutta koskeva EU:n kokonaisvaltainen lähestymistapa.

| 4. | EU:n strategiaa radikalisoitumisen ja terrorismiin värväyksen torjumiseksi koskevat tarkistetut suuntaviivat (9640/16 ja 14276/16). |
| --- | --- |

4.

EU:n strategiaa radikalisoitumisen ja terrorismiin värväyksen torjumiseksi koskevat tarkistetut suuntaviivat (9640/16 ja 14276/16).

| 5. | Neuvoston päätelmät nuorisotyön roolista sellaisten keskeisten elämäntaitojen kehittämisen tukemisessa, jotka helpottavat nuorten onnistunutta siirtymistä aikuisuuteen, aktiiviseen kansalaisuuteen ja työelämään (9624/17). |
| --- | --- |

5.

Neuvoston päätelmät nuorisotyön roolista sellaisten keskeisten elämäntaitojen kehittämisen tukemisessa, jotka helpottavat nuorten onnistunutta siirtymistä aikuisuuteen, aktiiviseen kansalaisuuteen ja työelämään (9624/17).

| 6. | Neuvoston päätelmät nuorisoalan roolista nuorten väkivaltaista radikalisoitumista ehkäisevässä ja torjuvassa integroidussa ja monialaisessa lähestymistavassa (9640/16). |
| --- | --- |

6.

Neuvoston päätelmät nuorisoalan roolista nuorten väkivaltaista radikalisoitumista ehkäisevässä ja torjuvassa integroidussa ja monialaisessa lähestymistavassa (9640/16).

| 7. | Ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskeva EU:n toimintasuunnitelma 2015–2019 (2015). |
| --- | --- |

7.

Ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskeva EU:n toimintasuunnitelma 2015–2019 (2015).

| 8. | Valtion- ja hallitusten johtajien epävirallinen kokous 12. helmikuuta 2015, jossa Eurooppa-neuvoston jäsenet kehottivat noudattamaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa ja tekemään muun muassa yhteiskuntaan integroitumista koskevia aloitteita, jotka ovat erittäin tärkeitä väkivaltaisen radikalisoitumisen estämisen kannalta. |
| --- | --- |

8.

Valtion- ja hallitusten johtajien epävirallinen kokous 12. helmikuuta 2015, jossa Eurooppa-neuvoston jäsenet kehottivat noudattamaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa ja tekemään muun muassa yhteiskuntaan integroitumista koskevia aloitteita, jotka ovat erittäin tärkeitä väkivaltaisen radikalisoitumisen estämisen kannalta.

| 9. | EU:n opetusministerien epävirallisessa tapaamisessaan Pariisissa 17. maaliskuuta 2015 antama julkilausuma, jossa he antavat ohjeita Euroopan tason yhteistyötä varten. Julkilausumassa korostetaan, että on tärkeää ehkäistä ja torjua syrjäytymistä, suvaitsemattomuutta, rasismia ja radikalisoitumista, edistää nuorten kansalaisuutta ja säilyttää kaikkien yhtäläisten mahdollisuuksien puitteet. |
| --- | --- |

9.

EU:n opetusministerien epävirallisessa tapaamisessaan Pariisissa 17. maaliskuuta 2015 antama julkilausuma, jossa he antavat ohjeita Euroopan tason yhteistyötä varten. Julkilausumassa korostetaan, että on tärkeää ehkäistä ja torjua syrjäytymistä, suvaitsemattomuutta, rasismia ja radikalisoitumista, edistää nuorten kansalaisuutta ja säilyttää kaikkien yhtäläisten mahdollisuuksien puitteet.

| 10. | Neuvoston 17. kesäkuuta 2015 antamat päätelmät uudistetusta sisäisen turvallisuuden strategiasta, jossa lähivuosien painopisteenä pidetään erityisesti toimia, joiden tavoitteena on radikalismista loitontuminen, kuntoutuminen, radikalismista luopuminen ja radikalisoitumisen torjunta (9416/15). |
| --- | --- |

10.

Neuvoston 17. kesäkuuta 2015 antamat päätelmät uudistetusta sisäisen turvallisuuden strategiasta, jossa lähivuosien painopisteenä pidetään erityisesti toimia, joiden tavoitteena on radikalismista loitontuminen, kuntoutuminen, radikalismista luopuminen ja radikalisoitumisen torjunta (9416/15).

| 11. | EU:n nuorisoalan työsuunnitelma 2016–2018, jossa keskitytään kaikkien nuorten sosiaalisen osallisuuden lisäämiseen ottaen huomioon perustana olevat eurooppalaiset arvot ja nuorisotyön rooliin sekä ei-digitaalisessa että digitaalisessa maailmassa. |
| --- | --- |

11.

EU:n nuorisoalan työsuunnitelma 2016–2018, jossa keskitytään kaikkien nuorten sosiaalisen osallisuuden lisäämiseen ottaen huomioon perustana olevat eurooppalaiset arvot ja nuorisotyön rooliin sekä ei-digitaalisessa että digitaalisessa maailmassa.

| 12. | Neuvoston ja komission laatima EU:n yhteinen vuoden 2015 nuorisoraportti nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistettujen puitteiden täytäntöönpanosta (2010–2018), jossa korostetaan, että nuorten olisi voitava kasvaa osallistavassa ja moniarvoisessa yhteiskunnassa, jonka perustana ovat demokraattiset eurooppalaiset arvot. EU:n yhteisessä nuorisoraportissa havainnollistetaan myös tarvetta lisätä eri lähtökohdista tulevien ja etenkin syrjäytymisvaarassa olevien nuorten vaikutusmahdollisuuksia. |
| --- | --- |

12.

Neuvoston ja komission laatima EU:n yhteinen vuoden 2015 nuorisoraportti nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistettujen puitteiden täytäntöönpanosta (2010–2018), jossa korostetaan, että nuorten olisi voitava kasvaa osallistavassa ja moniarvoisessa yhteiskunnassa, jonka perustana ovat demokraattiset eurooppalaiset arvot. EU:n yhteisessä nuorisoraportissa havainnollistetaan myös tarvetta lisätä eri lähtökohdista tulevien ja etenkin syrjäytymisvaarassa olevien nuorten vaikutusmahdollisuuksia.

| 13. | Euroopan komission ja Euroopan neuvoston välinen yhteistyö kumppanuussopimuksen puitteissa. |
| --- | --- |

13.

Euroopan komission ja Euroopan neuvoston välinen yhteistyö kumppanuussopimuksen puitteissa.

| 14. | Euroopan turvallisuusagenda, annettu 28. huhtikuuta 2015, jossa komissio katsoo, että nuorten osallistumisella on keskeinen merkitys radikalisoitumisen ehkäisemisessä, sillä se edistää eurooppalaisia arvoja ja tukee sosiaalista osallisuutta. Siinä mainitaan myös EU:n laajuinen radikalisoitumisen torjunnan verkosto (RAN), joka mahdollistaa kokemusten ja käytäntöjen vaihdon, mikä helpottaa radikalisoitumisen varhaista havaitsemista sekä ehkäisevien ja irtautumisstrategioiden suunnittelua paikallistasolla. |
| --- | --- |

14.

Euroopan turvallisuusagenda, annettu 28. huhtikuuta 2015, jossa komissio katsoo, että nuorten osallistumisella on keskeinen merkitys radikalisoitumisen ehkäisemisessä, sillä se edistää eurooppalaisia arvoja ja tukee sosiaalista osallisuutta. Siinä mainitaan myös EU:n laajuinen radikalisoitumisen torjunnan verkosto (RAN), joka mahdollistaa kokemusten ja käytäntöjen vaihdon, mikä helpottaa radikalisoitumisen varhaista havaitsemista sekä ehkäisevien ja irtautumisstrategioiden suunnittelua paikallistasolla.

| 15. | Euroopan parlamentin 25. marraskuuta 2015 antama päätöslauselma radikalisoitumisen ja terroristijärjestöjen harjoittaman unionin kansalaisten värväyksen ennaltaehkäisemisestä. |
| --- | --- |

15.

Euroopan parlamentin 25. marraskuuta 2015 antama päätöslauselma radikalisoitumisen ja terroristijärjestöjen harjoittaman unionin kansalaisten värväyksen ennaltaehkäisemisestä.

| 16. | YK:n turvallisuusneuvoston nuorisoa, rauhaa ja turvallisuutta koskeva päätöslauselma 2250 (2015). |
| --- | --- |

16.

YK:n turvallisuusneuvoston nuorisoa, rauhaa ja turvallisuutta koskeva päätöslauselma 2250 (2015).

| 17. | Ministerikomitean 125. istunto – Väkivaltaisten ääriliikkeiden ja terrorismiin johtavan radikalisoitumisen torjuntaa koskeva ministerikomitean (Bryssel, 19. toukokuuta 2015) toimintasuunnitelma, CM(2015)74 final, ja väkivaltaisten ääriliikkeiden ehkäisemistä koskeva Yhdistyneiden kansakuntien toimintaohjelma. |
| --- | --- |

17.

Ministerikomitean 125. istunto – Väkivaltaisten ääriliikkeiden ja terrorismiin johtavan radikalisoitumisen torjuntaa koskeva ministerikomitean (Bryssel, 19. toukokuuta 2015) toimintasuunnitelma, CM(2015)74 final, ja väkivaltaisten ääriliikkeiden ehkäisemistä koskeva Yhdistyneiden kansakuntien toimintaohjelma.

| 18. | Nuorisoa ja rauhanrakentamista käsittelevän YK:n järjestöjen yhteisen työryhmän raportti ”Guiding principles for young people’s participation in peacebuilding”. |
| --- | --- |

18.

Nuorisoa ja rauhanrakentamista käsittelevän YK:n järjestöjen yhteisen työryhmän raportti ”Guiding principles for young people’s participation in peacebuilding”.

---

Euroopan komissio

| 7.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/19

---

Euron kurssi (1)

6. kesäkuuta 2018

(2018/C 195/06)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1765 |
| JPY | Japanin jeniä | 129,57 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4436 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,87683 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,2760 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,1629 |
| ISK | Islannin kruunua | 123,70 |
| NOK | Norjan kruunua | 9,5238 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,648 |
| HUF | Unkarin forinttia | 318,64 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,2753 |
| RON | Romanian leuta | 4,6534 |
| TRY | Turkin liiraa | 5,4078 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5365 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5150 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,2328 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6702 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,5685 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 255,45 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 15,0421 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,5230 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,3878 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 16 300,41 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,6704 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 61,697 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 72,9345 |
| THB | Thaimaan bahtia | 37,530 |
| BRL | Brasilian realia | 4,4924 |
| MXN | Meksikon pesoa | 23,9686 |
| INR | Intian rupiaa | 78,7310 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1765

JPY

Japanin jeniä

129,57

DKK

Tanskan kruunua

7,4436

GBP

Englannin puntaa

0,87683

SEK

Ruotsin kruunua

10,2760

CHF

Sveitsin frangia

1,1629

ISK

Islannin kruunua

123,70

NOK

Norjan kruunua

9,5238

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,648

HUF

Unkarin forinttia

318,64

PLN

Puolan zlotya

4,2753

RON

Romanian leuta

4,6534

TRY

Turkin liiraa

5,4078

AUD

Australian dollaria

1,5365

CAD

Kanadan dollaria

1,5150

HKD

Hongkongin dollaria

9,2328

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6702

SGD

Singaporen dollaria

1,5685

KRW

Etelä-Korean wonia

1 255,45

ZAR

Etelä-Afrikan randia

15,0421

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,5230

HRK

Kroatian kunaa

7,3878

IDR

Indonesian rupiaa

16 300,41

MYR

Malesian ringgitiä

4,6704

PHP

Filippiinien pesoa

61,697

RUB

Venäjän ruplaa

72,9345

THB

Thaimaan bahtia

37,530

BRL

Brasilian realia

4,4924

MXN

Meksikon pesoa

23,9686

INR

Intian rupiaa

78,7310

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 7.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/20

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 6 päivänä kesäkuuta 2018,

työohjelman laatimisesta sellaisten tehoaineiden, joiden hyväksynnän voimassaolo päättyy vuonna 2022, 2023 tai 2024, hyväksynnän uusimista koskevien hakemusten arvioimiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2018/C 195/07)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (1) ja erityisesti sen 18 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Useiden tehoaineiden, jotka on hyväksytty asetuksen (EY) N:o 1107/2009 nojalla ja jotka luetellaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (2) liitteessä olevissa B ja E osassa, hyväksynnän voimassaolo päättyy 1 päivän tammikuuta 2022 ja 31 päivän joulukuuta 2024 välisenä aikana. Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 686/2012 (3) liitteessä olevassa C osassa luetellaan kyseiset tehoaineet ja jaetaan niiden arviointi jäsenvaltioiden kesken nimeämällä uusimismenettelyä varten kullekin tehoaineelle esittelevä jäsenvaltio ja rinnakkaisesittelijänä toimiva jäsenvaltio. |
| --- | --- |

(1)

Useiden tehoaineiden, jotka on hyväksytty asetuksen (EY) N:o 1107/2009 nojalla ja jotka luetellaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (2) liitteessä olevissa B ja E osassa, hyväksynnän voimassaolo päättyy 1 päivän tammikuuta 2022 ja 31 päivän joulukuuta 2024 välisenä aikana. Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 686/2012 (3) liitteessä olevassa C osassa luetellaan kyseiset tehoaineet ja jaetaan niiden arviointi jäsenvaltioiden kesken nimeämällä uusimismenettelyä varten kullekin tehoaineelle esittelevä jäsenvaltio ja rinnakkaisesittelijänä toimiva jäsenvaltio.

| (2) | Kun otetaan huomioon aika ja resurssit, joita tarvitaan siihen, että jäsenvaltiot ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, saavat kyseisten tehoaineiden hyväksynnän uusimista koskevien hakemusten arvioinnin päätökseen, on tarpeen laatia samankaltaiset tehoaineet yhteen kokoava työohjelma ja vahvistaa sen painopisteet ihmisten ja eläinten terveyttä tai ympäristöä koskevien turvallisuusnäkökohtien perusteella, kuten asetuksen (EY) N:o 1107/2009 18 artiklassa säädetään. |
| --- | --- |

(2)

Kun otetaan huomioon aika ja resurssit, joita tarvitaan siihen, että jäsenvaltiot ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, saavat kyseisten tehoaineiden hyväksynnän uusimista koskevien hakemusten arvioinnin päätökseen, on tarpeen laatia samankaltaiset tehoaineet yhteen kokoava työohjelma ja vahvistaa sen painopisteet ihmisten ja eläinten terveyttä tai ympäristöä koskevien turvallisuusnäkökohtien perusteella, kuten asetuksen (EY) N:o 1107/2009 18 artiklassa säädetään.

| (3) | On aiheellista säätää niiden aineiden nimeämisestä, joista niiden ominaisuuksien vuoksi oletetaan, etteivät ne täytä asetuksen (EY) N:o 1107/2009 liitteessä II olevassa 3.6.2–3.6.5 ja 3.7 kohdassa lueteltuja hyväksyntäperusteita ja asettaa niiden arviointi etusijalle. |
| --- | --- |

(3)

On aiheellista säätää niiden aineiden nimeämisestä, joista niiden ominaisuuksien vuoksi oletetaan, etteivät ne täytä asetuksen (EY) N:o 1107/2009 liitteessä II olevassa 3.6.2–3.6.5 ja 3.7 kohdassa lueteltuja hyväksyntäperusteita ja asettaa niiden arviointi etusijalle.

| (4) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 686/2012 liitteessä olevassa C osassa lueteltujen tehoaineiden joukosta on aiheellista nimetä ne aineet, jotka luetellaan täytäntöönpanoasetuksen (EY) N:o 540/2011 liitteessä olevassa E osassa korvattavina aineina, joiden hyväksynnän voimassaoloaika ei niiden ominaisuuksien vuoksi voi olla pidempi kuin seitsemän vuotta. Lisäksi on aiheellista nimetä aineet, jotka luetellaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/408 (4) liitteessä korvattavina aineina. Ohjelmassa olisi painotettava niiden arviointia. |
| --- | --- |

(4)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 686/2012 liitteessä olevassa C osassa lueteltujen tehoaineiden joukosta on aiheellista nimetä ne aineet, jotka luetellaan täytäntöönpanoasetuksen (EY) N:o 540/2011 liitteessä olevassa E osassa korvattavina aineina, joiden hyväksynnän voimassaoloaika ei niiden ominaisuuksien vuoksi voi olla pidempi kuin seitsemän vuotta. Lisäksi on aiheellista nimetä aineet, jotka luetellaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/408 (4) liitteessä korvattavina aineina. Ohjelmassa olisi painotettava niiden arviointia.

| (5) | Tehoaineilla fluksapyroksadi, biksafeeni, sedaksani, penflufeeni ja pentiopyradi on samanlaisia ominaisuuksia. Tehoaineilla dinatriumfosfonaatit ja kaliumfosfonaatit on samanlaisia ominaisuuksia. Tehoaineilla eugenoli, geranioli ja tymoli on samanlaisia ominaisuuksia. Tehoaineilla Trichoderma atroviride (kanta I-1237) ja Trichoderma asperellum (kanta T34) on samanlaisia ominaisuuksia. Tehoaineilla bentsovindiflupyri ja isopyratsaami on samanlaisia ominaisuuksia. Koska on aiheellista toteuttaa arviointi ja elintarviketurvallisuusviranomaisen niille aineille, joilla on samanlaisia ominaisuuksia, tekemä vertaisarviointi samoihin aikoihin, näitä aineita koskevat asiakirja-aineistot olisi toimitettava niitä käsitteleville esitteleville jäsenvaltioille samassa määräajassa. |
| --- | --- |

(5)

Tehoaineilla fluksapyroksadi, biksafeeni, sedaksani, penflufeeni ja pentiopyradi on samanlaisia ominaisuuksia. Tehoaineilla dinatriumfosfonaatit ja kaliumfosfonaatit on samanlaisia ominaisuuksia. Tehoaineilla eugenoli, geranioli ja tymoli on samanlaisia ominaisuuksia. Tehoaineilla Trichoderma atroviride (kanta I-1237) ja Trichoderma asperellum (kanta T34) on samanlaisia ominaisuuksia. Tehoaineilla bentsovindiflupyri ja isopyratsaami on samanlaisia ominaisuuksia. Koska on aiheellista toteuttaa arviointi ja elintarviketurvallisuusviranomaisen niille aineille, joilla on samanlaisia ominaisuuksia, tekemä vertaisarviointi samoihin aikoihin, näitä aineita koskevat asiakirja-aineistot olisi toimitettava niitä käsitteleville esitteleville jäsenvaltioille samassa määräajassa.

| (6) | Kun otetaan huomioon hyväksyntien uusimista koskevia hakemuksia arvioivien viranomaisten käytettävissä olevat resurssit, ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tällä päätöksellä tehtävä aineiden arvioinnin priorisointi voi johtaa siihen, että joidenkin tehoaineiden hyväksynnän voimassaolo voi päättyä ennen kuin niiden hyväksynnän uusimisesta on tehty päätös. Tällaisissa tapauksissa näiden tehoaineiden hyväksynnän voimassaoloa olisi jatkettava hyvissä ajoin asetuksen (EY) N:o 1107/2009 17 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Kun otetaan huomioon hyväksyntien uusimista koskevia hakemuksia arvioivien viranomaisten käytettävissä olevat resurssit, ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tällä päätöksellä tehtävä aineiden arvioinnin priorisointi voi johtaa siihen, että joidenkin tehoaineiden hyväksynnän voimassaolo voi päättyä ennen kuin niiden hyväksynnän uusimisesta on tehty päätös. Tällaisissa tapauksissa näiden tehoaineiden hyväksynnän voimassaoloa olisi jatkettava hyvissä ajoin asetuksen (EY) N:o 1107/2009 17 artiklan mukaisesti.

| (7) | Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 18 artiklassa paitsi säädetään samankaltaisten tehoaineiden kokoamisesta yhteen niiden arvioinnissa sovellettavien painopisteiden perusteella myös edellytetään, että työohjelma sisältää tietyt elementit. Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 18 artiklan toisen kohdan a–e sekä f alakohta pannaan täytäntöön täytäntöönpanoasetuksilla (EU) N:o 844/2012 ja (EU) N:o 686/2012, |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 18 artiklassa paitsi säädetään samankaltaisten tehoaineiden kokoamisesta yhteen niiden arvioinnissa sovellettavien painopisteiden perusteella myös edellytetään, että työohjelma sisältää tietyt elementit. Asetuksen (EY) N:o 1107/2009 18 artiklan toisen kohdan a–e sekä f alakohta pannaan täytäntöön täytäntöönpanoasetuksilla (EU) N:o 844/2012 ja (EU) N:o 686/2012,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Hyväksytään tämän päätöksen liitteessä esitetty työohjelma.

Tehty Brysselissä 6 päivänä kesäkuuta 2018.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 540/2011, annettu 25 päivänä toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta hyväksyttyjen tehoaineiden luettelon osalta (EUVL L 153, 11.6.2011, s. 1).

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 686/2012, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2012, tehoaineiden, joiden hyväksyntä loppuu viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018, arvioinnin jakamisesta jäsenvaltioiden kesken uusimismenettelyä varten (EUVL L 200, 27.7.2012, s. 5).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/408, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2015, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 80 artiklan 7 kohdan täytäntöönpanosta ja korvattavien aineiden luettelon laatimisesta (EUVL L 67, 12.3.2015, s. 18).

4

---

LIITE

1)

Työohjelma koskee asetuksen (EY) N:o 1107/2009 nojalla hyväksyttyjä tehoaineita, jotka luetellaan asetuksen (EU) N:o 686/2012 liitteessä olevassa C osassa.

2)

| a) | Etusijalle on asetettava sellaisten tehoaineiden hyväksynnän uusimista koskevien hakemusten arviointi, joista niiden ominaisuuksien vuoksi oletetaan, etteivät ne täytä asetuksen (EY) N:o 1107/2009 liitteessä II olevassa 3.6.2–3.6.5 ja 3.7 kohdassa lueteltuja hyväksyntäperusteita. Nämä arvioinnit on näin ollen tehtävä viipymättä tai mahdollisimman lyhyessä ajassa. |
| --- | --- |

a)

Etusijalle on asetettava sellaisten tehoaineiden hyväksynnän uusimista koskevien hakemusten arviointi, joista niiden ominaisuuksien vuoksi oletetaan, etteivät ne täytä asetuksen (EY) N:o 1107/2009 liitteessä II olevassa 3.6.2–3.6.5 ja 3.7 kohdassa lueteltuja hyväksyntäperusteita. Nämä arvioinnit on näin ollen tehtävä viipymättä tai mahdollisimman lyhyessä ajassa.

| b) | Etusijalle on asetettava niiden asetuksen (EY) N:o 540/2011 liitteessä olevassa E osassa korvattavina aineina lueteltujen tehoaineiden hyväksynnän uusimista koskevien hakemusten arviointi, joiden hyväksynnän voimassaoloaika ei niiden ominaisuuksien vuoksi voi olla pidempi kuin seitsemän vuotta. Etusijalle on asetettava myös täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/408 liitteessä lueteltujen tehoaineiden hyväksynnän uusimista koskevien hakemusten arviointi. Nämä arvioinnit on näin ollen tehtävä viipymättä tai mahdollisimman lyhyessä ajassa. |
| --- | --- |

b)

Etusijalle on asetettava niiden asetuksen (EY) N:o 540/2011 liitteessä olevassa E osassa korvattavina aineina lueteltujen tehoaineiden hyväksynnän uusimista koskevien hakemusten arviointi, joiden hyväksynnän voimassaoloaika ei niiden ominaisuuksien vuoksi voi olla pidempi kuin seitsemän vuotta. Etusijalle on asetettava myös täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/408 liitteessä lueteltujen tehoaineiden hyväksynnän uusimista koskevien hakemusten arviointi. Nämä arvioinnit on näin ollen tehtävä viipymättä tai mahdollisimman lyhyessä ajassa.

| c) | Kun otetaan huomioon aineiden ominaisuuksien samankaltaisuudet ja, jos asiakirja-aineiston toimittamispäivät vaihtelevat, hyväksynnän voimassaoloa jatketaan tarvittaessa ja hyvissä ajoin asetuksen (EY) N:o 1107/2009 17 artiklan mukaisesti, jotta niiden arviointi ja elintarviketurvallisuusviranomaisen seuraaville aineille tekemä vertaisarviointi voitaisiin toteuttaa samoihin aikoihin:






  i) | fluksapyroksadi, biksafeeni, sedaksani, penflufeeni ja pentiopyradi |
| --- | --- | --- |

c)

Kun otetaan huomioon aineiden ominaisuuksien samankaltaisuudet ja, jos asiakirja-aineiston toimittamispäivät vaihtelevat, hyväksynnän voimassaoloa jatketaan tarvittaessa ja hyvissä ajoin asetuksen (EY) N:o 1107/2009 17 artiklan mukaisesti, jotta niiden arviointi ja elintarviketurvallisuusviranomaisen seuraaville aineille tekemä vertaisarviointi voitaisiin toteuttaa samoihin aikoihin:

i)

fluksapyroksadi, biksafeeni, sedaksani, penflufeeni ja pentiopyradi

| ii) | dinatriumfosfonaatit ja kaliumfosfonaatit |
| --- | --- |

ii)

dinatriumfosfonaatit ja kaliumfosfonaatit

| iii) | eugenoli, geranioli ja tymoli |
| --- | --- |

iii)

eugenoli, geranioli ja tymoli

| iv) | Trichoderma atroviride (kanta I 1237) ja Trichoderma asperellum (kanta T34) |
| --- | --- |

iv)

Trichoderma atroviride (kanta I 1237) ja Trichoderma asperellum (kanta T34)

| v) | bentsovindiflupyri ja isopyratsaami. |
| --- | --- |

v)

bentsovindiflupyri ja isopyratsaami.

| d) | Jos muiden kuin a ja b alakohdan soveltamisalaan kuuluvien tehoaineiden hyväksynnän voimassaolo hakijasta riippumattomista syistä todennäköisesti päättyy ennen kuin niiden hyväksynnän uusimisesta on tehty päätös, näiden tehoaineiden hyväksynnän voimassaoloa on jatkettava hyvissä ajoin asetuksen (EY) N:o 1107/2009 17 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

Jos muiden kuin a ja b alakohdan soveltamisalaan kuuluvien tehoaineiden hyväksynnän voimassaolo hakijasta riippumattomista syistä todennäköisesti päättyy ennen kuin niiden hyväksynnän uusimisesta on tehty päätös, näiden tehoaineiden hyväksynnän voimassaoloa on jatkettava hyvissä ajoin asetuksen (EY) N:o 1107/2009 17 artiklan mukaisesti.

---

Tilintarkastustuomioistuin

| 7.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/23

---

Erityiskertomus nro 12/2018

”Laajakaista EU:n jäsenvaltioissa: edistymistä tapahtunut, mutta kaikkia Eurooppa 2020 -strategian laajakaistatavoitteita ei saavuteta”

(2018/C 195/08)

Euroopan tilintarkastustuomioistuin tiedottaa, että erityiskertomus nro 12/2018 ”Laajakaista EU:n jäsenvaltioissa: edistymistä tapahtunut, mutta kaikkia Eurooppa 2020 -strategian laajakaistatavoitteita ei saavuteta” on juuri julkaistu.

Kertomus on luettavissa ja ladattavissa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen internetsivustolla (http://eca.europa.eu).

---

EUROOPAN TALOUSALUEESEEN LIITTYVÄT TIEDOTTEET

EFTA-valtioiden pysyvä komitea

| 7.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/24 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/24

---

Vaaralliset aineet – Luettelo ETA:n EFTA-valtioiden asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) 64 artiklan 8 kohdan mukaisesti tekemistä lupapäätöksistä vuoden 2016 alkupuoliskolla

(2018/C 195/09)

Tavaroiden vapaata liikkuvuutta käsittelevä alakomitea I

Tiedoksi ETA:n sekakomitealle

ETA:n sekakomitean 14. maaliskuuta 2008 tekemän päätöksen N:o 25/2008 mukaisesti ETA:n sekakomiteaa pyydetään ottamaan huomioon 2. joulukuuta 2016 pidettävässä kokouksessaan jäljempänä olevat luettelot 1. tammikuuta–30. kesäkuuta 2016 asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) 64 artiklan 8 kohdan perusteella tehdyistä lupapäätöksistä.

---

LIITE

Luettelo lupapäätöksistä

Seuraavat lupapäätökset on tehty ETA:n EFTA-valtioissa 1. tammikuuta–30. kesäkuuta 2016 asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) 64 artiklan 8 kohdan mukaisesti:

| Aineen nimi | Asetuksen (EY) N:o 1907/2006 64 artiklan 8 kohdan mukainen komission päätös | Maa | Päätöksen päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| Trikloorieteeni | C(2015) 8093 | Islanti | 14. tammikuuta 2016 |
| Heksabromisyklododekaani (HBCDD) | C(2015) 9812 | Liechtenstein | 19. tammikuuta 2016 |
| Heksabromisyklododekaani (HBCDD) | C(2015) 9812 | Norja | 2. helmikuuta 2016 |
| Dibutyyliftalaatti (DBP) | C(2016) 2003 | Liechtenstein | 18. huhtikuuta 2016 |
| Dibutyyliftalaatti (DBP) | C(2016) 2003 | Norja | 26. huhtikuuta 2016 |

Aineen nimi

Asetuksen (EY) N:o 1907/2006 64 artiklan 8 kohdan mukainen komission päätös

Maa

Päätöksen päivämäärä

Trikloorieteeni

C(2015) 8093

Islanti

14. tammikuuta 2016

Heksabromisyklododekaani (HBCDD)

C(2015) 9812

Liechtenstein

19. tammikuuta 2016

Heksabromisyklododekaani (HBCDD)

C(2015) 9812

Norja

2. helmikuuta 2016

Dibutyyliftalaatti (DBP)

C(2016) 2003

Liechtenstein

18. huhtikuuta 2016

Dibutyyliftalaatti (DBP)

C(2016) 2003

Norja

26. huhtikuuta 2016

---

| 7.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/25

---

Vaaralliset aineet – Luettelo ETA:n EFTA-valtioiden asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) 64 artiklan 8 kohdan mukaisesti tekemistä lupapäätöksistä vuoden 2016 jälkipuoliskolla

(2018/C 195/10)

Tavaroiden vapaata liikkuvuutta käsittelevä alakomitea I

Tiedoksi ETA:n sekakomitealle

ETA:n sekakomitean 14. maaliskuuta 2008 tekemän päätöksen N:o 25/2008 mukaisesti ETA:n sekakomiteaa pyydetään ottamaan huomioon 17. maaliskuuta 2017 pidettävässä kokouksessaan jäljempänä olevat luettelot 1. heinäkuuta – 31. joulukuuta 2016 asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) 64 artiklan 8 kohdan perusteella tehdyistä lupapäätöksistä.

---

LIITE

Luettelo lupapäätöksistä

Seuraavat lupapäätökset on tehty ETA:n EFTA-valtioissa 1. heinäkuuta – 31. joulukuuta 2016 asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) 64 artiklan 8 kohdan mukaisesti:

| Aineen nimi | Asetuksen (EY) N:o 1907/2006 64 artiklan 8 kohdan mukainen komission päätös | Maa | Päätöksen päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| Heksabromisyklododekaani | C(2015) 9812 | Islanti | 29. elokuuta 2016 |
| Dibutyyliftalaatti (DBP) | C(2016) 2003 | Islanti | 29. elokuuta 2016 |
| Bis(2-etyyliheksyyli)ftalaatti (DEHP) | C(2016) 3549 | Islanti | 29. elokuuta 2016 |
| Bis(2-etyyliheksyyli)ftalaatti (DEHP) | C(2016) 3549 | Liechtenstein | 11. heinäkuuta 2016 |
| Bis(2-etyyliheksyyli)ftalaatti (DEHP) | C(2016) 3549 | Norja | 5. heinäkuuta 2016 |
| Lyijysulfokromaattikeltainen & lyijykromaattimolybdaattisulfaattipunainen | C(2016) 5644 | Liechtenstein | 3. lokakuuta 2016 |
| Lyijysulfokromaattikeltainen & lyijykromaattimolybdaattisulfaattipunainen | C(2016) 5644 | Norja | 4. lokakuuta 2016 |
| Trikloorieteeni | C(2016) 7581 | Islanti | 29. joulukuuta 2016 |
| Trikloorieteeni | C(2016) 7581 | Liechtenstein | 14. joulukuuta 2016 |
| Trikloorieteeni | C(2016) 7581 | Norja | 16. joulukuuta 2016 |
| Trikloorieteeni | C(2016) 7607 | Islanti | 29. joulukuuta 2016 |
| Trikloorieteeni | C(2016) 7607 | Liechtenstein | 14. joulukuuta 2016 |
| Trikloorieteeni | C(2016) 7607 | Norja | 16. joulukuuta 2016 |
| Trikloorieteeni | C(2016) 7609 | Islanti | 29. joulukuuta 2016 |
| Trikloorieteeni | C(2016) 7609 | Liechtenstein | 14. joulukuuta 2016 |
| Trikloorieteeni | C(2016) 7609 | Norja | 16. joulukuuta 2016 |

Aineen nimi

Asetuksen (EY) N:o 1907/2006 64 artiklan 8 kohdan mukainen komission päätös

Maa

Päätöksen päivämäärä

Heksabromisyklododekaani

C(2015) 9812

Islanti

29. elokuuta 2016

Dibutyyliftalaatti (DBP)

C(2016) 2003

Islanti

29. elokuuta 2016

Bis(2-etyyliheksyyli)ftalaatti (DEHP)

C(2016) 3549

Islanti

29. elokuuta 2016

Bis(2-etyyliheksyyli)ftalaatti (DEHP)

C(2016) 3549

Liechtenstein

11. heinäkuuta 2016

Bis(2-etyyliheksyyli)ftalaatti (DEHP)

C(2016) 3549

Norja

5. heinäkuuta 2016

Lyijysulfokromaattikeltainen & lyijykromaattimolybdaattisulfaattipunainen

C(2016) 5644

Liechtenstein

3. lokakuuta 2016

Lyijysulfokromaattikeltainen & lyijykromaattimolybdaattisulfaattipunainen

C(2016) 5644

Norja

4. lokakuuta 2016

Trikloorieteeni

C(2016) 7581

Islanti

29. joulukuuta 2016

Trikloorieteeni

C(2016) 7581

Liechtenstein

14. joulukuuta 2016

Trikloorieteeni

C(2016) 7581

Norja

16. joulukuuta 2016

Trikloorieteeni

C(2016) 7607

Islanti

29. joulukuuta 2016

Trikloorieteeni

C(2016) 7607

Liechtenstein

14. joulukuuta 2016

Trikloorieteeni

C(2016) 7607

Norja

16. joulukuuta 2016

Trikloorieteeni

C(2016) 7609

Islanti

29. joulukuuta 2016

Trikloorieteeni

C(2016) 7609

Liechtenstein

14. joulukuuta 2016

Trikloorieteeni

C(2016) 7609

Norja

16. joulukuuta 2016

---

| 7.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/26 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/26

---

Lääkevalmisteet – Markkinoille saattamista koskevat luvat, jotka Euroopan talousalueen EFTA-valtiot myönsivät vuoden 2016 jälkipuoliskolla

(2018/C 195/11)

Tavaroiden vapaata liikkuvuutta käsittelevä alakomitea I

Tiedoksi ETA:n sekakomitealle

ETA:n sekakomitean 28. toukokuuta 1999 antaman päätöksen N:o 74/1999 mukaisesti ETA:n sekakomiteaa pyydetään ottamaan huomioon 17. maaliskuuta 2017 pidettävässä kokouksessaan jäljempänä olevat luettelot 1. heinäkuuta – 31. joulukuuta 2016 käsitellyistä lääkevalmisteiden markkinoille saattamista koskevista luvista.

| Liite I | Uudet markkinoille saattamista koskevat luvat |
| --- | --- |
| Liite II | Uusitut markkinoille saattamista koskevat luvat |
| Liite III | Markkinoille saattamista koskevat luvat, joiden voimassaoloaikaa on pidennetty |
| Liite IV | Peruutetut markkinoille saattamista koskevat luvat |
| Liite V | Jäädytetyt markkinoille saattamista koskevat luvat |

Liite I

Uudet markkinoille saattamista koskevat luvat

Liite II

Uusitut markkinoille saattamista koskevat luvat

Liite III

Markkinoille saattamista koskevat luvat, joiden voimassaoloaikaa on pidennetty

Liite IV

Peruutetut markkinoille saattamista koskevat luvat

Liite V

Jäädytetyt markkinoille saattamista koskevat luvat

---

LIITE I

Uudet markkinoille saattamista koskevat luvat

Euroopan talousalueen EFTA-valtioissa myönnettiin 1. heinäkuuta – 31. joulukuuta 2016 seuraavat markkinoille saattamista koskevat luvat:

| EU-numero | Tuote | Maa | Hyväksymispäivä |
| --- | --- | --- | --- |
| EU/1/12/793 | Xalkori (muuttaminen ei-ehdolliseksi luvaksi) | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/13/848 | Erivedge (muuttaminen ei-ehdolliseksi luvaksi) | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/15/1066 | Ongentys | Islanti | 13.7.2016 |
| EU/1/15/1066 | Ongentys | Norja | 4.7.2016 |
| EU/1/16/1091 | Atazanavir Mylan | Islanti | 29.8.2016 |
| EU/1/16/1091 | Atazanavir Mylan | Norja | 2.9.2016 |
| EU/1/16/1091 | Atazanavir Mylan | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1094 | Ninlaro | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/16/1094 | Ninlaro | Islanti | 7.12.2016 |
| EU/1/16/1094 | Ninlaro | Norja | 28.11.2016 |
| EU/1/16/1102 | Bortezomib SUN | Islanti | 11.8.2016 |
| EU/1/16/1102 | Bortezomib SUN | Norja | 12.8.2016 |
| EU/1/16/1102 | Bortezomib SUN | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1103 | Neparvis | Islanti | 4.7.2016 |
| EU/1/16/1105 | EndolucinBeta | Islanti | 25.7.2016 |
| EU/1/16/1105 | EndolucinBeta | Norja | 27.7.2016 |
| EU/1/16/1105 | EndolucinBeta | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1107 | ZINBRYTA | Islanti | 14.7.2016 |
| EU/1/16/1107 | Zinbryta | Norja | 7.7.2016 |
| EU/1/16/1107 | Zinbryta | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1108 | Qtern | Islanti | 25.7.2016 |
| EU/1/16/1108 | Qtern | Norja | 4.8.2016 |
| EU/1/16/1108 | Qtern | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1109 | ZAVICEFTA | Islanti | 12.7.2016 |
| EU/1/16/1109 | Zavicefta | Norja | 1.7.2016 |
| EU/1/16/1112 | Odefsey | Islanti | 12.7.2016 |
| EU/1/16/1113 | Enzepi | Islanti | 14.7.2016 |
| EU/1/16/1113 | Enzepi | Norja | 26.7.2016 |
| EU/1/16/1113 | Enzepi | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1114 | Bortezomib Hospira | Islanti | 10.8.2016 |
| EU/1/16/1114 | Bortezomib Hospira | Norja | 12.8.2016 |
| EU/1/16/1114 | Bortezomib Hospira | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1115 | Pemetrexed Fresenius Kabi | Islanti | 16.8.2016 |
| EU/1/16/1115 | Pemetrexed Fresenius Kabi | Norja | 11.8.2016 |
| EU/1/16/1116 | Epclusa | Islanti | 12.7.2016 |
| EU/1/16/1116 | Epclusa | Norja | 11.7.2016 |
| EU/1/16/1116 | Epclusa | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1119 | Zepatier | Islanti | 11.8.2016 |
| EU/1/16/1119 | Zepatier | Norja | 4.8.2016 |
| EU/1/16/1119 | Zepatier | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1121 | Zalmoxis | Islanti | 7.9.2016 |
| EU/1/16/1121 | Zalmoxis | Norja | 16.9.2016 |
| EU/1/16/1121 | Zalmoxis | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1122 | Aerivio Spiromax | Islanti | 2.9.2016 |
| EU/1/16/1122 | Aerivio Spiromax | Norja | 8.9.2016 |
| EU/1/16/1122 | Aerivio Spiromax | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1123 | Airexar Spiromax | Islanti | 2.9.2016 |
| EU/1/16/1123 | Airexar Spiromax | Norja | 13.9.2016 |
| EU/1/16/1123 | Airexar Spiromax | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1124 | Nordimet | Islanti | 7.9.2016 |
| EU/1/16/1124 | Nordimet | Norja | 30.8.2016 |
| EU/1/16/1124 | Nordimet | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1125 | Cinqaero | Islanti | 7.9.2016 |
| EU/1/16/1125 | Cinqaero | Norja | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1125 | Cinqaero | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1126 | Truberzi | Islanti | 7.10.2016 |
| EU/1/16/1126 | Truberzi | Norja | 6.10.2016 |
| EU/1/16/1126 | Truberzi | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1127 | Tenofovir disoproxil Zentiva | Islanti | 6.10.2016 |
| EU/1/16/1127 | Tenofovir disoproxil Zentiva | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1127 | Tenofovir disoproxil Zentiva | Norja | 13.10.2016 |
| EU/1/16/1128 | Kisplyx | Islanti | 7.9.2016 |
| EU/1/16/1128 | Kisplyx | Norja | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1128 | Kisplyx | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1129 | Tenofovir disoproxil Mylan | Islanti | 16.12.2016 |
| EU/1/16/1129 | Tenofovir disoproxil Mylan | Norja | 21.12.2016 |
| EU/1/16/1130 | Onivyde | Islanti | 1.11.2016 |
| EU/1/16/1130 | Onivyde | Norja | 4.11.2016 |
| EU/1/16/1130 | Onivyde | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1131 | Thorinane | Islanti | 6.10.2016 |
| EU/1/16/1131 | Thorinane | Norja | 23.9.2016 |
| EU/1/16/1131 | Thorinane | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1132 | Inhixa | Islanti | 7.10.2016 |
| EU/1/16/1132 | Inhixa | Norja | 5.10.2016 |
| EU/1/16/1132 | Inhixa | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1134 | Mysildecard | Islanti | 6.10.2016 |
| EU/1/16/1134 | Mysildecard | Norja | 29.9.2016 |
| EU/1/16/1134 | Mysildecard | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1135 | Sialanar | Islanti | 7.10.2016 |
| EU/1/16/1135 | Sialanar | Norja | 14.10.2016 |
| EU/1/16/1135 | Sialanar | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1136 | Cabometyx | Islanti | 6.10.2016 |
| EU/1/16/1136 | CABOMETYX | Norja | 20.9.2016 |
| EU/1/16/1136 | CABOMETYX | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1137 | Granpidam | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/16/1137 | Granpidam | Islanti | 6.12.2016 |
| EU/1/16/1137 | Granpidam | Norja | 28.11.2016 |
| EU/1/16/1138 | Venclyxto | Islanti | 8.12.2016 |
| EU/1/16/1138 | Venclyxto | Norja | 8.12.2016 |
| EU/1/16/1139 | Ocaliva | Islanti | 19.12.2016 |
| EU/1/16/1139 | OCALIVA | Norja | 12.12.2016 |
| EU/1/16/1141 | SomaKit TOC | Islanti | 15.12.2016 |
| EU/1/16/1141 | SomaKit TOC | Norja | 15.12.2016 |
| EU/1/16/1142 | Parsabiv | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/16/1142 | Parsabiv | Islanti | 1.12.2016 |
| EU/1/16/1142 | Parsabiv | Norja | 22.11.2016 |
| EU/1/16/1143 | Lartruvo | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/16/1143 | Lartruvo | Islanti | 1.12.2016 |
| EU/1/16/1143 | Lartruvo | Norja | 18.11.2016 |
| EU/1/16/1144 | Ivabradine Zentiva | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/16/1144 | Ivabradine Zentiva | Islanti | 2.12.2016 |
| EU/1/16/1144 | Ivabradine Zentiva | Norja | 28.11.2016 |
| EU/1/16/1145 | Ivabradine JensonR | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/16/1145 | Ivabradine JensonR | Islanti | 2.12.2016 |
| EU/1/16/1145 | Ivabradine JensonR | Norja | 5.12.2016 |
| EU/1/16/1146 | Glyxambi | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/16/1146 | Glyxambi | Islanti | 5.12.2016 |
| EU/1/16/1146 | Glyxambi | Norja | 9.12.2016 |
| EU/1/16/1147 | IBRANCE | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/16/1147 | Ibrance | Islanti | 1.12.2016 |
| EU/1/16/1147 | IBRANCE | Norja | 15.11.2016 |
| EU/1/16/1148 | Emtricitabine / Tenofovir disoproxil Zentiva | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/16/1148 | Emtricitabine / Tenofovir disoproxil Zentiva | Islanti | 1.12.2016 |
| EU/1/16/1148 | Emtricitabine / Tenofovir disoproxil Zentiva | Norja | 15.11.2016 |
| EU/1/16/1151 | Emtricitabine / Tenofovir disoproxil Krka | Norja | 21.12.2016 |
| EU/1/16/1151 | Emtricitabine / Tenofovir disoproxil Krka | Islanti | 14.12.2016 |
| EU/2/16/196 | Sevocalm | Norja | 11.7.2016 |
| EU/2/16/196 | Sevocalm | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/2/16/196 | Sevocalm | Islanti | 12.7.2016 |
| EU/2/16/198 | Sedadex | Islanti | 22.8.2016 |
| EU/2/16/198 | Sedadex | Norja | 30.8.2016 |
| EU/2/16/198 | Sedadex | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/2/16/199 | Eravac | Islanti | 10.10.2016 |
| EU/2/16/199 | ERAVAC | Norja | 5.10.2016 |
| EU/2/16/199 | ERAVAC | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/2/16/200 | Cepedex | Islanti | 19.12.2016 |

EU-numero

Tuote

Maa

Hyväksymispäivä

EU/1/12/793

Xalkori (muuttaminen ei-ehdolliseksi luvaksi)

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/13/848

Erivedge (muuttaminen ei-ehdolliseksi luvaksi)

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/15/1066

Ongentys

Islanti

13.7.2016

EU/1/15/1066

Ongentys

Norja

4.7.2016

EU/1/16/1091

Atazanavir Mylan

Islanti

29.8.2016

EU/1/16/1091

Atazanavir Mylan

Norja

2.9.2016

EU/1/16/1091

Atazanavir Mylan

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/16/1094

Ninlaro

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/16/1094

Ninlaro

Islanti

7.12.2016

EU/1/16/1094

Ninlaro

Norja

28.11.2016

EU/1/16/1102

Bortezomib SUN

Islanti

11.8.2016

EU/1/16/1102

Bortezomib SUN

Norja

12.8.2016

EU/1/16/1102

Bortezomib SUN

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/16/1103

Neparvis

Islanti

4.7.2016

EU/1/16/1105

EndolucinBeta

Islanti

25.7.2016

EU/1/16/1105

EndolucinBeta

Norja

27.7.2016

EU/1/16/1105

EndolucinBeta

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/16/1107

ZINBRYTA

Islanti

14.7.2016

EU/1/16/1107

Zinbryta

Norja

7.7.2016

EU/1/16/1107

Zinbryta

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/16/1108

Qtern

Islanti

25.7.2016

EU/1/16/1108

Qtern

Norja

4.8.2016

EU/1/16/1108

Qtern

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/16/1109

ZAVICEFTA

Islanti

12.7.2016

EU/1/16/1109

Zavicefta

Norja

1.7.2016

EU/1/16/1112

Odefsey

Islanti

12.7.2016

EU/1/16/1113

Enzepi

Islanti

14.7.2016

EU/1/16/1113

Enzepi

Norja

26.7.2016

EU/1/16/1113

Enzepi

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/16/1114

Bortezomib Hospira

Islanti

10.8.2016

EU/1/16/1114

Bortezomib Hospira

Norja

12.8.2016

EU/1/16/1114

Bortezomib Hospira

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/16/1115

Pemetrexed Fresenius Kabi

Islanti

16.8.2016

EU/1/16/1115

Pemetrexed Fresenius Kabi

Norja

11.8.2016

EU/1/16/1116

Epclusa

Islanti

12.7.2016

EU/1/16/1116

Epclusa

Norja

11.7.2016

EU/1/16/1116

Epclusa

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/16/1119

Zepatier

Islanti

11.8.2016

EU/1/16/1119

Zepatier

Norja

4.8.2016

EU/1/16/1119

Zepatier

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/16/1121

Zalmoxis

Islanti

7.9.2016

EU/1/16/1121

Zalmoxis

Norja

16.9.2016

EU/1/16/1121

Zalmoxis

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/16/1122

Aerivio Spiromax

Islanti

2.9.2016

EU/1/16/1122

Aerivio Spiromax

Norja

8.9.2016

EU/1/16/1122

Aerivio Spiromax

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/16/1123

Airexar Spiromax

Islanti

2.9.2016

EU/1/16/1123

Airexar Spiromax

Norja

13.9.2016

EU/1/16/1123

Airexar Spiromax

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/16/1124

Nordimet

Islanti

7.9.2016

EU/1/16/1124

Nordimet

Norja

30.8.2016

EU/1/16/1124

Nordimet

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/16/1125

Cinqaero

Islanti

7.9.2016

EU/1/16/1125

Cinqaero

Norja

31.8.2016

EU/1/16/1125

Cinqaero

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/16/1126

Truberzi

Islanti

7.10.2016

EU/1/16/1126

Truberzi

Norja

6.10.2016

EU/1/16/1126

Truberzi

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/16/1127

Tenofovir disoproxil Zentiva

Islanti

6.10.2016

EU/1/16/1127

Tenofovir disoproxil Zentiva

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/16/1127

Tenofovir disoproxil Zentiva

Norja

13.10.2016

EU/1/16/1128

Kisplyx

Islanti

7.9.2016

EU/1/16/1128

Kisplyx

Norja

31.8.2016

EU/1/16/1128

Kisplyx

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/16/1129

Tenofovir disoproxil Mylan

Islanti

16.12.2016

EU/1/16/1129

Tenofovir disoproxil Mylan

Norja

21.12.2016

EU/1/16/1130

Onivyde

Islanti

1.11.2016

EU/1/16/1130

Onivyde

Norja

4.11.2016

EU/1/16/1130

Onivyde

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/16/1131

Thorinane

Islanti

6.10.2016

EU/1/16/1131

Thorinane

Norja

23.9.2016

EU/1/16/1131

Thorinane

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/16/1132

Inhixa

Islanti

7.10.2016

EU/1/16/1132

Inhixa

Norja

5.10.2016

EU/1/16/1132

Inhixa

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/16/1134

Mysildecard

Islanti

6.10.2016

EU/1/16/1134

Mysildecard

Norja

29.9.2016

EU/1/16/1134

Mysildecard

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/16/1135

Sialanar

Islanti

7.10.2016

EU/1/16/1135

Sialanar

Norja

14.10.2016

EU/1/16/1135

Sialanar

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/16/1136

Cabometyx

Islanti

6.10.2016

EU/1/16/1136

CABOMETYX

Norja

20.9.2016

EU/1/16/1136

CABOMETYX

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/16/1137

Granpidam

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/16/1137

Granpidam

Islanti

6.12.2016

EU/1/16/1137

Granpidam

Norja

28.11.2016

EU/1/16/1138

Venclyxto

Islanti

8.12.2016

EU/1/16/1138

Venclyxto

Norja

8.12.2016

EU/1/16/1139

Ocaliva

Islanti

19.12.2016

EU/1/16/1139

OCALIVA

Norja

12.12.2016

EU/1/16/1141

SomaKit TOC

Islanti

15.12.2016

EU/1/16/1141

SomaKit TOC

Norja

15.12.2016

EU/1/16/1142

Parsabiv

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/16/1142

Parsabiv

Islanti

1.12.2016

EU/1/16/1142

Parsabiv

Norja

22.11.2016

EU/1/16/1143

Lartruvo

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/16/1143

Lartruvo

Islanti

1.12.2016

EU/1/16/1143

Lartruvo

Norja

18.11.2016

EU/1/16/1144

Ivabradine Zentiva

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/16/1144

Ivabradine Zentiva

Islanti

2.12.2016

EU/1/16/1144

Ivabradine Zentiva

Norja

28.11.2016

EU/1/16/1145

Ivabradine JensonR

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/16/1145

Ivabradine JensonR

Islanti

2.12.2016

EU/1/16/1145

Ivabradine JensonR

Norja

5.12.2016

EU/1/16/1146

Glyxambi

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/16/1146

Glyxambi

Islanti

5.12.2016

EU/1/16/1146

Glyxambi

Norja

9.12.2016

EU/1/16/1147

IBRANCE

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/16/1147

Ibrance

Islanti

1.12.2016

EU/1/16/1147

IBRANCE

Norja

15.11.2016

EU/1/16/1148

Emtricitabine / Tenofovir disoproxil Zentiva

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/16/1148

Emtricitabine / Tenofovir disoproxil Zentiva

Islanti

1.12.2016

EU/1/16/1148

Emtricitabine / Tenofovir disoproxil Zentiva

Norja

15.11.2016

EU/1/16/1151

Emtricitabine / Tenofovir disoproxil Krka

Norja

21.12.2016

EU/1/16/1151

Emtricitabine / Tenofovir disoproxil Krka

Islanti

14.12.2016

EU/2/16/196

Sevocalm

Norja

11.7.2016

EU/2/16/196

Sevocalm

Liechtenstein

31.8.2016

EU/2/16/196

Sevocalm

Islanti

12.7.2016

EU/2/16/198

Sedadex

Islanti

22.8.2016

EU/2/16/198

Sedadex

Norja

30.8.2016

EU/2/16/198

Sedadex

Liechtenstein

31.8.2016

EU/2/16/199

Eravac

Islanti

10.10.2016

EU/2/16/199

ERAVAC

Norja

5.10.2016

EU/2/16/199

ERAVAC

Liechtenstein

31.10.2016

EU/2/16/200

Cepedex

Islanti

19.12.2016

---

LIITE II

Uusitut markkinoille saattamista koskevat luvat

Euroopan talousalueen EFTA-valtioissa uusittiin 1. heinäkuuta – 31. joulukuuta 2016 seuraavat markkinoille saattamista koskevat luvat:

| EU-numero | Tuote | Maa | Hyväksymispäivä |
| --- | --- | --- | --- |
| EU/1/06/347 | Sutent | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/06/347 | Sutent | Islanti | 1.12.2016 |
| EU/1/06/347 | Sutent | Norja | 15.11.2016 |
| EU/1/06/355 | ATryn | Islanti | 26.7.2016 |
| EU/1/06/355 | ATryn | Norja | 10.8.2016 |
| EU/1/06/355 | ATryn | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/06/360 | Champix | Islanti | 13.7.2016 |
| EU/1/06/360 | Champix | Norja | 7.7.2016 |
| EU/1/06/360 | Champix | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/06/361 | Luminity | Islanti | 26.7.2016 |
| EU/1/06/361 | Luminity | Norja | 6.8.2016 |
| EU/1/06/361 | Luminity | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/06/362 | Byetta | Islanti | 18.8.2016 |
| EU/1/06/363 | Sprycel | Islanti | 18.8.2016 |
| EU/1/06/363 | Sprycel | Norja | 12.8.2016 |
| EU/1/06/363 | Sprycel | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/06/364 | Adrovance | Islanti | 16.10.2016 |
| EU/1/06/365 | Elaprase | Islanti | 16.10.2016 |
| EU/1/06/366 | Tandemact | Islanti | 16.10.2016 |
| EU/1/06/374 | Lucentis | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/06/374 | Lucentis | Islanti | 2.12.2016 |
| EU/1/06/374 | Lucentis | Norja | 22.11.2016 |
| EU/1/06/379 | Cystadane | Islanti | 7.12.2016 |
| EU/1/06/379 | Cystadane | Norja | 29.11.2016 |
| EU/1/11/699 | Fampyra | Norja | 8.7.2016 |
| EU/1/11/701 | Levetiracetam Teva | Norja | 4.8.2016 |
| EU/1/11/701 | Levetiracetam Teva | Islanti | 26.7.2016 |
| EU/1/11/701 | Levetiracetam Teva | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/11/706 | Levodopa / Carbidopa / Entacapone Orion | Norja | 15.9.2016 |
| EU/1/11/711 | Matever | Islanti | 14.7.2016 |
| EU/1/11/711 | Matever | Norja | 7.7.2016 |
| EU/1/11/711 | Matever | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/11/712 | Levetiracetam Accord | Islanti | 10.8.2016 |
| EU/1/11/712 | Levetiracetam Accord | Norja | 11.8.2016 |
| EU/1/11/712 | Levetiracetam Accord | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/11/713 | Levetiracetam Actavis | Islanti | 5.10.2016 |
| EU/1/11/713 | Levetiracetam Actavis | Norja | 30.9.2016 |
| EU/1/11/713 | Levetiracetam Actavis | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/11/715 | Plenadren | Islanti | 15.8.2016 |
| EU/1/11/715 | Plenadren | Norja | 15.8.2016 |
| EU/1/11/715 | Plenadren | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/11/716 | Eurartesim | Islanti | 15.9.2016 |
| EU/1/11/716 | Eurartesim | Norja | 15.9.2016 |
| EU/1/11/716 | Eurartesim | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/11/717 | Vyndaqel | Islanti | 10.8.2016 |
| EU/1/11/717 | Vyndaqel | Norja | 11.8.2016 |
| EU/1/11/717 | Vyndaqel | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/11/719 | Telmisartan Teva Pharma | Islanti | 12.7.2016 |
| EU/1/11/722 | Pioglitazone Accord | Islanti | 13.12.2016 |
| EU/1/11/722 | Pioglitazone Accord | Norja | 21.12.2016 |
| EU/1/11/727 | Xaluprine | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/11/727 | Xaluprine | Islanti | 6.12.2016 |
| EU/1/11/727 | Xaluprine | Norja | 5.12.2016 |
| EU/1/11/728 | Pramipexole Accord | Islanti | 26.7.2016 |
| EU/1/11/728 | Pramipexole Accord | Norja | 4.8.2016 |
| EU/1/11/728 | Pramipexole Accord | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/11/731 | Komboglyze | Islanti | 26.7.2016 |
| EU/1/11/731 | Komboglyze | Norja | 11.8.2016 |
| EU/1/11/731 | Komboglyze | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/11/732 | Desloratadine Teva | Islanti | 15.8.2016 |
| EU/1/11/732 | Desloratadine Teva | Norja | 22.8.2016 |
| EU/1/11/733 | Dificlir | Islanti | 29.8.2016 |
| EU/1/11/733 | Dificlir | Norja | 30.8.2016 |
| EU/1/11/733 | Dificlir | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/11/734 | Edarbi | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/11/734 | Edarbi | Islanti | 2.12.2016 |
| EU/1/11/734 | Edarbi | Norja | 22.11.2016 |
| EU/1/11/736 | EDURANT | Islanti | 10.8.2016 |
| EU/1/11/736 | EDURANT | Norja | 11.8.2016 |
| EU/1/11/736 | EDURANT | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/11/737 | Eviplera | Islanti | 10.8.2016 |
| EU/1/11/737 | Eviplera | Norja | 11.8.2016 |
| EU/1/11/737 | Eviplera | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/11/738 | Levetiracetam Actavis Group | Islanti | 15.8.2016 |
| EU/1/11/738 | Levetiracetam Actavis Group | Norja | 2.9.2016 |
| EU/1/11/738 | Levetiracetam Actavis Group | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/11/739 | Dasselta | Islanti | 22.8.2016 |
| EU/1/11/739 | Dasselta | Norja | 5.9.2016 |
| EU/1/11/739 | Dasselta | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/11/740 | Ameluz | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/11/740 | Ameluz | Islanti | 7.12.2016 |
| EU/1/11/740 | Ameluz | Norja | 5.12.2016 |
| EU/1/11/741 | Levetiracetam SUN | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/11/741 | Levetiracetam SUN | Islanti | 5.12.2016 |
| EU/1/11/741 | Levetiracetam SUN | Norja | 23.11.2016 |
| EU/1/11/742 | Efavirenz Teva | Islanti | 16.10.2016 |
| EU/1/11/742 | Efavirenz Teva | Norja | 21.10.2016 |
| EU/1/11/743 | Repaglinide Accord | Islanti | 14.10.2016 |
| EU/1/11/743 | Repaglinide Accord | Norja | 21.10.2016 |
| EU/1/11/745 | Desloratadin Actavis | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/11/745 | Desloratadin Actavis | Islanti | 2.12.2016 |
| EU/1/11/745 | Desloratadin Actavis | Norja | 25.11.2016 |
| EU/1/11/746 | Desloratadine ratiopharm | Islanti | 15.8.2016 |
| EU/1/11/746 | Desloratadine ratiopharm | Norja | 22.8.2016 |
| EU/1/11/746 | Desloratadine ratiopharm | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/11/747 | Colobreathe | Islanti | 10.10.2016 |
| EU/1/11/747 | Colobreathe | Norja | 13.10.2016 |
| EU/1/11/747 | Colobreathe | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/12/750 | Esmya | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/12/750 | Esmya | Islanti | 5.12.2016 |
| EU/1/12/750 | Esmya | Norja | 29.11.2016 |
| EU/1/12/751 | Zelboraf | Norja | 6.10.2016 |
| EU/1/12/751 | Zelboraf | Islanti | 10.10.2016 |
| EU/1/12/751 | Zelboraf | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/12/753 | Signifor | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/12/753 | Signifor | Islanti | 6.12.2016 |
| EU/1/12/753 | Signifor | Norja | 24.11.2016 |
| EU/1/12/755 | Pioglitazone Actavis | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/12/755 | Pioglitazone Actavis | Norja | 9.12.2016 |
| EU/1/12/755 | Pioglitazone Actavis | Islanti | 2.12.2016 |
| EU/1/12/756 | Glidipion | Norja | 9.12.2016 |
| EU/1/12/756 | Glidipion | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/12/756 | Glidipion | Islanti | 2.12.2016 |
| EU/1/12/763 | Ecansya | Norja | 23.12.2016 |
| EU/1/12/793 | XALKORI | Islanti | 10.8.2016 |
| EU/1/12/793 | XALKORI | Norja | 12.8.2016 |
| EU/1/12/793 | XALKORI | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/12/794 | ADCETRIS | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/12/794 | ADCETRIS | Islanti | 2.11.2016 |
| EU/1/12/794 | ADCETRIS | Norja | 8.11.2016 |
| EU/1/15/1047 | Blincyto | Islanti | 10.10.2016 |
| EU/1/15/1047 | Blincyto | Norja | 29.9.2016 |
| EU/1/15/1047 | Blincyto | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1086 | Tagrisso | Islanti | 19.12.2016 |
| EU/2/06/061 | Nobilis Influenza H5N2 | Islanti | 13.7.2016 |
| EU/2/11/128 | Emdocam | Islanti | 13.7.2016 |
| EU/2/11/132 | Nobivac Myxo-RHD | Islanti | 25.8.2016 |
| EU/2/11/132 | Nobivac Myxo-RHD | Norja | 30.8.2016 |
| EU/2/11/132 | Nobivac Myxo-RHD | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/2/11/133 | Recocam | Islanti | 17.8.2016 |
| EU/2/11/133 | Recocam | Norja | 25.8.2016 |
| EU/2/11/133 | Recocam | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/2/11/134 | Inflacam | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/2/11/134 | Inflacam | Islanti | 2.12.2016 |
| EU/2/11/134 | Inflacam | Norja | 25.11.2016 |
| EU/2/11/135 | Panacur AquaSol | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/2/11/135 | Panacur AquaSol | Islanti | 2.9.2016 |
| EU/2/11/135 | Panacur AquaSol | Norja | 5.9.2016 |
| EU/2/11/137 | Activyl Tick Plus | Norja | 23.12.2016 |
| EU/2/12/139 | Zulvac 1 + 8 Bovis | Islanti | 19.12.2016 |

EU-numero

Tuote

Maa

Hyväksymispäivä

EU/1/06/347

Sutent

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/06/347

Sutent

Islanti

1.12.2016

EU/1/06/347

Sutent

Norja

15.11.2016

EU/1/06/355

ATryn

Islanti

26.7.2016

EU/1/06/355

ATryn

Norja

10.8.2016

EU/1/06/355

ATryn

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/06/360

Champix

Islanti

13.7.2016

EU/1/06/360

Champix

Norja

7.7.2016

EU/1/06/360

Champix

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/06/361

Luminity

Islanti

26.7.2016

EU/1/06/361

Luminity

Norja

6.8.2016

EU/1/06/361

Luminity

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/06/362

Byetta

Islanti

18.8.2016

EU/1/06/363

Sprycel

Islanti

18.8.2016

EU/1/06/363

Sprycel

Norja

12.8.2016

EU/1/06/363

Sprycel

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/06/364

Adrovance

Islanti

16.10.2016

EU/1/06/365

Elaprase

Islanti

16.10.2016

EU/1/06/366

Tandemact

Islanti

16.10.2016

EU/1/06/374

Lucentis

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/06/374

Lucentis

Islanti

2.12.2016

EU/1/06/374

Lucentis

Norja

22.11.2016

EU/1/06/379

Cystadane

Islanti

7.12.2016

EU/1/06/379

Cystadane

Norja

29.11.2016

EU/1/11/699

Fampyra

Norja

8.7.2016

EU/1/11/701

Levetiracetam Teva

Norja

4.8.2016

EU/1/11/701

Levetiracetam Teva

Islanti

26.7.2016

EU/1/11/701

Levetiracetam Teva

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/11/706

Levodopa / Carbidopa / Entacapone Orion

Norja

15.9.2016

EU/1/11/711

Matever

Islanti

14.7.2016

EU/1/11/711

Matever

Norja

7.7.2016

EU/1/11/711

Matever

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/11/712

Levetiracetam Accord

Islanti

10.8.2016

EU/1/11/712

Levetiracetam Accord

Norja

11.8.2016

EU/1/11/712

Levetiracetam Accord

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/11/713

Levetiracetam Actavis

Islanti

5.10.2016

EU/1/11/713

Levetiracetam Actavis

Norja

30.9.2016

EU/1/11/713

Levetiracetam Actavis

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/11/715

Plenadren

Islanti

15.8.2016

EU/1/11/715

Plenadren

Norja

15.8.2016

EU/1/11/715

Plenadren

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/11/716

Eurartesim

Islanti

15.9.2016

EU/1/11/716

Eurartesim

Norja

15.9.2016

EU/1/11/716

Eurartesim

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/11/717

Vyndaqel

Islanti

10.8.2016

EU/1/11/717

Vyndaqel

Norja

11.8.2016

EU/1/11/717

Vyndaqel

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/11/719

Telmisartan Teva Pharma

Islanti

12.7.2016

EU/1/11/722

Pioglitazone Accord

Islanti

13.12.2016

EU/1/11/722

Pioglitazone Accord

Norja

21.12.2016

EU/1/11/727

Xaluprine

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/11/727

Xaluprine

Islanti

6.12.2016

EU/1/11/727

Xaluprine

Norja

5.12.2016

EU/1/11/728

Pramipexole Accord

Islanti

26.7.2016

EU/1/11/728

Pramipexole Accord

Norja

4.8.2016

EU/1/11/728

Pramipexole Accord

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/11/731

Komboglyze

Islanti

26.7.2016

EU/1/11/731

Komboglyze

Norja

11.8.2016

EU/1/11/731

Komboglyze

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/11/732

Desloratadine Teva

Islanti

15.8.2016

EU/1/11/732

Desloratadine Teva

Norja

22.8.2016

EU/1/11/733

Dificlir

Islanti

29.8.2016

EU/1/11/733

Dificlir

Norja

30.8.2016

EU/1/11/733

Dificlir

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/11/734

Edarbi

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/11/734

Edarbi

Islanti

2.12.2016

EU/1/11/734

Edarbi

Norja

22.11.2016

EU/1/11/736

EDURANT

Islanti

10.8.2016

EU/1/11/736

EDURANT

Norja

11.8.2016

EU/1/11/736

EDURANT

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/11/737

Eviplera

Islanti

10.8.2016

EU/1/11/737

Eviplera

Norja

11.8.2016

EU/1/11/737

Eviplera

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/11/738

Levetiracetam Actavis Group

Islanti

15.8.2016

EU/1/11/738

Levetiracetam Actavis Group

Norja

2.9.2016

EU/1/11/738

Levetiracetam Actavis Group

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/11/739

Dasselta

Islanti

22.8.2016

EU/1/11/739

Dasselta

Norja

5.9.2016

EU/1/11/739

Dasselta

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/11/740

Ameluz

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/11/740

Ameluz

Islanti

7.12.2016

EU/1/11/740

Ameluz

Norja

5.12.2016

EU/1/11/741

Levetiracetam SUN

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/11/741

Levetiracetam SUN

Islanti

5.12.2016

EU/1/11/741

Levetiracetam SUN

Norja

23.11.2016

EU/1/11/742

Efavirenz Teva

Islanti

16.10.2016

EU/1/11/742

Efavirenz Teva

Norja

21.10.2016

EU/1/11/743

Repaglinide Accord

Islanti

14.10.2016

EU/1/11/743

Repaglinide Accord

Norja

21.10.2016

EU/1/11/745

Desloratadin Actavis

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/11/745

Desloratadin Actavis

Islanti

2.12.2016

EU/1/11/745

Desloratadin Actavis

Norja

25.11.2016

EU/1/11/746

Desloratadine ratiopharm

Islanti

15.8.2016

EU/1/11/746

Desloratadine ratiopharm

Norja

22.8.2016

EU/1/11/746

Desloratadine ratiopharm

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/11/747

Colobreathe

Islanti

10.10.2016

EU/1/11/747

Colobreathe

Norja

13.10.2016

EU/1/11/747

Colobreathe

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/12/750

Esmya

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/12/750

Esmya

Islanti

5.12.2016

EU/1/12/750

Esmya

Norja

29.11.2016

EU/1/12/751

Zelboraf

Norja

6.10.2016

EU/1/12/751

Zelboraf

Islanti

10.10.2016

EU/1/12/751

Zelboraf

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/12/753

Signifor

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/12/753

Signifor

Islanti

6.12.2016

EU/1/12/753

Signifor

Norja

24.11.2016

EU/1/12/755

Pioglitazone Actavis

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/12/755

Pioglitazone Actavis

Norja

9.12.2016

EU/1/12/755

Pioglitazone Actavis

Islanti

2.12.2016

EU/1/12/756

Glidipion

Norja

9.12.2016

EU/1/12/756

Glidipion

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/12/756

Glidipion

Islanti

2.12.2016

EU/1/12/763

Ecansya

Norja

23.12.2016

EU/1/12/793

XALKORI

Islanti

10.8.2016

EU/1/12/793

XALKORI

Norja

12.8.2016

EU/1/12/793

XALKORI

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/12/794

ADCETRIS

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/12/794

ADCETRIS

Islanti

2.11.2016

EU/1/12/794

ADCETRIS

Norja

8.11.2016

EU/1/15/1047

Blincyto

Islanti

10.10.2016

EU/1/15/1047

Blincyto

Norja

29.9.2016

EU/1/15/1047

Blincyto

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/16/1086

Tagrisso

Islanti

19.12.2016

EU/2/06/061

Nobilis Influenza H5N2

Islanti

13.7.2016

EU/2/11/128

Emdocam

Islanti

13.7.2016

EU/2/11/132

Nobivac Myxo-RHD

Islanti

25.8.2016

EU/2/11/132

Nobivac Myxo-RHD

Norja

30.8.2016

EU/2/11/132

Nobivac Myxo-RHD

Liechtenstein

31.10.2016

EU/2/11/133

Recocam

Islanti

17.8.2016

EU/2/11/133

Recocam

Norja

25.8.2016

EU/2/11/133

Recocam

Liechtenstein

31.8.2016

EU/2/11/134

Inflacam

Liechtenstein

31.12.2016

EU/2/11/134

Inflacam

Islanti

2.12.2016

EU/2/11/134

Inflacam

Norja

25.11.2016

EU/2/11/135

Panacur AquaSol

Liechtenstein

31.8.2016

EU/2/11/135

Panacur AquaSol

Islanti

2.9.2016

EU/2/11/135

Panacur AquaSol

Norja

5.9.2016

EU/2/11/137

Activyl Tick Plus

Norja

23.12.2016

EU/2/12/139

Zulvac 1 + 8 Bovis

Islanti

19.12.2016

---

LIITE III

Markkinoille saattamista koskevat luvat, joiden voimassaoloaikaa on pidennetty

Euroopan talousalueen EFTA-valtioissa pidennettiin 1. heinäkuuta – 31. joulukuuta 2016 seuraavien markkinoille saattamista koskevien lupien voimassaoloaikaa:

| EU-numero | Tuote | Maa | Hyväksymispäivä |
| --- | --- | --- | --- |
| EU/1/267/012 | Reyataz | Islanti | 13.7.2016 |
| EU/1/494/005 | Stelara | Norja | 24.11.2016 |
| EU/1/494/005 | Stelara | Islanti | 5.12.2016 |
| EU/1/11/714/002–003 | Zytiga | Islanti | 1.12.2016 |
| EU/1/11/714/003 | Zytiga | Norja | 25.11.2016 |
| EU/1/12/776/024 | Fycompa | Islanti | 11.10.2016 |
| EU/1/12/776/024 | Fycompa | Norja | 10.10.2016 |
| EU/1/14/939/005–006 | Daklinza | Islanti | 13.7.2016 |
| EU/1/14/939/005–006 | Daklinza | Norja | 4.7.2016 |
| EU/1/15/1024/002 | KEYTRUDA | Islanti | 24.8.2016 |
| EU/1/15/1024/002 | KEYTRUDA | Norja | 26.8.2016 |
| EU/2/97/004/050–053 | Metacam | Norja | 29.8.2016 |

EU-numero

Tuote

Maa

Hyväksymispäivä

EU/1/267/012

Reyataz

Islanti

13.7.2016

EU/1/494/005

Stelara

Norja

24.11.2016

EU/1/494/005

Stelara

Islanti

5.12.2016

EU/1/11/714/002–003

Zytiga

Islanti

1.12.2016

EU/1/11/714/003

Zytiga

Norja

25.11.2016

EU/1/12/776/024

Fycompa

Islanti

11.10.2016

EU/1/12/776/024

Fycompa

Norja

10.10.2016

EU/1/14/939/005–006

Daklinza

Islanti

13.7.2016

EU/1/14/939/005–006

Daklinza

Norja

4.7.2016

EU/1/15/1024/002

KEYTRUDA

Islanti

24.8.2016

EU/1/15/1024/002

KEYTRUDA

Norja

26.8.2016

EU/2/97/004/050–053

Metacam

Norja

29.8.2016

---

LIITE IV

Peruutetut markkinoille saattamista koskevat luvat

Euroopan talousalueen EFTA-valtioissa peruutettiin 1. heinäkuuta – 31. joulukuuta 2016 seuraavat markkinoille saattamista koskevat luvat:

| EU-numero | Tuote | Maa | Peruuttamispäivä |
| --- | --- | --- | --- |
| EU/1/00/137 | Avandia | Islanti | 12.8.2016 |
| EU/1/03/258 | Avandamet | Islanti | 12.8.2016 |
| EU/1/07/385 | Focetria | Islanti | 12.8.2016 |
| EU/1/08/489 | Opgenra | Islanti | 14.7.2016 |
| EU/1/08/489 | Opgenra | Norja | 11.8.2016 |
| EU/1/08/489 | Opgenra | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/08/500 | Fablyn | Islanti | 12.8.2016 |
| EU/1/08/506 | Celvapan | Islanti | 7.12.2016 |
| EU/1/08/506 | Celvapan | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/08/506 | Celvapan | Norja | 21.12.2016 |
| EU/1/09/518 | PANTECTA Control | Islanti | 7.10.2016 |
| EU/1/09/518 | PANTECTA Control | Norja | 20.10.2016 |
| EU/1/09/518 | PANTECTA Control | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/09/563 | ChondroCelect | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/09/563 | ChondroCelect | Islanti | 15.8.2016 |
| EU/1/09/563 | ChondroCelect | Norja | 11.8.2016 |
| EU/1/10/657 | Prepandemiainfluenssarokote (H5N1) (pinta-antigeeni, inaktivoitu, adjuvanttia sisältävä) Novartis Vaccines and Diagnostics | Islanti | 12.8.2016 |
| EU/1/11/721 | Paglitaz | Islanti | 12.8.2016 |
| EU/1/12/810 | Krystexxa | Islanti | 14.7.2016 |
| EU/1/12/810 | Krystexxa | Norja | 6.7.2016 |
| EU/1/12/810 | Krystexxa | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/13/831 | Capecitabine SUN | Islanti | 13.7.2016 |
| EU/1/13/831 | Capecitabine SUN | Norja | 6.7.2016 |
| EU/1/13/883 | Vitekta | Islanti | 10.11.2016 |
| EU/1/13/883 | Vitekta | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/13/883 | Vitekta | Norja | 15.12.2016 |
| EU/1/14/942 | Clopidogrel / Acetylsalicylic acid Teva | Islanti | 26.7.2016 |

EU-numero

Tuote

Maa

Peruuttamispäivä

EU/1/00/137

Avandia

Islanti

12.8.2016

EU/1/03/258

Avandamet

Islanti

12.8.2016

EU/1/07/385

Focetria

Islanti

12.8.2016

EU/1/08/489

Opgenra

Islanti

14.7.2016

EU/1/08/489

Opgenra

Norja

11.8.2016

EU/1/08/489

Opgenra

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/08/500

Fablyn

Islanti

12.8.2016

EU/1/08/506

Celvapan

Islanti

7.12.2016

EU/1/08/506

Celvapan

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/08/506

Celvapan

Norja

21.12.2016

EU/1/09/518

PANTECTA Control

Islanti

7.10.2016

EU/1/09/518

PANTECTA Control

Norja

20.10.2016

EU/1/09/518

PANTECTA Control

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/09/563

ChondroCelect

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/09/563

ChondroCelect

Islanti

15.8.2016

EU/1/09/563

ChondroCelect

Norja

11.8.2016

EU/1/10/657

Prepandemiainfluenssarokote (H5N1) (pinta-antigeeni, inaktivoitu, adjuvanttia sisältävä) Novartis Vaccines and Diagnostics

Islanti

12.8.2016

EU/1/11/721

Paglitaz

Islanti

12.8.2016

EU/1/12/810

Krystexxa

Islanti

14.7.2016

EU/1/12/810

Krystexxa

Norja

6.7.2016

EU/1/12/810

Krystexxa

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/13/831

Capecitabine SUN

Islanti

13.7.2016

EU/1/13/831

Capecitabine SUN

Norja

6.7.2016

EU/1/13/883

Vitekta

Islanti

10.11.2016

EU/1/13/883

Vitekta

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/13/883

Vitekta

Norja

15.12.2016

EU/1/14/942

Clopidogrel / Acetylsalicylic acid Teva

Islanti

26.7.2016

---

LIITE V

Jäädytetyt markkinoille saattamista koskevat luvat

Euroopan talousalueen EFTA-valtioissa jäädytettiin 1. heinäkuuta – 31. joulukuuta 2016 seuraavat markkinoille saattamista koskevat luvat:

| EU-numero | Tuote | Maa | Jäädyttämispäivä |
| --- | --- | --- | --- |
| EU/2/15/192 | Velactis | Islanti | 30.8.2016 |
| EU/2/15/192 | Velactis | Norja | 29.8.2016 |
| EU/2/15/192 | Velactis | Liechtenstein | 31.8.2016 |

EU-numero

Tuote

Maa

Jäädyttämispäivä

EU/2/15/192

Velactis

Islanti

30.8.2016

EU/2/15/192

Velactis

Norja

29.8.2016

EU/2/15/192

Velactis

Liechtenstein

31.8.2016

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 7.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/44 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/44

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia: M.8954 – BPEA/PAI/WFC)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2018/C 195/12)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Baring Asia Private Equity Fund VI (BPEA, Caymansaaret), joka on yrityksen Baring Asia (Hong Kong) määräysvallassa |
| --- | --- |

—

Baring Asia Private Equity Fund VI (BPEA, Caymansaaret), joka on yrityksen Baring Asia (Hong Kong) määräysvallassa

| — | PAI Partners SAS (PAI, Ranska) |
| --- | --- |

—

PAI Partners SAS (PAI, Ranska)

| — | GB WFC International S.à.r.l (WFC, Luxemburg). |
| --- | --- |

—

GB WFC International S.à.r.l (WFC, Luxemburg).

BPEA ja PAI hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksessä WFC.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

—   BPEA: pääomasijoitusrahasto, joka keskittyy pääoman suojeluun ja arvoa tuottaviin jälki-investointeihin Aasian maissa. BPEA on saman määräysvallan alaisena muiden pääomasijoitusrahastojen kanssa, jotka yhdessä muodostavat Baring Asia -yrityksen

—   PAI: pääomasijoitusyhtiö, joka hallinnoi ja neuvoo useita rahastoja, joiden omistuksessa on monenlaisilla aloilla, esimerkiksi yrityspalvelujen, elintarvikkeiden ja kulutustavaroiden, teollisuuden, terveydenhuollon sekä vähittäiskaupan ja jakelun aloilla toimivia yrityksiä

—   WFC: yleinen lentorahtimyynti ja lentoyhtiöille ulkoistettuja ilmarahdin hallintapalveluja tarjoava yritys.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.8954 – BPEA/PAI/WFC

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

| Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faksi: +32 22964301 |
| Postiosoite: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faksi: +32 22964301

Postiosoite:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 7.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/46 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/46

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.8928 – Francisco Partners / VeriFone)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2018/C 195/13)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Francisco Partners Management LP (Francisco Partners, Yhdysvallat) |
| --- | --- |

—

Francisco Partners Management LP (Francisco Partners, Yhdysvallat)

| — | VeriFone Systems, Inc. (VeriFone, Yhdysvallat). |
| --- | --- |

—

VeriFone Systems, Inc. (VeriFone, Yhdysvallat).

Francisco Partners hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan yrityksessä VeriFone.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

—   Francisco Partners: yksinomaan ohjelmisto- ja teknologiayrityksiin sijoittava pääomasijoitusyhtiö

—   VeriFone: pääasiassa myyntipisteiden maksulaitteiden ja niihin liittyvien palveluiden suunnittelu, valmistus ja toimitus.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.8928 – Francisco Partners / VeriFone

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

| Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faksi: +32 22964301 |
| Postiosoite: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faksi: +32 22964301

Postiosoite:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 7.6.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 195/47 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 195/47

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

(2018/C 195/14)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

SUOJATUN ALKUPERÄNIMITYKSEN TAI SUOJATUN MAANTIETEELLISEN MERKINNÄN TUOTE-ERITELMÄN MUUN KUIN VÄHÄISEN MUUTOKSEN HYVÄKSYMISTÄ KOSKEVA HAKEMUS

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukainen muutoksen hyväksymistä koskeva hakemus

”GAILTALER SPECK”

EU-nro: PGI-AT-0192-AM01 – 5.4.2017

SAN ( ) SMM ( X )

1.   Hakijaryhmä ja oikeutettu etu

| Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten |
| --- |
| c/o Albert Jank |
| Götzing 4 |
| 9624 Egg |
| ÖSTERREICH |
| Puhelin: +43 6504282000 |
| Sähköposti: Albert.jank@gailtalerspeck.at |

Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten

c/o Albert Jank

Götzing 4

9624 Egg

ÖSTERREICH

Puhelin: +43 6504282000

Sähköposti: Albert.jank@gailtalerspeck.at

Hakija on alkuperäisen hakemuksen esittänyt ryhmä, joka edustaa SMM-tuotteen Gailtaler Speck kaikkia tämänhetkisiä tuottajia.

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Itävalta

3.   Eritelmän kohta, jota / kohdat, joita muutos koskee

| — | ☐ | Tuotteen nimi |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Tuotteen kuvaus |
| — | ☒ | Maantieteellinen alue |
| — | ☒ | Alkuperätodisteet |
| — | ☒ | Tuotantomenetelmä |
| — | ☒ | Yhteys maantieteelliseen alueeseen |
| — | ☒ | Merkinnät |
| — | ☒ | Muu [Toimivaltaisen viranomaisen ja hakijaryhmän yhteystiedot, tuotteen tyyppi, valvontaelin, kansallinen lainsäädäntö, lähde- ja viiteluettelo] |

—

☐

Tuotteen nimi

—

☒

Tuotteen kuvaus

—

☒

Maantieteellinen alue

—

☒

Alkuperätodisteet

—

☒

Tuotantomenetelmä

—

☒

Yhteys maantieteelliseen alueeseen

—

☒

Merkinnät

—

☒

Muu [Toimivaltaisen viranomaisen ja hakijaryhmän yhteystiedot, tuotteen tyyppi, valvontaelin, kansallinen lainsäädäntö, lähde- ja viiteluettelo]

4.   Muutoksen/muutosten tyyppi

| — | ☒ | Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jota koskevaa yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti, tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä. |

—

☒

Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

—

☐

Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jota koskevaa yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti, tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä.

5.   Muutos/muutokset

Useista erillisistä asiakirjoista (tiivistelmä, eritelmä) koostunut aikaisempi tuote-eritelmä on yhdistetty yhdeksi asiakirjaksi, ja sitä on muutettu selkeyden lisäämiseksi ja erityisesti tuotantomenetelmää ja alkuperätodisteita koskevien vaatimusten päivittämiseksi. Lisäksi raaka-aineita koskevaan kohtaan liittyvät tuotantomääräykset (esim. Gailtaler Speckiä koskevat ohjeet tai Gailtaler Speckin tuotanto-ohjeet), joihin aiemmin pelkästään viitattiin eritelmässä, on nyt sisällytetty eritelmään, mistä syystä niihin myös sovelletaan yhteisön oikeudessa säädettyä muuttamisjärjestelyä. Eritelmässä ei enää esitetä tietoja yhdistyksen omasta laadunvarmistus- ja valvontajärjestelmästä. Siinä ei esitetä enää myöskään eläinten kasvatukseen tai pekonintuotantoon liittyviä yleisesti sovellettavia vaatimuksia (esim. lihaluujauhon tai kaupallisen keittiöjätteen käytön kielto ruokinnassa). Eritelmässä olevat lisäykset ovat siten yksinomaan selvitysaineistoa.

Yksityiskohtaisesti:

Tuotteen kuvaus:

Korvataan tiivistelmän 4.2 kohta

”Gailtaler Speckin valmistukseen käytetään seuraavia sikarotuja: maatiaissika, yorkshire-sika, niiden risteymät, Duroc-sika, Kärntenin alueen hyväksyttyjen siitosohjelmien tuloksena saadut risteymät.

Sikojen ruokinnassa on noudatettava Gailtaler Speckin tuotantoa koskevissa ohjeissa määritelyjä edellytyksiä.

Gailtaler Speckin valmistukseen käytetään tuoretta sianlihaa, jonka pH-arvo on enintään 5,8. Valmistukseen käytetään silavapuolet kokonaan tai tarvittaessa niiden yksittäisiä osia kuten kylki, kyljysrivit (”Karree” ja ”Karreebauch”), reisi ja lapa. Liha suolataan, kylmäsavustetaan ja kypsennetään erityisissä kypsytystiloissa. Gailtaler Speckin ulkopinta on väriltään kullankeltainen ja leikkauspinta puolestaan voimakkaan punainen muutoin paitsi silavaosaltaan, joka on valkoinen.

Gailtaler Speckissä on selvä suolan, savun ja lihan maku, se on miedosti maustettu ja vähäsuolainen. Se on koostumukseltaan tiivistä, tuntuu syötäessä pehmeältä ja murenee suussa.”

ja tuote-eritelmän 4.2 kohta (tuotteen kuvaus ja tuotelaji):

”Gailtaler Speck on tuoresuolattu sianlihatuote. Gailtaler Speckin laatuominaisuudet esitetään Gailtaler Speckiä koskevien ohjeiden 3 luvussa. Gailtaler Speckille ovat ominaisia seuraavat piirteet (ks. Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten, 1999b, 4.2 kohdan liite):

| — | Raaka-aineet: Gailtaler Speck valmistetaan seuraavien sikarotujen lihasta: maatiaissika, yorkshire-sika, niiden risteymät, Duroc-sika, Kärntenin alueen hyväksyttyjen siitosohjelmien tuloksena saadut risteymät. |
| --- | --- |

—

Raaka-aineet: Gailtaler Speck valmistetaan seuraavien sikarotujen lihasta: maatiaissika, yorkshire-sika, niiden risteymät, Duroc-sika, Kärntenin alueen hyväksyttyjen siitosohjelmien tuloksena saadut risteymät.

| — | Valmistukseen käytettävät osat, resepti ja ainesosat: Gailtaler Speckin valmistukseen käytetään tuoretta sianlihaa, jonka pH-arvo on enintään 5,8. Gailtaler Speck valmistetaan seuraavista lihapaloista: silavapuolet kokonaan tai tarvittaessa niiden yksittäiset osat kuten kylki, kyljysrivit (”Karree” ja ”Karreebauch”), reisi ja lapa. Lihapalat jalostetaan puristamattomina. Suolauksessa käytetään keitto- tai nitriittisuolaa, pippuria, valkosipulia sekä perinteisiä mausteseoksia sukupolvelta toiselle siirtyneiden ohjeiden mukaisesti. Tärkeimmät käytetyt mausteet ovat inkivääri, korianteri, kumina, laakerinlehti, maustepippuri, paprika, rosmariini, kataja ja sokeri. Savustus tehdään kylmäsavustusmenetelmällä (savustuslämpötila on enintään 22 celsiusastetta). |
| --- | --- |

—

Valmistukseen käytettävät osat, resepti ja ainesosat: Gailtaler Speckin valmistukseen käytetään tuoretta sianlihaa, jonka pH-arvo on enintään 5,8. Gailtaler Speck valmistetaan seuraavista lihapaloista: silavapuolet kokonaan tai tarvittaessa niiden yksittäiset osat kuten kylki, kyljysrivit (”Karree” ja ”Karreebauch”), reisi ja lapa. Lihapalat jalostetaan puristamattomina. Suolauksessa käytetään keitto- tai nitriittisuolaa, pippuria, valkosipulia sekä perinteisiä mausteseoksia sukupolvelta toiselle siirtyneiden ohjeiden mukaisesti. Tärkeimmät käytetyt mausteet ovat inkivääri, korianteri, kumina, laakerinlehti, maustepippuri, paprika, rosmariini, kataja ja sokeri. Savustus tehdään kylmäsavustusmenetelmällä (savustuslämpötila on enintään 22 celsiusastetta).

| — | Ulkonäkö: Gailtaler Speckin ulkopinnan väri on kullankeltainen, silava on valkoista ja leikkauspinta on voimakkaan punainen. Gailtaler Speckin ulko- ja leikkauspinta ovat virheettömiä. |
| --- | --- |

—

Ulkonäkö: Gailtaler Speckin ulkopinnan väri on kullankeltainen, silava on valkoista ja leikkauspinta on voimakkaan punainen. Gailtaler Speckin ulko- ja leikkauspinta ovat virheettömiä.

| — | Maku: Gailtaler Speckissä on selvä suolan, savun ja lihan maku ja se on vähäsuolainen. Siinä ei ole makuvirheitä. |
| --- | --- |

—

Maku: Gailtaler Speckissä on selvä suolan, savun ja lihan maku ja se on vähäsuolainen. Siinä ei ole makuvirheitä.

| — | Koostumus: Gailtaler Speck on koostumukseltaan tiivistä, tuntuu syötäessä pehmeältä ja murenee suussa. |
| --- | --- |

—

Koostumus: Gailtaler Speck on koostumukseltaan tiivistä, tuntuu syötäessä pehmeältä ja murenee suussa.

| — | Erityisominaisuudet: Kylmäsavustusmenetelmä, pääasiallisesti kokonaisten silavapuolten jalostaminen ja lihan jalostaminen puristamattomana muodostavat Gailtalille tyypillisen tuoteominaisuuksien yhdistelmän.” |
| --- | --- |

—

Erityisominaisuudet: Kylmäsavustusmenetelmä, pääasiallisesti kokonaisten silavapuolten jalostaminen ja lihan jalostaminen puristamattomana muodostavat Gailtalille tyypillisen tuoteominaisuuksien yhdistelmän.”

seuraavalla tekstillä:

”4.2.   Tuotteen kuvaus

Gailtaler Speck on tuoresuolattu lihatuote, joka koostuu puristamattomasta sianlihasta, jonka ominaisuudet ovat seuraavat:

| — | Raaka-aineet: Gailtaler Speck valmistetaan yksinomaan seuraavien sikarotujen lihasta: maatiaissika, yorkshire-sika, Duroc-sika, Schwäbisch-Hällisches Sattelschwein -sika ja niiden risteymät. Lisäksi sallitaan näiden lajien ja (urospuolisten) Pietrain-sikojen risteymät. |
| --- | --- |

—

Raaka-aineet: Gailtaler Speck valmistetaan yksinomaan seuraavien sikarotujen lihasta: maatiaissika, yorkshire-sika, Duroc-sika, Schwäbisch-Hällisches Sattelschwein -sika ja niiden risteymät. Lisäksi sallitaan näiden lajien ja (urospuolisten) Pietrain-sikojen risteymät.

| — | Valmistukseen käytettävät osat, resepti ja jalostusmenetelmä: Gailtaler Speckin valmistukseen käytetään ainoastaan luutonta tuorelihaa, joka jalostetaan sen luonnollisessa muodossa puristamattomana. Gailtaler Speckiä voidaan periaatteessa valmistaa kaikista lihapaloista, myös kokonaisista silavapuolista. Kylki, kyljysrivit (”Karree” ja ”Karreebauch”), reisi ja lapa ovat kuitenkin suositeltavia. Kun eläinlääkäri on tarkistanut puoliruhojen terveellisyyden, ne leikataan. Tämän jälkeen lihapalat suolataan perinteisellä sukupolvelta toiselle siirtyneiden ohjeiden mukaisella suola-mausteseoksella, savustetaan ja kypsennetään (kuivataan) 4.5.2 kohdassa kuvatun menetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Valmistukseen käytettävät osat, resepti ja jalostusmenetelmä: Gailtaler Speckin valmistukseen käytetään ainoastaan luutonta tuorelihaa, joka jalostetaan sen luonnollisessa muodossa puristamattomana. Gailtaler Speckiä voidaan periaatteessa valmistaa kaikista lihapaloista, myös kokonaisista silavapuolista. Kylki, kyljysrivit (”Karree” ja ”Karreebauch”), reisi ja lapa ovat kuitenkin suositeltavia. Kun eläinlääkäri on tarkistanut puoliruhojen terveellisyyden, ne leikataan. Tämän jälkeen lihapalat suolataan perinteisellä sukupolvelta toiselle siirtyneiden ohjeiden mukaisella suola-mausteseoksella, savustetaan ja kypsennetään (kuivataan) 4.5.2 kohdassa kuvatun menetelmän mukaisesti.

| — | Ulkonäkö: Gailtaler Speckin ulkopinnan väri on kullankeltainen, silavaosa on puhtaan valkoinen ja selvästi erottuva ja leikkauspinta on väriltään voimakkaan punainen. |
| --- | --- |

—

Ulkonäkö: Gailtaler Speckin ulkopinnan väri on kullankeltainen, silavaosa on puhtaan valkoinen ja selvästi erottuva ja leikkauspinta on väriltään voimakkaan punainen.

| — | Maku ja koostumus: Gailtaler Speck on maultaan hieman mausteinen (ilman hallitsevaa katajan makua) ja vähäsuolainen, ja sille on tunnusomaista selvä suolan, savun ja lihan maku. Vaikka sen silavaosa on muihin pekonityyppeihin verrattuna tiiviimpi, se tuntuu syötäessä pehmeältä ja murenee suussa. Gailtaler Speckin ulko- ja leikkauspinta ovat virheettömiä, eikä siinä ole makuvirheitä. |
| --- | --- |

—

Maku ja koostumus: Gailtaler Speck on maultaan hieman mausteinen (ilman hallitsevaa katajan makua) ja vähäsuolainen, ja sille on tunnusomaista selvä suolan, savun ja lihan maku. Vaikka sen silavaosa on muihin pekonityyppeihin verrattuna tiiviimpi, se tuntuu syötäessä pehmeältä ja murenee suussa. Gailtaler Speckin ulko- ja leikkauspinta ovat virheettömiä, eikä siinä ole makuvirheitä.

| — | Kaupan pitäminen: Gailtaler Speckiä voidaan myydä pakkaamattomana tai pakattuna, kokonaisena, osina tai viipaleina.” |
| --- | --- |

—

Kaupan pitäminen: Gailtaler Speckiä voidaan myydä pakkaamattomana tai pakattuna, kokonaisena, osina tai viipaleina.”

Perustelut:

Gailtaler Speckin tuotantoon hyväksyttyjen sikarotujen luetteloa on täsmennetty, ja erityisesti viittaus ”hyväksyttyihin karjankasvatusohjelmiin” (anerkannte Kärntner Zuchtprogramme) on poistettu. Koska porsaiden alkuperä ei enää rajoitu Kärntenin alueelle (ks. kohta ”Maantieteellinen alue”), rodut ja risteytysvaihtoehdot luetellaan erikseen eritelmien tämänhetkisessä versiossa. Ainoastaan sikarotu ”Schwäbisch-Hällisches Sattelschwein” on lisätty sallittujen sikarotujen luetteloon. Koska tämä rotu tarjoaa laadukasta lihaa ja rasvaa ja koska sillä on hyvä ilmasto-olojen sietokyky, se sopii vapaan laitumen kasvatustapaan, mikä puolestaan on mahdollisen luonnonmukaisen tuotannon kannalta välttämätöntä. Kaikkien hyväksyttyjen rotujen risteymät, jotka ovat aiemmin olleet Kärntenin jalostusohjelmien mukaisia, sallitaan, samoin kuin Pietrain-rotu siittävinä karjuina. Risteymät puhdasrotuisen lihakarjan kanssa eivät kuitenkaan tuota toivottua selkeästi erottuvaa rasvaa.

Aiempi vaatimus siitä, että lihan pH-arvo on enintään 5,8, voidaan poistaa, koska soveltuvuus ihmisravinnoksi on varmistettava ja sitä on valvottava, ja myös eläinlääkintäpalvelun (eläinlääkintätarkastajan) on vahvistettava se. Lisäksi pekonia käsittelevä osapuoli tunnistaa kokemuksensa perusteella, sopiiko liha käsiteltäväksi.

Aikaisemmin käytettiin säännöllisesti kokonaisia silavapuolia ja paloja ainoastaan tarvittaessa. Nyt suhde on päinvastainen asiakaskunnan kysynnän ja eri markkinointitapojen vuoksi. Tämä on sisällytetty tuote-eritelmään selvityksenä.

Pekonin ulkonäöstä ja koostumuksesta annettiin hieman tarkempi kuvaus; edellytettiin, että Gailtaler Speckin rasva pitäisi voida erottaa selvästi. Luonnolliseen tuotteeseen liittyvä tarkempi määritelmä ei ole mahdollinen, erityisesti koska rasvapitoisuus eroaa kastroitujen karjujen ja emakkojen välillä samoin kuin erilaisten palojen välillä. Gailtaler Speckin tuotantoon käytettävät siat elävät pidempään ja niiden elopaino on korkeampi teurastettaessa (120 kg, kun Euroopan keskiarvo tavanomaisessa pekonituotannossa on 85 kg), joten Gailtaler Speckin rasvapitoisuus on huomattavasti korkeampi kuin vertailukelpoisissa tuotteissa. Gailtaler Speckin sisältämän rasvan erityinen kiinteys johtuu sikojen ruokinnasta, jossa käytetään erittäin vähän maissia (enintään 10 prosenttia verrattuna Euroopassa tavanomaiseen enintään 70 prosenttiin). Tähän on nyt viitattu tekstissä.

Selvyyden vuoksi ja nykyisten kaupallisten käytäntöjen mukaisesti lisätään tiedot sallituista kaupan pitämisen muodoista, joissa todetaan, että Gailtaler Speck voidaan myydä pakkaamattomana tai pakattuna, kokonaisena (eli leikkaamattomana silavapuolena tai leikkaamattomana palana), yksittäisinä kylki-, kyljysrivi- (”Karree” ja ”Karreebauch”), reisi- tai lapaosina tai viipaleina, kuutioina jne.

Aikaisemmat tiedot kylmäsavustuksesta ja tuotteen perinteisen ominaisuuksien aikaansaamiseen käytettävien mausteiden luettelo siirretään kohtaan ”Tuotantomenetelmä”.

Maantieteellinen alue:

Maantieteellinen alue:

—   Muotoillaan uudelleen tiivistelmän 4.3 kohdan ensimmäinen virke

”Tuotantoalueen muodostavat seuraavat kunnat: Kötschach-Mauthen, Dellach, Kirchbach, Gitschtal, Hermagor, St. Stefan im Gailtal, Nötsch im Gailtal, Feistritz an der Gail ja Hohenthurn.”

ja eritelmän 4.3.1 kohta (”Tuotantoalueen ilmoittaminen”)

”Luonnonmaiseman ominaisuuksien (ks. 4.6 kohta) sekä historiallisen kehityksen vuoksi (ks. 4.4 kohta) Gailtalissa on kehittynyt erityinen pekonintuotannon kulttuuri. Pekonintuotannon historiallisen kehityksen selvästi osoittavien historiallisten asiakirjojen ja lähteiden perusteella jäljempänä esitetään sen alueen rajat, jolla Gailtaler Speckiä voidaan tuottaa.

Palvelusväen vuonna 1830 laatima tuotantokustannusten luettelo osoittaa selvästi Gailtaler Speckin merkityksen Gailtalin asukkaiden ruokavaliossa (ks. Kärntenin alueellinen arkisto, Stabiler Kataster [Kärntner Landesarchiv, Stabiler Kataster], 4.3.1 kohdan liite A.

Pekonin merkitys Gailtalin asukkaiden ruokavaliossa muihin Kärntenin alueisiin verrattuna käy selkeästi ilmi muista historiallisista asiakirjoista (ks. Kärntenin alueellinen arkisto, Stabiler Kataster, 4.3.1 kohdan liite B). Tämä johtuu Gailtalin erityisistä luonnonolosuhteista, joiden ansiosta alue on ihanteellinen laadukkaiden kuivasuolattujen tuotteiden tuotannolle (ks. 4.6 kohta).

Alue rajoittuu pohjoisessa ja etelässä Gailtalin perinteisiin rajoihin. Yleisen mielipiteen mukaan se rajoittuu pohjoisessa ja etelässä oleviin vuoristojonoihin, etelässä Etelä-Kalkarin Alppeihin kuuluviin Karnisiin Alppeihin Italian rajan tuntumassa ja pohjoisessa Gailtalin Alppeihin, joiden tuntumassa sijaitsevat myös Gailtalin kuntien rajat. Aluetta rajoittavat idässä ja lännessä luonnonolosuhteet, erityisesti ilmasto-olosuhteet, jotka ovat myös tärkeä edellytys pekonintuotannolle.

Seuraavassa kohdassa esitetään yksityiskohtaisempi kuvaus: siinä viitataan asiaa koskeviin liitteisiin sen alueen rajoista, jolla tuotantolaitokset voivat sijaita, jotta näillä laitoksilla olisi oikeus tuottaa SMM-tuotetta Gailtaler Speck. Gailtalin sijaintia Euroopassa NUTS 2 -tason alueella Itävallan tasavallassa kuvataan 4.3.1 kohdan C liitteen selostuksessa (ks. Rakennustekniikan toimisto Blechl & Piechl, 1999a, 4.3.1 kohdan liite C). Alue rajoittuu siten niihin kuntiin, joissa Gailtaler Speckin tuotantolaitokset sijaitsevat, ja sitä rajoittaa myös pinnanmuodostus, joka määrittää ilmasto-olosuhteet. Kyseiset kunnat ovat: Kötschach-Mauthen, Dellach, Kirchbach, Hermagor, Gitschtal, St. Stefan im Gailtal, Nötsch im Gailtal, Feistritz an der Gail ja Hohenthurn (ks. Rakennustekniikan toimisto Blechl & Piechl, 1999b 4.3.1 kohdan liite D).”

seuraavasti:

”4.3   Maantieteellinen alue

4.3.1   Maantieteellinen rajaus

Maantieteellinen alue sijaitsee Itävallan Kärntenin osavaltiossa.

Gailtalissa kehittyi luonnonolosuhteiden ja historiallisen kehityksen perusteella erityinen pekonintuotantokulttuuri. Pekonintuotannon historiallisen kehityksen selvästi osoittavien historiallisten asiakirjojen ja lähteiden perusteella jäljempänä esitetään sen alueen rajat, jolla Gailtaler Speckiä voidaan tuottaa.

Alueen rajoina ovat yleisen käsityksen perustella Karniset Alpit etelässä Italian rajan tuntumassa ja Gailtalin Alpit pohjoisessa. Gailtalin kuntien rajat kulkevat niiden tuntumassa. Aluetta rajoittavat idässä ja lännessä luonnonolosuhteet, erityisesti ilmasto-olosuhteet, jotka ovat myös tärkeä edellytys pekonintuotannolle (ks. Steinhauser 1958). Tuotantoalue on kehittynyt perinteiden pohjalle (ks. Kärntenin alueellinen arkisto, maarekisteritietojen arvioiden analyysi, 1832).

Määritelty maantieteellinen alue, jäljempänä ’määritelty alue’ tai ’alue’, koostuu seuraavista kunnista: Dellach, Feistritz an der Gail, Gitschtal, Hermagor, Hohenthurn, Kirchbach, Kötschach-Mauthen, Nötsch im Gailtal ja St. Stefan im Gailtal.

Määritelty alue on merkitty havainnollistamista ja tarkkaa rajausta varten punaisella värillä alla olevassa kuvassa.

Image ”

Perustelut:

Tiedot on supistettu olennaisiin kohtiin ja tekstiä on selkeytetty; alueet rajataan edelleen nimeämällä kunnat ja ennallaan pysyvät myös yksityiskohdat, jotka liittyvät alueen rajaamiseen luonnonolosuhteiden perusteella. Uusia selkeämpiä karttoja on lisätty.

—   Korvataan tiivistelmän 4.3 kohdan toinen virke

”Gailtaler Speckin valmistukseen käytetyt siat ovat peräisin Gailtalista (Gailin laaksosta) tai tarvittaessa muilta Kärntenin osavaltion alueilta.”

ja eritelmän 4.3.2 kohta (”Lähtötuotteiden alkuperäalueen ilmoittaminen”)

”Gailtaler Speckin tuotannossa on välttämätöntä käyttää Gailtalista peräisin olevia sikoja Gailtaler Speckiä koskevien ohjeiden 1.2 ja 1.3 kohdan mukaisesti. Jos porsaiden tai lihasikojen kysyntää ei voida täyttää Gailtalista peräisin olevasta kannasta, voidaan käyttää 4.3.2 kohdan liitteessä A lueteltuja muilta Kärntenin alueilta peräisin olevia sikoja (ks. Gailtaler Specki – Naturarena Kärnten -yhdistys, 1999b, 4.2 kohdan liite ja Rakennustekniikan toimisto Blechl & Piechl, 1999c, 4.3.2. kohdan liite). Tällöin voidaan käyttää vain sellaisia perustuotteita, jotka on tuotettu Gailtaler Speckiä koskeviin ohjeisiin tai vastaaviin ohjeisiin sisältyvien tuotanto-, laatu- ja valvontastandardien perustella Gailtaler Speckiä koskevien ohjeiden 1.2 ja 1.3 kohdan mukaisesti. Sopivia perustuotteita valmistavat esimerkiksi Kärntenin sianlihatuotannon ryhmittymän [ARGE Kärntner Schweineproduktion] jäsenet.”

seuraavalla tekstillä:

”4.3.2   Raaka-aineiden alkuperä

Gailtaler Speckin tuotantoa varten on käytettävä määrätyltä alueelta peräisin olevia sikoja, toisin sanoen siellä syntyneitä, kasvatettuja ja lihotettuja sikoja. Kuitenkin erilaista alkuperää olevien enintään 31 kg:n painoisten porsaiden hankkiminen sallitaan, mikäli ne kuuluvat tämän eritelmän mukaisiin rotuihin.”

Perustelut:

Aiempi rajoitus, jonka mukaan sikoja saadaan hankkia tarvittaessa vain Kärntenin osavaltiossa tiettyjen ruokintaohjeiden mukaisesti kasvatetuista eläimistä, on poistettu unionin lainsäädäntöön tehtyjen muutosten mukaisesti. Ruokintaohjeiden noudattamisen valvonta Gailtalin ulkopuolella aiheutti myös hallinnollisia vaikeuksia.

Tämän sijaan edellytetään, että ainoastaan sallittujen rotujen ja risteymien enintään 31 kg painavia porsaita (ei vanhempia eläimiä) voidaan hankkia ja käyttää tuotantoprosessiin, joka on sen jälkeen järjestettävä valvotusti määritellyllä alueella. Sikoja ei luokitella enää porsaiksi kyseisen painon (joka vastaa suunnilleen 10 viikon ikää) ylittyessä.

—   Lisätään uusi kohta seuraavasti:

”4.3.3   Vaiheet, joiden on tapahduttava rajatulla alueella

Porsaiden lihotuksen, lihan leikkaamisen ja pekonin valmistuksen (suolaus, savustus ja kypsennys) on tapahduttava rekisteröidyissä laitoksissa määritellyllä alueella.”

Perustelut:

Tämän kohdan tarkoituksena on määrittää tuotantovaiheet, jotka on ehdottomasti toteutettava määritellyllä alueella. Ilmaisulla ”rekisteröidyt laitokset” tarkoitetaan keskusrekisteröintielimen rekisteröimiä laitoksia (katso kohta ”Alkuperätodisteet”).

Alkuperätodisteet:

Alkuperätodisteet:

Tähän kohtaan aiemmin sisältyneet tiedot (lähinnä kuvaus tuotteen historiallisesta kehityksestä ja sen taloudellisesta merkityksestä alueelle) on siirretty kohtaan ”Yhteys maantieteelliseen alueeseen” ja niitä on tarkistettu. Niiden sijaan tähän kohtaan on sisällytetty määräyksiä jäljitettävyyden varmistamiseksi seuraavasti:

”4.4   Alkuperätodisteet

Yleisten dokumentointivaatimusten lisäksi SMM-tuotteen Gailtaler Speck aitous ja jäljitettävyys taataan seuraavilla toimenpiteillä:

—   Keskusrekisteröintielin

Hakijaryhmä ylläpitää rekisteröintielintä, johon kaikkien tuotantolaitosten, jotka toimivat kasvatuksen/lihotuksen, jalostuksen, pekonintuotannon ja kaupankäynnin alalla tämän eritelmän puitteissa, on rekisteröidyttävä riippumatta siitä, ovatko ne sen virallisia jäseniä. Tämä ei koske myymälöitä, jotka myyvät esipakattuja tuotteita, joita ei jatkokäsitellä. Rekisteri sisältää rekisteröityjen laitosten osoite- ja yhteystiedot ja toimiala. Kukin laitos saa rekisteröintinumeron, jolla laitos ja sen merkinnöillä varustetut tuotteet voidaan tunnistaa. Rekisteröintihakemus on tehtävä kirjallisesti (sähköposti, faksi, kirje) rekisteröintielimelle ennen kuin lihotus, jalostus tms. aloitetaan.

—   Lihan erityinen sinetöintijärjestelmä.

Teurastuksesta saapuviin (vielä jalostamattomiin) lihan osiin kiinnitetään leikkausvaiheessa vihreä tai punainen turvasinetti, joka on yksinomaan hakijaryhmän myöntämä. Hakijaryhmä myöntää tällaisia sinettejä myös yrityksille, jotka eivät ole sen jäseniä. Sineteissä on kahdeksannumeroinen sarjanumero, joka on merkitty hakijaryhmän ylläpitämään rekisteriin ja joka voidaan yhdistää kuhunkin sinetin vastaanottajaan. Ainoastaan tällaisilla sineteillä varustettuja lihan osia voidaan käyttää pekonintuotantoon.

Sallittuja ovat ainoastaan sellaiset kertakäyttöiset läpiviennillä varustetut turvasinetit (paksuus 2 mm ja leveys 10 mm), joihin kajoaminen voidaan havaita ja joissa on nauravan sian päätä esittävä kuva ja sen vieressä maininta ”Gailtaler Speck”.

Sinettien eri värit tarkoittavat eri tuotantoketjuja.

| — | Vihreä sinetti tarkoittaa, että eläinten lihotus, leikkaaminen ja jatkokäsittely tapahtuvat samalla maatilalla. |
| --- | --- |

—

Vihreä sinetti tarkoittaa, että eläinten lihotus, leikkaaminen ja jatkokäsittely tapahtuvat samalla maatilalla.

| — | Punainen sinetti tarkoittaa, että eritelmän mukaiset raaka-aineet on jalostanut pekonintuottaja (viljelijä tai lihaleikkaamo), joka on hankkinut raaka-aineet (eli eläimet, joita ei ole lihotettu sen omalla tilalla). |
| --- | --- |

—

Punainen sinetti tarkoittaa, että eritelmän mukaiset raaka-aineet on jalostanut pekonintuottaja (viljelijä tai lihaleikkaamo), joka on hankkinut raaka-aineet (eli eläimet, joita ei ole lihotettu sen omalla tilalla).

—   Hankittujen porsaiden pakollinen ilmoittaminen

Kaikkien rekisteröityjen laitosten, jotka hankkivat porsaita, on ilmoitettava hankinnasta rekisteröintielimelle viiden työpäivän kuluessa. Niiden on ilmoitettava porsaiden lukumäärä ja alkuperä (LFBIS-numero ja tuottajan nimi) sekä yksittäisten eläinten paino.

Seuraavat asiakirjat ja todisteet ovat merkityksellisiä alkuperän tarkistamisessa:

Rekisteröintielimen osalta:

| — | Laitosrekisteri |
| --- | --- |

—

Laitosrekisteri

| — | Sinettirekisteri: pekonintuottajien nimet sekä niille myönnettyjen turvasinettien määrän ja numerot |
| --- | --- |

—

Sinettirekisteri: pekonintuottajien nimet sekä niille myönnettyjen turvasinettien määrän ja numerot

| — | Ilmoitukset porsaiden hankinnasta. |
| --- | --- |

—

Ilmoitukset porsaiden hankinnasta.

Jos ilmoitukset ja todellinen eläinkanta eivät vastaa toisiaan, rekisteröintielimelle on myönnettävä pääsy eläinlääkinnälliseen tietojärjestelmään (VIS-tietokanta).

Tuottajan (kasvatus/lihotus) osalta:

| — | Korvamerkit |
| --- | --- |

—

Korvamerkit

| — | Kotieläintalouden kirjanpito (rekisteröintielin laatii mallin): eläimen pitäjän nimi, lihotusjakso, sarjanumero, alkuperätilan numero korvamerkin perusteella, alkuperätila, lihotuksen aloitusajankohta, teurastuspaikka, teurastuspäivä, leikkaus-/pekonikirjanpitonumero, pekonin tuottaja tai ostaja |
| --- | --- |

—

Kotieläintalouden kirjanpito (rekisteröintielin laatii mallin): eläimen pitäjän nimi, lihotusjakso, sarjanumero, alkuperätilan numero korvamerkin perusteella, alkuperätila, lihotuksen aloitusajankohta, teurastuspaikka, teurastuspäivä, leikkaus-/pekonikirjanpitonumero, pekonin tuottaja tai ostaja

| — | Siirtoilmoitus (porsaiden hankinnan yhteydessä): toimittajan ja ostajan nimi ja osoite, kasvatustilan LFBIS-numero, sikojen tunnistetiedot, lihasikojen lukumäärä, alkuperätilan numero korvamerkin perusteella, molempien osapuolten allekirjoitus, päivämäärä. |
| --- | --- |

—

Siirtoilmoitus (porsaiden hankinnan yhteydessä): toimittajan ja ostajan nimi ja osoite, kasvatustilan LFBIS-numero, sikojen tunnistetiedot, lihasikojen lukumäärä, alkuperätilan numero korvamerkin perusteella, molempien osapuolten allekirjoitus, päivämäärä.

Jalostuslaitoksen osalta:

| — | Turvasinetti: sinetin numero ja väri |
| --- | --- |

—

Turvasinetti: sinetin numero ja väri

| — | Pakatun tuotteen merkintä |
| --- | --- |

—

Pakatun tuotteen merkintä

| — | Pekonintuottajan rekisteröintinumero |
| --- | --- |

—

Pekonintuottajan rekisteröintinumero

| — | Teurastuspöytäkirja tai eläinlääkärin antama muu hyväksyntä (esim. siirtoilmoituksessa): tarkastettujen ja varmistettujen teurastusten määrä, päivämäärä, virkaeläinlääkärin leima ja allekirjoitus |
| --- | --- |

—

Teurastuspöytäkirja tai eläinlääkärin antama muu hyväksyntä (esim. siirtoilmoituksessa): tarkastettujen ja varmistettujen teurastusten määrä, päivämäärä, virkaeläinlääkärin leima ja allekirjoitus

| — | Siirtoilmoitus: ks. edellä |
| --- | --- |

—

Siirtoilmoitus: ks. edellä

| — | Leikkaus- tai pekonipöytäkirja: sarjanumero, pekonintuottaja, teurastuspäivä, teurastuspaikka, palojen määrä, lihotuslaitos, eläinten pitäjä, kotieläintalouden kirjanpitonumero, alkuperätilan numero korvamerkin perusteella, leikatuista lihan osista pidetty luettelo ja niihin liittyvät käytetyt sinettinumerot. |
| --- | --- |

—

Leikkaus- tai pekonipöytäkirja: sarjanumero, pekonintuottaja, teurastuspäivä, teurastuspaikka, palojen määrä, lihotuslaitos, eläinten pitäjä, kotieläintalouden kirjanpitonumero, alkuperätilan numero korvamerkin perusteella, leikatuista lihan osista pidetty luettelo ja niihin liittyvät käytetyt sinettinumerot.

Myyjän osalta:

| — | Pakkaamattoman tuotteen turvasinetti |
| --- | --- |

—

Pakkaamattoman tuotteen turvasinetti

| — | Pakatun tuotteen merkintä |
| --- | --- |

—

Pakatun tuotteen merkintä

| — | Toimitusasiakirja: viittaus Gailtaler Speckin suojattuun maantieteelliseen merkintään (SMM), tuotteen kuvaus, palojen lukumäärä/määrä, päivämäärä, jalostajan ja ostajan nimi |
| --- | --- |

—

Toimitusasiakirja: viittaus Gailtaler Speckin suojattuun maantieteelliseen merkintään (SMM), tuotteen kuvaus, palojen lukumäärä/määrä, päivämäärä, jalostajan ja ostajan nimi

| — | Lasku: viittaus Gailtaler Speckin suojattuun maantieteelliseen merkintään (SMM), määrä, päivämäärä, jalostajan ja ostajan nimi |
| --- | --- |

—

Lasku: viittaus Gailtaler Speckin suojattuun maantieteelliseen merkintään (SMM), määrä, päivämäärä, jalostajan ja ostajan nimi

| — | Pekonintuottajan rekisteröintinumero.” |
| --- | --- |

—

Pekonintuottajan rekisteröintinumero.”

Perustelut:

Uudet määräykset, joilla pyritään varmistamaan tuotteen jäljitettävyys, koskevat hakijaryhmän hallinnoimaa keskusrekisteröintielintä kaikista kasvatukseen, lihotukseen, käsittelyyn, pekonituotantoon ja myyntiin osallistuvista laitoksista, lihan sinetöintiin käytettävästä erityisjärjestelmästä sekä uusia sikoja ostavista laitoksista ja ostettujen porsaiden pakollisesta ilmoittamisesta. Lisäksi mainitaan yksittäisten toimijaryhmien pitämät tiedot ja rekisterit.

Erivärisiä turvasinettejä edellytetään jalostuksessa käytettävien kaikkien lihapalojen merkitsemiseen. Niillä tunnistetaan, onko koko tuotantoprosessi lihottamisesta lopputuotteeseen (teurastusta lukuun ottamatta) tapahtunut yhdessä laitoksessa (vihreä sinetti) vai onko pekonintuottaja käsitellyt muualla lihotettuja eläimiä (punainen sinetti). Tällä pyritään tekemään selvä ero perinteisen maataloustuotannon ja teollistuneemman tuotannon välillä. Sinetit kirjataan keskusrekisteriin ja ne voidaan osoittaa sinetin vastaanottajalle niissä näkyvän numeron perusteella.

Tuotantoprosessi ja pakkaus:

Tuotantoprosessi ja pakkaus:

Korvataan tiivistelmän 4.5 kohta (valmistusmenetelmä)

”Valmistusmenetelmä vahvistetaan erityisissä Gailtaler Speckiä koskevissa ohjeissa (Gailtaler Speck–Richtlinien). Niissä säädellään perustuotteen alkuperää ja laatua sekä tuotantomenetelmää, määritellään tuotteen ominaispiirteet ja annetaan määräykset laadunvarmistuksesta, jonka yhteydessä pyritään huolehtimaan siitä, että kaikkia Gailataler Speckin tuottajia voidaan valvoa jatkuvasti.

Lihanpalat, joiden pH saa olla enintään 5,8, suolataan kuivasuolausmenetelmällä puristamattomina, missä yhteydessä niihin lisätään keitto- tai nitriittisuolaa, pippuria, valkosipulia sekä muita mausteita ja yrttejä perinteisten, sukupolvelta toiselle siirtyneiden ohjeiden mukaisesti.

Tämä poistaa lihasta vettä ja estää vahingollisten mikrobien kehittymisen. Suolaus tapahtuu ensisijaisesti perinteisillä puisilla suolauspöydillä tai muovista tai erikoisteräksestä valmistetuissa suolausaltaissa 4–10 °C:n lämpötilassa ja olosuhteissa, joissa ilman kosteus on noin 70 prosenttia, ja kestää yhdestä neljään viikkoa. Tämän jälkeen suolattu liha kuivataan täysin kuivaksi riiputtamalla.

Kuivattu suolaliha ripustetaan savustushuoneeseen, jossa se savustetaan enintään 22 °C:n lämpötilassa. Savun kehittämiseen käytetään yksinomaan pyökkiä, johon lisätään katajanoksia antamaan savulle tarvittava ominaistuoksu. Savustus keskeytetään useita kertoja ja taukojen aikana tilaan päästetään raikasta ilmaa. Tämän ansiosta pekoni saa sille tyypillisen aromin. Tuuletuksen ajankohta ja kunkin savustusjakson tarkka pituus riippuvat kunkin pekonintuottajan kokemuksista ja hänen oppimistaan menetelmistä. Savustuksen jälkeen pekoni siirretään kypsytystilaan, jonka lämpötila on 8–16 °C ja ilman suhteellinen kosteus 60–80 prosenttia. Kypsyminen kestää, käytetyistä ruhonosista riippuen, 4–12 viikkoa.

Kuivaushävikki on 30–40 prosenttia tuorepainosta, kun rasvaosuus on 25 prosenttia.”

ja eritelmän 4.5–4.5.4 kohta

”4.5 Valmistusmenetelmä

Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten -yhdistys on laatinut ja hyväksynyt tuotantomenetelmän osat, joita kuvataan 4.5.1–4.5.4 kohdassa ja yksityiskohtaisesti Gailtaler Speckiä koskevissa ohjeissa. Tähän on osallistunut asiantuntijoita sekä kansallisen elintarviketurvallisuusviranomaisen ja kansallisen eläinlääkintäviranomaisen asiaankuuluvia viranomaisia (ks. Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten -yhdistys, 1999b, 4.3 kohdan liite).

Gailtaler Speckiä koskevat ohjeet eivät rajoitu Gailtaler Speckin tuotantoprosessiin rajoitetussa merkityksessä vaan niihin sisältyvät myös perustuotteiden alkuperä ja laatu sekä yksityiskohtainen tuotekuvaus, toimenpiteet laadun turvaamiseksi sovellettavan valvontajärjestelmän avulla sekä seuraamuksiin ja merkintöihin liittyvät säännöt.

4.5.1 Perustuotteiden tuotanto

Eläinten pitäjien on pidettävä karjaluetteloa ja merkittävä eläimet, jotta kunkin yksittäisen pekonierän alkuperä voidaan jäljittää. Eläinten pitäjien on myös annettava eläimille ainoastaan korkealaatuista rehua, erityisesti sellaista, joka edistää eläinten hidasta kasvua, ja heidän on vältettävä käyttämästä lihotusapuvälineitä, anabolisia aineita, hormoneja sekä kemiallisia ja antibioottisia kasvun edistäjiä. Heidän on myös pidettävä kotieläintuotantoa/sikoja koskevaa rekisteriä Gailtaler Speckiä koskevien ohjeiden liitteen 2 mukaisesti tai vastaavaa rekisteriä.

Pekonintuottajien on varattava ja käytettävä pekonintuotantoon ainoastaan vähintään 6 kuukauden ikäisiä sikoja, joiden teuraspaino on vähintään 120 kg ja keskimääräinen elopaino nousee korkeintaan 750 g päivässä, koska ainoastaan hitaasti kasvavilla sioilla on tämän pekonin tuotantoon tarvittava laatu.

Teurastamojen toimijoiden on varmistettava, että teurastustilat ja teurastusvälineet ovat täydellisessä käyttökäytössä ja että vaadittuja henkilökohtaisia ja toiminnallisia hygieniavaatimuksia pidetään yllä. Teurastamojen toimijat ja pekonituottajat sitoutuvat säilyttämään ruhon asianmukaisesti ennen sen jatkokäsittelyä.

4.5.2   Käsittelymenetelmä

Sianlihan jalostamista Gailtaler Speckiksi kuvataan jäljempänä. Silavapuoli suolataan kuivasuolausprosessissa. Suolaa, pippuria, valkosipulia ja muita mausteita ja yrttejä lisätään sukupolvelta toiselle siirtyneiden perinteisten reseptien mukaisesti (ks. 4.2 kohta). Suolan vaikutuksesta lihasta poistuu vettä ja haitallisten mikro-organismien kasvu estetään. Suolaus tapahtuu pääsääntöisesti perinteisillä puisilla suolauspöydillä tai muovista tai erikoisteräksestä valmistetuissa suolausaltaissa 4–10 °C:n lämpötilassa ja noin 70 prosentin kosteudessa. Tämä prosessi kestää 1–4 viikkoa suolattavan raaka-aineen paksuudesta riippuen.

Kun suolausprosessi on päättynyt, ylimääräinen suola harjataan pois ja suolattu raaka-aine asetetaan riippumaan, kunnes se on täysin kuiva. Kun tämä on saatu päätökseen, lihapalat asetetaan riippumaan savustuskammioon riittävän suurella etäisyydellä toisistaan, jotta savun vaikutus on tasainen. Käytetty savustustapa on kylmäsavustus. Tässä menettelyssä ei saa ylittää 22 °C:n lämpötilaa. Siinä käytetään ainoastaan pyökkiä, johon lisätään katajan oksia, jotta Gailtaler Speck saa selkeästi erottuvan savun aromin. Savustusprosessi keskeytetään useita kertoja. Savustusprosessin taukojen aikana kammioon päästetään raikasta ilmaa. Tämä antaa pekonille sen erityisen aromin. Kunkin tuottajan kokemus ja hankittu taito määrää tarkan ajankohdan, jolloin raikasta ilmaa päästetään sisälle, ja kunkin savustusjakson tarkan pituuden.

Kun savustusprosessi on päättynyt, pekoni asetetaan hyvin tuuletettuun kypsytystilaan, jonka lämpötila on 8–16 °C ja suhteellinen kosteus 60–80 prosenttia. Käytetyistä paloista riippuen pekonia on pidettävä kypsytystilassa 4–12 viikon ajan, kunnes se on kypsynyt. Kun rasvapitoisuus on 25 prosenttia, kuivattamisen seurauksena on menetetty 30–40 prosenttia tuorepainosta.

4.5.3   Laadunvarmistus- ja laadunvalvontaprosessi

Pekonintuottajat sitoutuvat toteuttamaan laadunvarmistus- ja omavalvontatoimet pekonituotannossaan. Tältä osin sovelletaan seuraavia yksityiskohtaisia sääntöjä:

| — | Tuoretta lihaa, jonka pH-arvo on yli 5,8, ei käytetä Gailtaler Speckin tuottamiseen, koska se vähentäisi lihan kykyä vapauttaa vettä ja imeä itseensä suolaa, mikä heikentää lopputuotteen säilyvyyttä. |
| --- | --- |

—

Tuoretta lihaa, jonka pH-arvo on yli 5,8, ei käytetä Gailtaler Speckin tuottamiseen, koska se vähentäisi lihan kykyä vapauttaa vettä ja imeä itseensä suolaa, mikä heikentää lopputuotteen säilyvyyttä.

| — | Suolaustilan on oltava puhdas, tuuletettu ja varustettava laitteilla, joilla mitataan lämpötilaa ja kosteutta. Se on myös pidettävä hygieniavaatimuksien mukaisesti moitteettomana. |
| --- | --- |

—

Suolaustilan on oltava puhdas, tuuletettu ja varustettava laitteilla, joilla mitataan lämpötilaa ja kosteutta. Se on myös pidettävä hygieniavaatimuksien mukaisesti moitteettomana.

| — | Savustustilan on oltava puhdas, tuuletettu ja varustettava laitteilla, joilla mitataan lämpötila. Laitos on myös pidettävä hygieniavaatimuksien mukaan moitteettomana. |
| --- | --- |

—

Savustustilan on oltava puhdas, tuuletettu ja varustettava laitteilla, joilla mitataan lämpötila. Laitos on myös pidettävä hygieniavaatimuksien mukaan moitteettomana.

| — | Kun suolattu raaka-aine asetetaan riippumaan savustustilaan, sen on oltava täysin kuiva; muutoin nokihiukkasia kertyy enemmän. |
| --- | --- |

—

Kun suolattu raaka-aine asetetaan riippumaan savustustilaan, sen on oltava täysin kuiva; muutoin nokihiukkasia kertyy enemmän.

| — | Savustettavat tuotteet on asetettava riippumaan, jotta savustus saadaan suoritettua tasaisesti. |
| --- | --- |

—

Savustettavat tuotteet on asetettava riippumaan, jotta savustus saadaan suoritettua tasaisesti.

| — | Kun savustustuli sytytetään uudelleen, savustettavat tuotteet eivät saa joutua kosketuksiin syntyvän savun kanssa. |
| --- | --- |

—

Kun savustustuli sytytetään uudelleen, savustettavat tuotteet eivät saa joutua kosketuksiin syntyvän savun kanssa.

| — | Kuivaus- ja kypsytystilan on oltava puhdas, tuuletettu ja varustettava laitteilla, joilla mitataan lämpötilaa ja kosteutta. Se on myös pidettävä hygieniavaatimuksien mukaisesti moitteettomana. Erityisesti ei-toivottavaa homeen leviämistä kypsytystilassa on vältettävä, tai home on poistettava. |
| --- | --- |

—

Kuivaus- ja kypsytystilan on oltava puhdas, tuuletettu ja varustettava laitteilla, joilla mitataan lämpötilaa ja kosteutta. Se on myös pidettävä hygieniavaatimuksien mukaisesti moitteettomana. Erityisesti ei-toivottavaa homeen leviämistä kypsytystilassa on vältettävä, tai home on poistettava.

Pekoninvalmistajat sitoutuvat myös pitämään ”pekonirekisteriä” vastaavaa tuoterekisteriä Gailtaler Speckin ohjeiden liitteen 3 mukaisesti (ks. Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten -yhdistys, 1999b, 4.2 kohdan liite).

4.5.4 kohta Erityiset valvontamekanismit

Yhdistyksen ”Gailtaler Speck – Karnisten Alppien alue” perussäännön 11 kohdassa säädetään valvontakomitean perustamisesta. Se vastaa niiden ohjeiden sisäisestä valvonnasta, joita Gailtaler Speckin yksittäisten tuottajien on noudatettava (ks. Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten -yhdistys, 1999a, 2 kohdan liite). Valvontakomitea vastaa yhdistyksen ohjeiden noudattamisen säännöllisestä valvonnasta ja kaikkien Gailtaler Speckiä tuottavien jäsenten tarkastamisesta. Työskentelyn helpottamiseksi valvontakomitea voi käyttää hyväkseen ”hyvää tuotantotapaa koskevaa kaaviota” (Gailtaler Speckiä koskevien ohjeiden liite 1) ja valvontaan liittyvää vuokaaviota (Gailtaler Speckiä koskevien ohjeiden liite 4) (ks. Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten -yhdistys, 1999b, 4.2.2 kohdan liite).

Valvontakomitean on raportoitava valvontansa tulokset säännöllisin väliajoin yhdistyksen ”Gailtaler Speck – Karnisten Alppien alue” johtokunnalle. Johtokunnan on saatava valvontakomitean raportit ja sen on määrättävä seuraamuksia Gailtaler Speckin ohjeiden pakottavia säännöksiä rikkoneille jäsenille. Jos viivästys voi aiheuttaa riskin, johtokunta voi saattaa asiaa koskevat päätökset voimaan välittömästi. Lopullinen päätös seuraamuksista tehdään Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten -yhdistyksen yleiskokouksessa.

SMM-tuotteen ”Gailtaler Speck” tulevien tuottajien, jotka eivät kuulu Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten -yhdistykseen, on täytettävä valvontavaatimukset soveltamalla vastaavia valvontamekanismeja.”

seuraavalla tekstillä:

”4.5   Tuotantoprosessi ja pakkaus:

4.5.1   Lähtötuotteiden tuotanto

Gailtaler Speck valmistetaan ainoastaan 4.2 kohdassa luetelluista roduista.

Sikojen lihotus:

Täydellisen jäljitettävyyden varmistamiseksi koko lihotus - porsaasta teurastukseen - on toteutettava vain yhdessä (1) rekisteröidyssä laitoksessa määritellyllä alueella. Toisin sanoen yksittäisen sikojen lihotusta ei voida jakaa useiden laitosten kesken.

Eläimiä saa ruokkia vain rehulla, joka mahdollistaa niiden hitaan kasvun. Nestemäinen ruokinta (esim. nesteen muodossa oleva maissi tai soija) kielletään. Maissia ja soijaa saa antaa vain pieninä määrinä: soijaa alle 20 prosenttia kuiva-aineesta ja maissia alle 10 prosenttia kuiva-aineesta. Paino saa nousta päivässä enintään 750 grammaa koko lihotusjaksolla, eikä tätä enimmäismäärää saa ylittää. Rehuun ei saa missään olosuhteissa lisätä kasvua edistäviä aineita, anabolisia aineita tai hormoneja. Lisäksi lihotuksen alussa (jolloin elopaino on 31 kg) on lopetettava kemiallisten ja antibioottisten kasvunedistäjien käyttö. Siat ovat valmiita teurastettaviksi, kun niiden elopaino on vähintään 120 kg.

4.5.2   Jalostusmenetelmä

Leikkaamisen, kuivasuolauksen, savustuksen ja kuivatuksen on tapahduttava samassa laitoksessa.

Teurastus ja leikkaaminen:

Teurastus saa tapahtua ainoastaan lihotuslaitosta lähinnä sijaitsevassa teurastamossa, jolla on tarvittava kapasiteetti ja joka on asianmukaisesti varustettu niin, että se täyttää lakisääteiset hygienia-, eläinlääkintä- ja eläinsuojelumääräykset. Pekonia tuottava laitos leikkaa puoliruhot, poistaa niistä luut, viimeistelee ne sekä kiinnittää niihin välittömästi turvasinetit. Ainoastaan tällaisilla sineteillä varustettuja lihan osia saa käyttää SMM-tuotteen Gailtaler Speck valmistamiseen.

Suolaus:

Lihan osat suolataan puristamattomina korkeintaan 10 °C:n lämpötilassa kuivasuolausmenettelyllä. Lihaan lisätään suolaa (ruokasuolaa, kuivaukseen käytettävää suolaa, merisuolaa tai näiden sekoituksia), pippuria, valkosipulia ja katajaa. Muita lisättäviä mausteita ja yrttejä ovat inkivääri, korianteri, kumina, laakerinlehti, maustepippuri, paprika, rosmariini ja sokeri.

Suola poistaa lihasta vettä ja estää vahingollisten mikrobien kehittymisen. Suolaus tapahtuu suolausaltaissa ja muovista tai erikoisteräksestä valmistetuissa altaissa. Liha voidaan suolata kylmänä tai lämpimänä. Se pidetään suolattuna, kunnes sillä on voimakas suolan maku. Tämä voi kestää 1–4 viikkoa suolattavan lihan paksuudesta riippuen. Oikean ajankohdan tunnistaminen yksi niistä pekonintuottajien perinteisistä taidoista, jotka siirtyvät sukupolvelta toiselle.

Kun suolausprosessi on päättynyt, ylimääräinen suola poistetaan ja suolattu liha valmistellaan savustusta varten eli sitä riiputetaan, kunnes se on täysin kuiva. Suolaruiskun ja kuivurin käyttöä sekä suolatun lihan puristamista ei sallita.

Savustus:

Pääsääntöisesti Gailtaler Speck kylmäsavustetaan (8–24 °C:n lämpötilassa). Lämmitysmateriaalina käytetään pyökkiä tai lehtipuun lastuja, joihin lisätään katajanmarjoja, jotta savu saa aromia. Perinteisen mallin mukaan rakennetut savustuskammiot lämmitetään niin, että savua syntyy useissa erissä., Toisin sanoen savustusprosessi keskeytetään monta kertaa pekonin jäähdyttämiseksi ja kammion tuulettamiseksi. Jotta bentsopyreeniä ei muodostuisi, on varmistettava, ettei savustustulen sytyttämisessä ja uudelleensytyttämisessä syntyvä ensimmäinen savu ole kosketuksissa savustettavan lihan kanssa.

Jos savustuskammiossa ei ole jäähdytystä ja ulkolämpötila on vähintään 25 °C, toistuvilla tarkastuksilla on varmistettava, että pekonipalojen sisälämpötila on korkeintaan 24 °C koko savustusprosessin ajan. Jos ulkolämpötila ei savustustaukojen aikana ole jäähdytyksen kannalta otollinen, savustettava liha on poistettava savustuskammiosta ja jäähdytettävä, jotta lopputulos on verrattavissa tavanomaiseen kylmäsavustukseen. Savustustaukojen kesto määräytyy tällaisessa valmistusmenetelmässä pekonipalojen sisälämpötilan perusteella.

Savustustaukojen aikana savustuskammiota tuuletetaan raikkaalla ilmalla. Tuuletus edistää arominmuodostusta. Se myös estää kondensoitumisen ja sen, että savustettavaan lihaan tarttuu hartsista sivumakua. Tuuletus tapahtuu avaamalla kammion ovi, ilmaläpillä tai nykyaikaisissa laitoksissa automaattisilla tuuletusjärjestelmillä.

Täsmällinen tuuletusajankohta sekä yksittäisten savustusprosessien lukumäärä ja tarkka pituus määräytyvät kunkin pekonintuottajan käytännön kokemusten ja opittujen taitojen mukaan. Ne ovat tärkeitä Gailtaler Speckin aromin kannalta.

Nykyaikaisissa savustuskammioissa savustusprosessi voi olla jatkuva, koska lämpötila pysyy muuttumattomana ja tuuletusvälit ovat automatisoituja. Tällaisissa nykyaikaisissa laitoksissa sytytys, savun annostelu, lämpötila ja tuuletus on ohjelmoitu. Ohjelma perustuu savustamiseen perinteisissä savustuskammioissa. Näissä laitoksissa kondensoitumista ei tapahdu, ja suodattimet estävät hartsikontaminaation.

Kypsytys:

Kun savustusprosessi on päättynyt, pekonia riiputetaan hyvin tuuletetussa kypsytystilassa, jonka lämpötila on 8–16 °C ja suhteellinen kosteus 60–80 prosenttia. Jatkuvilla tarkastuksilla varmistetaan, ettei pekonin pintaan muodostu hometta. Tarvittaessa home on poistettava harjaamalla tai pekoni on savustettava uudelleen. Ihanteellinen kypsymisaste saavutetaan, kun kuivaushävikki on 30–40 prosenttia tuorepainosta, kun rasvaosuus on 25 prosenttia.

Eri palojen osalta on noudatettava seuraavia kypsytysaikoja (muun muassa lihan paksuuden mukaan):

| — | Kylkisilava: vähintään 4 viikkoa |
| --- | --- |

—

Kylkisilava: vähintään 4 viikkoa

| — | ”Karree”-silava: vähintään 8 viikkoa |
| --- | --- |

—

”Karree”-silava: vähintään 8 viikkoa

| — | ”Karreebauch”-silava: vähintään 6 viikkoa |
| --- | --- |

—

”Karreebauch”-silava: vähintään 6 viikkoa

| — | Lapasilava: vähintään 4 viikkoa |
| --- | --- |

—

Lapasilava: vähintään 4 viikkoa

| — | Reisi- tai kinkkusilava: vähintään 12 viikkoa |
| --- | --- |

—

Reisi- tai kinkkusilava: vähintään 12 viikkoa

| — | Kokonainen silavapuoli: vähintään 12 viikkoa.” |
| --- | --- |

—

Kokonainen silavapuoli: vähintään 12 viikkoa.”

Perustelut:

Gailtaler Speckiä koskevien ohjeiden kohdat, joita on toistaiseksi sovellettu Gailtaler Speckin tuotantomenetelmään, on sisällytetty (mikäli ne on tarkoitettu jatkuvasti sovellettaviksi) eritelmän tarkistettuun versioon (ks. yleiset kommentit edellä kohdassa ”Tarkistukset”). Tämä toimenpide tai jäljempänä kuvatut tarkistukset tuotantomenetelmään eivät johda tuotteen laadun heikentymiseen:

| — | Edellytetään, että eläimen koko lihotusprosessi on suoritettava vain yhdessä (1) laitoksessa määritellyllä alueella, toisin sanoen prosessia ei voida jakaa useiden laitosten kesken. Tarkoitus on helpottaa tämän tuotantovaiheen täydellistä jäljitettävyyttä alueella, sillä tämä vaihe on lopputuotteen laadun kannalta välttämätön. Samasta syystä kaikki ruhon varsinaiset käsittelyvaiheet (leikkaaminen, suolaus, savustaminen ja kuivattaminen) on suoritettava samassa laitoksessa. |
| --- | --- |

—

Edellytetään, että eläimen koko lihotusprosessi on suoritettava vain yhdessä (1) laitoksessa määritellyllä alueella, toisin sanoen prosessia ei voida jakaa useiden laitosten kesken. Tarkoitus on helpottaa tämän tuotantovaiheen täydellistä jäljitettävyyttä alueella, sillä tämä vaihe on lopputuotteen laadun kannalta välttämätön. Samasta syystä kaikki ruhon varsinaiset käsittelyvaiheet (leikkaaminen, suolaus, savustaminen ja kuivattaminen) on suoritettava samassa laitoksessa.

| — | Aikaisemmin kiellettiin ainoastaan nestemäinen ruokinta yksinomaan maissilla. Nyt eritelmään sisältyy yleinen kielto syöttää nesteitä, koska nesteen syöttämisen aikana eläimet kuluttavat enemmän rehua, mikä nopeuttaisi eläinten kasvua epäedullisesti. |
| --- | --- |

—

Aikaisemmin kiellettiin ainoastaan nestemäinen ruokinta yksinomaan maissilla. Nyt eritelmään sisältyy yleinen kielto syöttää nesteitä, koska nesteen syöttämisen aikana eläimet kuluttavat enemmän rehua, mikä nopeuttaisi eläinten kasvua epäedullisesti.

| — | Kuiva-aineesta saa nyt olla korkeintaan 20 prosenttia soijasta (tätä on lisätty 10 prosentista), jotta eläimet saavat tarvittaessa enemmän proteiinia. Proteiinitarve katettiin aiemmin tilalla tuotetusta herasta ja maidosta. Tätä ei kuitenkaan enää sallita. |
| --- | --- |

—

Kuiva-aineesta saa nyt olla korkeintaan 20 prosenttia soijasta (tätä on lisätty 10 prosentista), jotta eläimet saavat tarvittaessa enemmän proteiinia. Proteiinitarve katettiin aiemmin tilalla tuotetusta herasta ja maidosta. Tätä ei kuitenkaan enää sallita.

| — | Valvonnan yhteydessä esiintyvien epävarmuustekijöiden välttämiseksi selvennetään, että 750 gramman suurin sallittu päivittäinen painonlisäys lasketaan ”koko lihotusajanjakson perusteella”, eli painonnousu jaetaan koko lihotusajanjakson keston perustella. |
| --- | --- |

—

Valvonnan yhteydessä esiintyvien epävarmuustekijöiden välttämiseksi selvennetään, että 750 gramman suurin sallittu päivittäinen painonlisäys lasketaan ”koko lihotusajanjakson perusteella”, eli painonnousu jaetaan koko lihotusajanjakson keston perustella.

| — | Kemiallisten ja antibioottisten kasvunedistäjien kaikenlaisen käytön raja alennetaan 35 kg painavista porsaista porsaisiin, joiden elopaino on 31 kilogrammaa, eli ajankohtaan jolloin niiden lihotus aloitetaan Gailtalissa. Tähän painorajaan saakka muuta alkuperää olevien porsaiden ostaminen sallitaan. Hakijaryhmä ei voi valvoa luotettavasti näiden kasvatusta. |
| --- | --- |

—

Kemiallisten ja antibioottisten kasvunedistäjien kaikenlaisen käytön raja alennetaan 35 kg painavista porsaista porsaisiin, joiden elopaino on 31 kilogrammaa, eli ajankohtaan jolloin niiden lihotus aloitetaan Gailtalissa. Tähän painorajaan saakka muuta alkuperää olevien porsaiden ostaminen sallitaan. Hakijaryhmä ei voi valvoa luotettavasti näiden kasvatusta.

| — | Teurastuksessa noudatettava 120 kg:n vähimmäiselopaino säilytetään, mutta kuuden kuukauden vähimmäisikä poistetaan, koska kyse ei ole tarkan iän valvonnasta teurastuksessa, vaan vähimmäiselopainosta, joka on pekonituotantoon tarkoitettujen ruhojen laadun tai rasvapitoisuuden kannalta ratkaiseva. |
| --- | --- |

—

Teurastuksessa noudatettava 120 kg:n vähimmäiselopaino säilytetään, mutta kuuden kuukauden vähimmäisikä poistetaan, koska kyse ei ole tarkan iän valvonnasta teurastuksessa, vaan vähimmäiselopainosta, joka on pekonituotantoon tarkoitettujen ruhojen laadun tai rasvapitoisuuden kannalta ratkaiseva.

| — | Teurastuksessa edellytetään, että se suoritetaan lihotuslaitosta lähimpänä sijaitsevassa teurastuslaitoksessa, jossa on sopiva kapasiteetti ja joka on varustettu asianmukaisesti, jotta eläinten kuljetusreittejä lyhennetään ja kuljetukseen liittyvää rasitusta vähennetään mahdollisimman paljon. Edellisen eritelmän 4.5.1. kohtaan sisältyneet hygieniavaatimukset sekä teurastusta, teurastusvälineitä ja -tiloja koskevat vaatimukset on poistettu uudessa eritelmässä, koska ne eivät ole laajemmat kuin asiaa koskevat yleisesti sovellettavat säännökset, joita on joka tapauksessa noudatettava. |
| --- | --- |

—

Teurastuksessa edellytetään, että se suoritetaan lihotuslaitosta lähimpänä sijaitsevassa teurastuslaitoksessa, jossa on sopiva kapasiteetti ja joka on varustettu asianmukaisesti, jotta eläinten kuljetusreittejä lyhennetään ja kuljetukseen liittyvää rasitusta vähennetään mahdollisimman paljon. Edellisen eritelmän 4.5.1. kohtaan sisältyneet hygieniavaatimukset sekä teurastusta, teurastusvälineitä ja -tiloja koskevat vaatimukset on poistettu uudessa eritelmässä, koska ne eivät ole laajemmat kuin asiaa koskevat yleisesti sovellettavat säännökset, joita on joka tapauksessa noudatettava.

| — | Pekonintuottajien on merkittävä ruhonpuolikkaat tai pekonia valmistavien laitosten ruhonpuolikkaista leikkaamat palat vaadituilla turvasineteillä, jotka merkitään keskusrekisteröintielimen sinettirekisteriin (ks. kohta ”Alkuperätodisteet”). |
| --- | --- |

—

Pekonintuottajien on merkittävä ruhonpuolikkaat tai pekonia valmistavien laitosten ruhonpuolikkaista leikkaamat palat vaadituilla turvasineteillä, jotka merkitään keskusrekisteröintielimen sinettirekisteriin (ks. kohta ”Alkuperätodisteet”).

| — | Lakisääteisten vaatimusten vuoksi perinteisiä puisia suolauspöytiä ei enää käytetä. Niitä ei ole mahdollista puhdistaa (desinfioida) riittävän hyvin, jotta ne täyttäisivät määrätyt hygieniavaatimukset. Suolaus tapahtuu nykyään ainoastaan suolausaltaissa ja muovista tai erikoisteräksestä valmistetuissa altaissa. Tällä muutoksella ei ole todistettavasti vaikutusta lihan laatuun. |
| --- | --- |

—

Lakisääteisten vaatimusten vuoksi perinteisiä puisia suolauspöytiä ei enää käytetä. Niitä ei ole mahdollista puhdistaa (desinfioida) riittävän hyvin, jotta ne täyttäisivät määrätyt hygieniavaatimukset. Suolaus tapahtuu nykyään ainoastaan suolausaltaissa ja muovista tai erikoisteräksestä valmistetuissa altaissa. Tällä muutoksella ei ole todistettavasti vaikutusta lihan laatuun.

| — | Sanamuoto ”ruokasuola tai kuivauksessa käytettävä suola” on nyt muodossa ”ruokasuola, kuivauksessa käytettävä suola tai merisuola tai niiden yhdistelmä”, koska vaikutus ja maku ovat samat, joten rajoituksia ei tarvita. |
| --- | --- |

—

Sanamuoto ”ruokasuola tai kuivauksessa käytettävä suola” on nyt muodossa ”ruokasuola, kuivauksessa käytettävä suola tai merisuola tai niiden yhdistelmä”, koska vaikutus ja maku ovat samat, joten rajoituksia ei tarvita.

| — | Edellä mainittujen mausteiden lisäksi (ks. tiivistelmän 4.5 kohta ja eritelmän 4.2 ja 4.5.2 kohta) myös katajan (oksat tai marjat) käyttö on pakollista. Tämän tarkoitus on yhdessä jäljempänä kuvatun savustuksessa lämmitysaineeseen lisättävien katajanmarjojen kanssa korvata sitä seikkaa, ettei pakollisena vaatimuksena ole enää, että savustusprosessissa käytetään katajanoksia, koska niitä on yhä vaikeampi löytää alueelta. |
| --- | --- |

—

Edellä mainittujen mausteiden lisäksi (ks. tiivistelmän 4.5 kohta ja eritelmän 4.2 ja 4.5.2 kohta) myös katajan (oksat tai marjat) käyttö on pakollista. Tämän tarkoitus on yhdessä jäljempänä kuvatun savustuksessa lämmitysaineeseen lisättävien katajanmarjojen kanssa korvata sitä seikkaa, ettei pakollisena vaatimuksena ole enää, että savustusprosessissa käytetään katajanoksia, koska niitä on yhä vaikeampi löytää alueelta.

| — | Aikaisemmin tiivistelmän 4.5 kohdassa ja eritelmän 4.5.2 kohdassa määritelty katajanoksien pakollinen käyttö savun aromin aikaansaamiseksi on poistettu. Ks. edellä esitetyt tätä koskevat perustelut. Mikäli katajanoksia ei käytetä, Gailtaler Speckin katajaisen vivahteen säilyttämiseksi lämmitysaineeseen lisätään katajanmarjoja. |
| --- | --- |

—

Aikaisemmin tiivistelmän 4.5 kohdassa ja eritelmän 4.5.2 kohdassa määritelty katajanoksien pakollinen käyttö savun aromin aikaansaamiseksi on poistettu. Ks. edellä esitetyt tätä koskevat perustelut. Mikäli katajanoksia ei käytetä, Gailtaler Speckin katajaisen vivahteen säilyttämiseksi lämmitysaineeseen lisätään katajanmarjoja.

| — | Aikaisemmin savustusprosessissa sallittiin ainoastaan pyökin käyttö lämmitysaineena, mutta tulevaisuudessa muiden lehtipuiden käyttö sallitaan (jopa pyökkilastuista on tarjonnan puutetta) joustavuuden vuoksi ilman, että tämä vaikuttaa laatuun tai makuun. Havupuiden lastut eivät kuitenkaan sovi savustusprosessiin, koska ne tuottavat liikaa lämpöä. |
| --- | --- |

—

Aikaisemmin savustusprosessissa sallittiin ainoastaan pyökin käyttö lämmitysaineena, mutta tulevaisuudessa muiden lehtipuiden käyttö sallitaan (jopa pyökkilastuista on tarjonnan puutetta) joustavuuden vuoksi ilman, että tämä vaikuttaa laatuun tai makuun. Havupuiden lastut eivät kuitenkaan sovi savustusprosessiin, koska ne tuottavat liikaa lämpöä.

| — | Aiemmin määritelty suolaustilan 4 °C:n vähimmäislämpötila on poistettu, koska tämän raja-arvon määrittely ei ole välttämätön pekonin laadun kannalta ja sen säilyttäminen johtaisi tarpeettomiin valvontavaatimuksiin. Alemmat lämpötilat johtavat vain siihen, että suola imeytyy hitaammin lihaan. Myös suolaustilan ilmankosteuden 70 prosentin viitearvo poistetaan, koska kosteus ei vaikuta mitenkään siihen, että kaikki suola imeytyy lihaan. |
| --- | --- |

—

Aiemmin määritelty suolaustilan 4 °C:n vähimmäislämpötila on poistettu, koska tämän raja-arvon määrittely ei ole välttämätön pekonin laadun kannalta ja sen säilyttäminen johtaisi tarpeettomiin valvontavaatimuksiin. Alemmat lämpötilat johtavat vain siihen, että suola imeytyy hitaammin lihaan. Myös suolaustilan ilmankosteuden 70 prosentin viitearvo poistetaan, koska kosteus ei vaikuta mitenkään siihen, että kaikki suola imeytyy lihaan.

| — | Gailtaler Speck ennen kaikkea kylmäsavustetaan. Aiemmin Gailtaler Speckin savustuksen korkeimmaksi lämpötilaksi määriteltiin 22 °C. Nyt tämä korvataan lämpötila-alueella ”8–24 °C”, joka on määritelty kylmäsavutuksen lämpötilaksi Itävallan Codex Alimentariuksessa. |
| --- | --- |

—

Gailtaler Speck ennen kaikkea kylmäsavustetaan. Aiemmin Gailtaler Speckin savustuksen korkeimmaksi lämpötilaksi määriteltiin 22 °C. Nyt tämä korvataan lämpötila-alueella ”8–24 °C”, joka on määritelty kylmäsavutuksen lämpötilaksi Itävallan Codex Alimentariuksessa.

| — | Koska jäähdytysjärjestelmää ei ole yleensä asennettu vanhempiin savustuskammioihin, laitokset voivat nyt suorittaa Gailtaler Speckin savustusprosessin jopa korkeammissa ulkolämpötiloissa (noin 25 °C:sta alkaen) kysynnän kattamiseksi. Silavapalojen sisälämpötila ei saa kuitenkaan koskaan olla korkeampi kuin 24 °C, ja tämä on varmistettava toistuvilla tarkastuksilla. Jos ulkolämpötila savustusprosessin keskeytysten aikana ei edistä jäähdytystä, savustettavat tuotteet on poistettava savustuskammiosta ja ne on jäähdytettävä, jotta saadaan lopputulos, joka on verrattavissa tavanomaiseen kylmäsavustukseen. Savustusprosessin keskeytysten kesto on määriteltävä tällaisessa tuotannossa silavapalojen sisälämpötilan perusteella. |
| --- | --- |

—

Koska jäähdytysjärjestelmää ei ole yleensä asennettu vanhempiin savustuskammioihin, laitokset voivat nyt suorittaa Gailtaler Speckin savustusprosessin jopa korkeammissa ulkolämpötiloissa (noin 25 °C:sta alkaen) kysynnän kattamiseksi. Silavapalojen sisälämpötila ei saa kuitenkaan koskaan olla korkeampi kuin 24 °C, ja tämä on varmistettava toistuvilla tarkastuksilla. Jos ulkolämpötila savustusprosessin keskeytysten aikana ei edistä jäähdytystä, savustettavat tuotteet on poistettava savustuskammiosta ja ne on jäähdytettävä, jotta saadaan lopputulos, joka on verrattavissa tavanomaiseen kylmäsavustukseen. Savustusprosessin keskeytysten kesto on määriteltävä tällaisessa tuotannossa silavapalojen sisälämpötilan perusteella.

| — | Gailtaler Speckin kypsytysajat määritellään nyt erikseen eri lihapaloille selkeyden vuoksi. |
| --- | --- |

—

Gailtaler Speckin kypsytysajat määritellään nyt erikseen eri lihapaloille selkeyden vuoksi.

| — | Elintarvikkeiden tai lihatuotteiden valmistuksen aikana noudatettavat tuotantotilojen varusteita ja hygieniaa koskevat yleiset vaatimukset (ks. aiemman eritelmän 4.5.3 kohta) on poistettu. Uusi eritelmä on siten ytimekkäämpi, ja lisäksi vältetään tarve muuttaa sitä sellaisten oikeudellisiin kehysehtoihin tehtävien tarkistusten perusteella, joita Gailtaler Speckin tuottajat eivät voi hallita. |
| --- | --- |

—

Elintarvikkeiden tai lihatuotteiden valmistuksen aikana noudatettavat tuotantotilojen varusteita ja hygieniaa koskevat yleiset vaatimukset (ks. aiemman eritelmän 4.5.3 kohta) on poistettu. Uusi eritelmä on siten ytimekkäämpi, ja lisäksi vältetään tarve muuttaa sitä sellaisten oikeudellisiin kehysehtoihin tehtävien tarkistusten perusteella, joita Gailtaler Speckin tuottajat eivät voi hallita.

| — | Tiedot yhdistyksen sisäisestä laadunvarmistus- ja valvontajärjestelmästä (edellisen eritelmän 4.5.4 kohta) on poistettu. Valvontaan ja laadunvarmistukseen liittyvät toimenpiteet on ulkoistettu hyväksytylle valvontaelimelle. |
| --- | --- |

—

Tiedot yhdistyksen sisäisestä laadunvarmistus- ja valvontajärjestelmästä (edellisen eritelmän 4.5.4 kohta) on poistettu. Valvontaan ja laadunvarmistukseen liittyvät toimenpiteet on ulkoistettu hyväksytylle valvontaelimelle.

Yhteys maantieteelliseen alueeseen:

Yhteys maantieteelliseen alueeseen:

Gailtaler Speckin pääasiassa historiatietoihin pohjautuva kuvaus ja tiedot sen taloudellisesta merkityksestä sisältyivät aiemmin kohtaan ”Alkuperäselvitys”, joka on

Siirretään tiivistelmän 4.4 kohta (Alkuperätodisteet)

”Pekonin valmistuksesta Gailtalissa on kirjallisia tietoja jo 1400-luvulta lähtien. Pekonin merkitys Gailtalin asukkaiden ruokavaliossa käy ilmi matkakertomuksista, maatalojen irtaimiston kuvauksista ja palvelusväen ylöspitoon kuuluvaa ruokaa koskevista luetteloista. Sen tärkeys perustui ennen kaikkea siihen, että sitä voitiin savustuksen ja ilmakuivauksen ansiosta säilyttää pitkään.”

ja eritelmän 4.4–4.4.2.2.4 kohta

”4.4 Alkuperätodisteet

4.4.1 Historiallinen kehitys

4.4.1.1 Historiallinen kehitys muinaisaikana

Varhaisimmat todisteet kotieläintuotannon merkityksestä Gailtalissa ovat peräisin kelttiläiseltä ajanjaksolta (200 eaa–100 jaa). Yleisimmin pidettiin karjaa ja hevosia, mutta myös sikoja. Todisteena tästä ovat sikaa ja hevosta esittävät pronssiset patsaat, jotka ovat peräisin Gurinasta, joka oli Gailtalin muinainen kaivosasutusalue Dellachista koilliseen (ks. Dinklage 1966, 4.4.1.1 kohdan liite).

4.4.1.2 Historiallinen kehitys keskiajalla

Ensimmäinen kirjallinen viittaus pekoninvalmistukseen on Kaarle Suuren vuonna 812 antamassa määräyksessä (Capitulare de villis), joka pantiin täytäntöön myös Kärntenissä. Se koskee muun muassa puhtauden noudattamista mahdollisimman pitkälle elintarvikkeiden käsittelyssä. Erityisesti siinä korostetaan pekonin, savustetun lihan, makkaroiden ja suolalihan valmistusta. Näin ollen näiden tuotteiden voidaan osoittaa olevan peräisin Kärntenin herttuakunnasta.

Keisarillinen diplomi, jolla Otto II antoi vuonna 977 Salzburgin maanviljelijöille luvan päästää siat laiduntamaan metsään syömään tammenterhoja kaikkialla Lavant-laaksossa, viittaa siihen, että sikojen kasvatus kukoisti keskiajan puolivaiheilla. Erityisen kysyttyjä olivat myllyjen yhteydessä pidetyt siat, koska ne olivat tavallista paremmin ruokittuja. Greifenburgissa sijaitsevan herttuakunnan hallintoelimen vuoden 1267 maarekisteritiedoissa mainitaan St. Danielin lähistöllä sijaitsevan Höflingin myllyt, jotka sopivat erityisen hyvin sikojen pitämiseen, ja ne joutuivat myös maksamaan sikaveroja (ks. Dinklage 1966, 4.4.1.2 kohdan liite A).

Se, että pekoni oli tärkeä osa Gailtalin ruokavaliota jo 1400-lukuun mennessä, ilmenee selkeästi Aquileian patriarkan yksityissihteerin ja vuosina 1485–1487 Caorlen piispan matkatoverina toimineen Paolo Santoninon matkapäiväkirjojen käännöksistä. Ensimmäinen hänen kolmesta matkastaan vei hänet Gailtaliin ja Itä-Tiroliin ja jälkimmäiset Rosentaliin, Villachiin ja entiseen Ala-Steiermarkiin. Santonino kuvailee yksityiskohtaisesti Gailtalin ihmisten elämäntapaa ja erityisesti heidän ruokakulttuuriaan. Gailtalissa oleskelunsa aikana yleensä punajuurten tai kaalin kanssa tarjoiltu pekoni oli olennainen osa hänelle ja piispalle tarjoiltuja ylellisiä aterioita. Tämä ruokalaji mainitaan peräti seitsemän kertaa vierailuilla Mauthenin lähellä sijaitsevaan Goldensteinin linnaan ja Dölsach-Osttiroliin, St. Danieliin, Tröpolachiin, Hermagoriin, St. Laurenzeniin, Eggin lähellä sijaitsevaan St. Michaeliin ja lopuksi Berg im Drautaliin. Tätä ruokalajia ei tarjoiltu hänelle uudelleen koko matkan tai myöhempien matkojen aikana (ks. Egger, 1947, 4.4.1.2 kohdan liite B). Se, että Paolo Santonino ei mainitse pekonia tärkeänä osana aterioita ja hänelle tarjoiltuja ruokalajeja kuvauksissaan matkan muista kohteista, osoittaa, että pekoni oli jo myöhäisellä keskiajalla Gailtalille tyypillinen peruselintarvike.

4.4.1.3 Historiallinen kehitys uudella ajalla

Aichelburgin lordikunnan vanhimmassa maarekisterissä vuodelta 1504 todetaan, että useiden veronmaksajien oli toimitettava verona vuosittain kaksi porsaanlapaa, jotka yleensä savustettiin, muiden luonnontuotteiden lisäksi. Sama käy ilmi sitä seuraavilta ajanjaksoilta peräisin olevista verorekisteritiedoista (ks. Kärntenin alueellinen arkisto, Dinklage 1948, 4.4.1.3 kohdan liite A).

Dellachista lounaaseen sijaitsevan Waydenburgin linnan vuodelta 1523 peräisin olevassa maarekisterissä mainitaan myös, että linnalle oli toimitettava verona kaksi savustettua ja kuivattua lapaa. Tämä oli eräänlainen Schinkenspeck, joka saatiin lihotetun sian lihasta valmistamalla se Oberdrauburgin ja Mauthenin hallintoviraston kuvaamalla tavalla. Tuoretta lihaa oli lordikunnassa vapaasti saatavilla, koska kaikenlaista luonnonvaraista riistaa sai metsästää ja riistapohjaisia tuotteita valmistaa. Tarvittiin kuitenkin elintarvikkeita, jotka olivat käytettävissä milloin tahansa, joten liha piti säilyttää Gailtalissa käytetyillä savustus- ja ilmakuivausmenetelmillä (ks. Kärntenin alueellinen arkisto, Waydenburgin maarekisteri 1523, 4.4.1.3 kohdan B liite).

Noin vuodesta 1700 lähtien laadituista lukuisista maatilojen inventaarioista, joissa kaikki talossa olevat tavarat lueteltiin huolellisesti ja jotka muodostivat asianomaisen lordikunnan veron laskentaperusteen, käy myös ilmi, että ”pekonipakkaus” tai ”savustettu sianliha” oli arvostettu pitkään säilyvä tuote Gailtalin maatilakotitalouksissa (ks. Kärntenin alueellinen arkisto, Aichelburgin arkisto, 4.4.1.3 kohdassa oleva liite C). Kärntenin alangoilla voidaan samalla löytää ”hienonnettua pekonia”, eli luultavasti eräänlaista jauhettua pekonia [Verhackert].

Sikojen ruoanlähteeseen on jo pitkään kiinnitetty huomiota: Künburgissa Gailtalin keskiosassa sijaitsevan Bambergin hallintoviraston maarekisterissä vuodelta 1586 mainitaan pääosin tammista koostuva kuninkaan metsästysmetsä Küneggin linnan läheisyydessä Presseggin järven luoteispuolella. Viljelijöille ei annettu lupaa viedä puuta näistä metsistä. Jos tammissa oli runsaasti terhoja, viljelijät saivat käyttää metsää, jotta porsaat pääsivät laiduntamaan metsään ja syömään tammenterhoja (ks. Dinklage, 1966, 4.4.1.3 kohdassa oleva liite D). Lisäksi pitkäaikaisessa laiduntamisoikeutta koskevassa kiistassa useiden Gailtalin alueella sijaitsevien seutujen välillä Georg Friedrich von Aichelburg päätti vuonna 1608, että lypsykarjansa lisäksi Emmersdorfin, Michelhofenin, St. Paulin ja Dragantschachin neljä aluetta voisivat laiduntaa hevosiaan ja sikojaan Osternigin vuorella ja Riessenissä (ks. Kärntenin alueellinen arkisto, Dinklage 1948, 4.4.1.3 kohdassa oleva liite).

4.4.1.4 Historiallinen kehitys 1800-luvulla

Gailtalin karjan määrää koskevat kunnalliset arviot vuodelta 1832 osoittavat, että vaikka sikojen lihottamista ei harjoitettu suuressa mittakaavassa, se toteutettiin kuitenkin asiantuntevasti. Karjankasvatus oli tärkeämpää maaston vuoksi, ja tästä syystä maata käytettiin pääasiassa laidunmaana. Laaksossa oli selvä jyrkkyysero Gailtalin alaosasta, jossa viljeltiin enemmän rehuja, erityisesti maissia, Gailtalin yläosaan saakka. Kun tarkastellaan lähialueiden karjaa, esimerkiksi Kanaltalissa, sikojen lukumäärä on paljon pienempi kuin Gailtalissa.

Gailtalissa useimmissa kotitalouksissa oli ainakin muutama sika, ja noin vuonna 1830 nämä olivat pääasiassa Friulian rodun sikoja, jotka olivat mustia, suurikokoisia ja pitkänomaisia sekä lihotuksen kannalta ihanteellisia. Niiden pääasiallinen tarkoitus oli täyttää väestön rasvan tarve. Pekoni oli erityisen sopiva tähän tarkoitukseen, koska se voitiin säilyttää pitkään savustamalla ja ilmakuivauksella. Se oli siksi ravitseva ja miellyttävän makuinen energialähde, ja toisin kuin tuore liha, se oli käytettävissä milloin tahansa (ks. Kärntenin alueellinen arkisto, maarekisteritietojen arvioiden analyysi, 1832, 4.4.1.4 kohdassa oleva liite A).

Ruokavaliota myös monipuolistettiin merkittävästi. Stabiler Katasterin tiedoista käyvät ilmi säännöt ruoan tarjoamisesta palvelusväelle ja viikoittaiset ateriatiedot. Kun Kärntenin eri alueiden ruokavaliota vertaillaan, Gailtalin ruokavalio on huomattavasti muita monipuolisempi (ks. Kärntenin alueellinen arkisto, Stabiler Kataster, 4.4.1.4 kohdan liite B). Gailtalissa palvelusväki sai työpäivinä pekonia polentalla makean tai happaman maidon kanssa aamuin ja illoin, kun Drautalissa ja jopa Ossiachin alueella palvelusväen oli tultava toimeen sterzillä [paikallinen puuro] ja maidolla. Gailtalissa muilla aterioilla saatiin myös lihaa, pekonia tai ihraa. Erityisen raskaan päivän työn jälkeen ruoaksi saatiin ”friggaa”, metsätyömiehen runsasta ruokaa, joka koostui polentasta, juustosta ja pekonista.

Kun viljelijän tila siirtyi isältä pojalle Vordernbergissä vuonna 1885, vanha viljelijä varmisti oikeutensa kirjallisesti. Jos poika tarjosi hänelle heikosti ruokaa, hän pystyi vaatimaan 40 kilogrammaa pekonia ja lihaa tai tämän painoisen sianpuolikkaan ja 10 kilogrammaa suolaa vuosittain viljasta kostuvan ruokavalion sijasta (ks. Kärntenin alueellinen arkisto, Dinklage 1948, 4.4.1.4 kohdan liite C). Nämä yksityiskohdat korostavat pekonin merkitystä Gailtalin asukkaiden ruokavaliossa.

4.4.1.5 Historiallinen kehitys 1900-luvulla

Ensimmäisen maailmansodan jälkeisinä vuosina tavoitteena oli käyttää rahoitusohjelmia lujittamaan maataloutta, joka oli kärsinyt pahoin sodasta. Gailtalissa maanperän parantamisen ja lannoitteiden ja siementen hankkimisen lisäksi pyrittiin valvomaan tarkoituksenmukaisesti ylijäävien teuraseläinten myyntiä. Tuolloin Gailtalin kautta vietiin vuosittain 2 000 sikaa ja tuotiin monta tonnia maissia rehuksi, koska peltoviljelyn tuotanto hehtaaria kohti oli huomattavasti alueen keskiarvoa alempi (ks. Picker 1947, 4.4.1.5 kohdan liite A).

Toisen maailmansodan aikana sikakanta laski alimmalle tasolle rehun puutteen ja lisääntyneiden teurastusten vuoksi, mutta vuoteen 1950 mennessä se oli elpynyt sotaa edeltävälle tasolle. Viljelijöille asetettiin 1940-luvun loppuun saakka myös velvollisuus toimittaa pekonia, jos he teurastivat omat siat tilallaan. Näin varmistettiin, että väestö sai peruselintarvikkeita. Tämä kumottiin vasta vuonna 1949 liittovaltion maatalous-, metsä- ja ravitsemusministeriön määräyksellä (ks. Kärntner Bauer 1950, nro 3, 4.4.1.5 kohdan liite B).

Tänä ajanjaksona maatalouden lähdeteoksissa Ylä-Kärntenin ”ilmakuivattu” pekoni erottui selvästi muista pekonityypeistä. Näistä teoksista käy ilmi erityisen tuotantomenetelmän lisäksi myös, että yksittäisten käsittelyvaiheiden kesto määräytyy merkittävässä määrin sääolosuhteiden perusteella (ks. Faltnitzer 1949, 4.4.1.5 kohdan liite C).

Yhdessä Kärntner Bauer -sanomalehden painoksessa vuodelta 1984 todettiin, että Ylä-Kärntenin pitkään säilyvän tuotteen oikeutetusti hyvä maine johtuu luultavasti epätavallisista tuotanto-olosuhteista, erityisesti sioista, joiden ruokinnassa maissin osuus on pieni (ks. Kärntner Bauer 1984, nro 2, 4.4.1.5 kohdan liite D).

Gailtalin talous kasvoi 1980-luvulla ja 1990-luvulla pääasiassa, koska laaksossa kehitettiin talvimatkailua. Gailtal pystyi näissä olosuhteissa vakiinnuttamaan paikkansa gastronomisena alueena (ks. 4.4.2 kohta).

Vanha Gailtalin perinne, jota harjoitetaan edelleen Kötschachin lähellä Kreuthissa, on ”pekoninmetsästys”. Kylän naimattomat nuoret miehet soittavat musiikkia, jotta heidät kutsutaan koteihin, joissa heille on tarjottava leipää ja pekonia. Emännän on varmistettava, että pöydälle asetetaan vain parhaimmat palat; muutoin hän saa varmasti huonon maineen (ks. Wassermann 1998, 4.4.1.5 kohdan liite E).

4.4.2 Tuotteen taloudellinen merkitys alueelle

4.4.2.1 Taloudellinen merkitys aikaisemmin

Maataloustuotannon edellytykset Gailtalin laakson pohjalla olivat melko huonot, koska suurin osa maasta oli vesittyneitä ja ”happamia” niittyjä. Maatalouden painopiste Gailtalissa onkin ollut aina laidunten hoito hevosella, karjankasvatus ja erityisesti alppiniityillä harjoitettava maidontuotanto. Koska peltoviljelyä harjoitetaan vähän ja sen vuoksi rehusta on puutetta, Gailtalissa ei ole koskaan harjoitettu suuressa mittakaavassa sianlihan tuotantoa, mutta tuotantoa on ollut kaikkialla alueella ja se on ollut erittäin tasokasta. Lähes jokaisella kotitaloudella oli useita sikoja, joita käytettiin lähinnä kotitalouden oman liha- ja rasvatarpeen täyttämiseen. Koska jäähdytykseen tai pakastamiseen perustuvaa säilytystä ei tunnettu, säilöntä suolaamalla, savustamalla ja kuivaamalla oli välttämätöntä. Pekonia, joka on tärkeä energialähde, oli siksi aina saatavissa.

Siksi jopa sodan aikana ja viime vuosisadan sodanjälkeisinä aikoina Kärntenin keskialueiden heikkoa elintarviketarjontaa käytiin täydentämässä Gailtalissa valmistetuilla maataloustuotteilla. Nykyään Gailtaler Speckia ei enää tarvita täydentämään ruokavaliota, koska ruokapulaa ei esiinny, mutta tämä tekee siitä entistäkin maukkaamman ja mieluisan muiston Gailtalissa vietetyistä päivistä.

Karnisten Alppien alueen, kuten Gailtalia myös kutsuttiin, kesämatkailun merkitys kasvoi 1960- ja 1970-luvulla. Matkailijoiden vierailun aikana nauttimista gastronomisista ja kulinaarisista herkuista tuli yhä tärkeämpiä. Gailtaler Speck ja SAN-tuote Gailtaler Almkäse [Gailtalin alppijuusto] ovat tältä osin ehdottomasti alueen lippulaivatuotteita.

4.4.2.2 Taloudellinen merkitys tällä hetkellä

4.4.2.2.1 Matkailu

Matkailu on Karnisten Alppien alueen erityisen tärkeä taloudellinen tekijä, joka usein myös vauhdittaa muiden taloudenalojen kehitystä. Talvimatkailu keskittyy lähinnä hiihtoon Nassfeldin alueella, ja kesällä voidaan panna merkille useanlaisia matkailumuotoja, esimerkiksi Gailtalin vuoristolaitumet ovat vuoristovaelluksien suosittu kohde. Tällaisessa toiminnassa kokonaiskokemus on yhä tärkeämpi matkailijoiden lisääntyneiden laatuvaatimusten vuoksi. Matkailijat haluavat vierailla mahdollisimman koskemattomassa ja viehättävässä maisemassa, ja he haluavat palata lomaltaan arkielämään fyysisesti ja henkisesti virkistyneinä.

Tämä laadukkaan matkailun yleinen suuntaus kyetään täyttämään Gailtalissa, josta löytyy alueellisen gastronomian luonnontuotteita ja perinteisiä erikoisuuksia. Matkailijat haluavat tuotteita, joilla on alueellinen identiteetti, ”herkkuja”, joilla on selkeä yhteys alueeseen. Alueellisten tuotteiden myyntipaikat vuoristolaitumilla ja maatiloilla sekä pienissä liikkeissä Gailtalissa tarjoavat hyvin merkittävän lisän nähtävyyksille. Gailtaler Speckin tuotantomenetelmän perinteinen luonne ja toinen eritystuote Gailtaler Almkäse, jolla on jo suojattu alkuperänimitys, lisäävät molempien tuotteiden markkinointimahdollisuuksia.

4.4.2.2.2 Luonnontuotteen jalostus ja toimialojen välinen yhteistyö

Maatalouden raaka-aineiden jalostuksella tuottaja varmistaa suuremmat tulot ja sen, että nykypäivän kuluttajien tarpeet täytetään tuotantoprosessin avoimuuden ja jäljitettävyyden osalta. Tuotantoalueen rajaaminen, määritelty tuotantoprosessi ja laadunvarmistus takaavat Gailtaler Speckin laadukkuuden ja valmistusmäärän rajan. Yhteistyöllä alueellisten lihakauppojen kanssa voidaan saada uusia asiakasryhmiä, koska Gailtaler Speckiä löytyy myös elintarvikkeiden vähittäiskaupoista. Kun nämä seikat otetaan huomioon, tuotteen myynti on turvattu myös tulevaisuudessa. Gailtaler Speck on yhdessä Gailtaler Almkäsen kanssa avannut mahdollisuuksia muiden alueellisten tuotteiden ja alueen matkailunähtävyyksien markkinoinnille, kuten Speckfest [pekonifestivaali] ja matkailualan infrastruktuureille, joita voidaan hyödyntää kauemmin, kuten Speckmuseum [pekonimuseo] (ks. lehdistöraportit 1993–1999, 4.4.2.2.2 kohdan liite).

4.4.2.2.3 Yhteistyö alueen parhaiden ravintoloiden kanssa

Laadukkaiden alueellisten tuotteiden tuottajien ja parhaiden ravintoloiden välinen yhteistyö muodostaa yhä useammin perustan paikallisten matkailuyritysten esittelemälle alueen imagolle. Kansainvälisesti tunnettu ja monta palkintoa saanut Sissy Sonnleitner (Kellerwandin maalaishotelli, Kötschach-Mauthen) haluaa myös käyttää Gailtaler Speckia ruokansa viimeistelyyn, koska hänen mielestään ”se antaa ruoalle erityisen täyteläisyyden ja miellyttävän savuisen maun” (ks. Sonnleitner 1999, 4.4.2.2.3 kohdan liite). Gailtaler Speckiä koskevien ohjeiden määräysten avulla saavutettavan korkean ja yhtenäisen laadun tavoitteena on varmistaa, että tällainen yhteistyö kehittyy molempien osapuolten kannalta myönteisellä tavalla.

4.4.2.2.4 Alueen sijainti

Markkinoiden vapautuminen ja muutetut oikeudelliset vaatimukset ovat lisänneet Gailtalin maataloustuotteisiin kohdistuvaa taloudellista painetta. Koska SMM-tuotteen ”Gailtaler Speck” kaikkien tuottajien on noudatettava Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten -yhdistyksen laatimia ja standardoimia Gailtaler Speckiä koskevia ohjeita, on luotu perusta sille, että sitä pidetään laadukkaana merkkituotteena pitkällä aikavälillä ja että sen hintanäkymät ovat suotuisat.

Koska Gailtalin yritysten sijaintiin liittyvät olosuhteet ovat vaikeat ja tuotantoalalla luodaan ainoastaan harvoja uusia työpaikkoja, kun laaksoon sijoitetaan olemassa olevia yrityksiä tai perustetaan uusia, Kärntenin aluepolitiikan tärkeä tavoite on työpaikan säilyttäminen olemassa olevilla maatiloilla ja pienissä yrityksissä. Kollektiivisen tuotannonalan yhteistyö, tässä tapauksessa Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten -yhdistyksen ja Gailtaler Almkäsenin meijeriyhdistyksen välillä, ja elintarvikkeiden laadun varmistamisen ja valvonnan laaja-alaiset toimenpiteet parantavat tuotteen alueellista saatavuutta ja markkinointitoiminnan keskittymistä. Maaseutuun, elintarvikkeisiin, ruokakulttuuriin ja yleiseen kulttuuriin liittyvä priorisointi vaikuttaa matkailuun. Sillä tarjotaan siten tärkeä panos, jotta Gailtalia ylläpidetään ja kehitetään kukoistavana maaseutualueena.”

kohtaan ”Yhteys maantieteelliseen alkuperään” ja korvataan yhdessä tähän saakka esitettyjen selostusten kanssa eli

tiivistelmän 4.6 kohta (Yhteys maantieteelliseen alkuperään)

”Menneinä aikoina pekonin valmistus oli tarpeen erityisesti siksi, että lihaa oli voitava säilyttää pitkiä aikoja. Alueen ilmastoon perustuvien erityisten kypsymisolosuhteiden, yksinomaan hitaasti kasvaneiden ja korkealaatuisella rehulla ruokittujen sikojen käytön sekä perinteisten tuotantomenetelmien ja valmistusohjeiden ansiosta Gailtaler Speckistä on kehittynyt laajalti tunnettu alueen erikoistuote. Sukupolvelta toiselle pitkän ajan kuluessa siirtynyt kokemusperäinen tieto määrää sen, minkä pituisia ovat ne eri vaiheet, joiden mukaan tuoreesta sianlihasta jalostetaan kulinaarisesti korkealaatuinen jaloste. Tämä tieto ja kokemus vuodenaikojen ja sääolosuhteiden mukaan vaihtelevista tuotanto-oloista antaa tuottajille valmiudet ajoittaa tuotanto niin, että olosuhteet ovat parhaat mahdolliset. Ratkaisevaa tämän Kärntenin alueella ainutlaatuisen pekonintuotannon onnistumiselle on Gailtalin omalaatuisten sääolojen eli tasaisten lämpötila- ja ilmankosteusolosuhteiden, runsaan auringonpaisteen, talviajan vähäisen sumunmuodostuksen ja etelästä puhaltavien säätä selkeyttävien tuulien hyödyntäminen. Tasaisen ilmanvirtauksen sekä lämpötilan ja ilmankosteuden vähäisten vaihtelujen ansiosta tuote kuivuu tasalaatuisesti. Tuotteen omaleimainen aromi ja hyvä säilyvyys ovat tulosta hitaasta kypsytysprosessista.”

ja eritelmän 4.6–4.6.5 kohta

”4.6 Yhteys maantieteelliseen alueeseen

4.6.1 Ilmasto

Kärnten kuuluu Keski-Euroopan lauhkeaan ilmastovyöhykkeeseen. Kukin sen lähialueista vaikuttaa usein ilmastoon pinnanmuodostuksen ja paikallisten olosuhteiden vuoksi. Kärntenin vuoret ulottuvat lännestä itään ja niiden vuoksi syntyy aurinkoisia ja varjoisia puolia sekä tuulenpuoleisia ja suojaisia puolia, mikä on myös Gailtalissa tyypillistä.

Pohjoisessa sijaitsevat Keski-Alpit, etenkin Hohe Tauernin vuorijono samoin kuin Karnisten Alppien alueen eteläiset vuorijonot. Nämä suojaavat laaksoja ja tasankoja lähestyviltä sääilmiöiltä ja lieventävät vallitsevia länsituulten aiheuttamia sääolosuhteita. Ne muodostavat esteen vuoristoketjujen päävirroille, mikä johtaa rankkasateisiin vuorenhuipun alueilla ja vähentää pilvipeitettä rajalla sijaitsevilta vuorijonoilta aina alankoalueille saakka.

Säärintama, joka on Biskajanlahdelta ja Espanjasta puhaltavien tuulten Itämeren haara (Zyklonstrasse Vb) määrittää Gailtalin erityiset ilmasto-olosuhteet. Genovanlahdelta koilliseen puhaltavat tuulet pyrkivät kääntymään Alppien lähialueilla Itämeren suuntaan, osuvat Etelä-Alppeihin ja päätyvät Kärntenin alueelle Fellan laakson ja Nassfeldin solien kautta. Kosteat lämpimät ilmamassat törmäävät siellä olevaan kylmään ilmaan. Koko Kärntenille tavanomaisen kesän korkeimman sademäärän lisäksi ne aiheuttavat myös toisen tällaisen sadejakson Etelä-Kärntenin alueella syksyllä. Sade on siksi voimakasta Karnisten Alppien huippujen alueella, mutta se heikentyy hyvin nopeasti pohjoista kohti.

Tähän säärintamaan liittyvät tuulet saapuvat etelästä käsin Gailtaliin ja valtaavat alaa siellä olevalta kylmältä ilmamassalta. Tämä heikentää sitä, joten sillä ei ole mitään vaikutusta Gailtalin pohjoispuolella olevia vuoria pidemmälle (ks. Tschada 1962, 4.6.1 kohdan liite A). Eteläisiin Kalkki-Alppeihin, erityisesti Karnisiin Alppeihin kohdistuvan suojaavan vaikutuksen vuoksi Gailtalissa ja Villachin alueella on keskimääräistä aurinkoisempia jaksoja, yhteensä yli 50 prosenttia enemmän vuodessa Kärntenin muihin alueisiin verrattuna. Gailtal on erityisen suotuisa syksyllä ja talvella, mutta Kärntenin keskiosan tasangoilla muodostuva sumu rajoittaa merkittävästi siellä saatavan säteilyn määrää (ks. Steinhauser 1958, 4.6.1 kohdan liite B ja Paschinger 1976).

Kosteus koko Gailtalissa on siten myös erittäin tasainen koko vuoden ajan. Ilma on tasangoilla suhteellisen kostea talvella ja kuivempi kesällä. Gailtalin keskimääräisen suhteellisen kosteuden vaihtelu on siten vain puolet Kärntenin keskiosan arvosta. Koska Gailtalissa on tasainen kosteus, pekonin oikeanlaiselle kypsymiselle tarjotaan välttämätön edellytys.

Lämpötilat ovat myös keskimäärin hieman alhaisemmat kuin esimerkiksi Klagenfurtin tasangolla, mutta ne ovat tasaisemmat, eli äärimmäisiä lämpötiloja on vähemmän Gailtalin korkeamman sijainnin vuoksi (ks. Meteorologian ja geodynamiikan keskuslaitos 1999).

Gailtalin kokonaissadanta on korkea, mutta samanaikaisesti niiden päivien lukumäärä, joilta sademäärä voidaan mitata, on melko alhainen, kuten vertailut lähialueiden valvonta-asemien kanssa osoittavat. Tämä merkitsee, että esiintyy rankkasateita, joita kuitenkin seuraa nopeasti selkeä sää (Hydrografian keskusvirasto 1999, 4.6.1 kohdan liite C).

Laakson itä-länsisuuntaisuus, tasainen lämpötila ja kosteus, pitkät aurinkoiset jaksot ja niihin liittyvä pilvipeitteen matala prosenttiosuus ja sumuttomat olosuhteet talvella sekä taivaan kirkkaana pitävät etelätuulet säärintaman voimakkaan vaikutuksen vuoksi, luovat Gailtalissa ihanteelliset olosuhteet pekonin tuotannolle ja erityisesti pekonin kypsytykselle. Korkealaatuisia kuivasuolattuja tuotteita voidaan tuottaa vain alueilla, joilla ilmavirtaukset ovat tasaiset ja joilla lämpötilan ja kosteuden vaihtelut ovat vähäiset, koska ainoastaan siellä on mahdollista kuivattaa tuotetta tasaisesti (ks. Aichwalder 1997, 4.6.1 kohdan liite D). Pekonin erityinen aromi ja pitkä säilyvyysaika ovat pitkän ja häiriöttömän kypsymisprosessin tulos. Siksi menestyksekkään pekonituotannon edellytykset täyttyvät reilusti Gailtalin alueella.

4.6.2   Pekonintuotannon perinne

Aiemmin tärkein syy pekonin tuottamiseen oli se, että liha voitaisiin säilyttää raaka-aineen muodossa pitkään. Näin lihaa ja rasvaa oli saatavilla koko vuoden täydentämään ja rikastuttamaan ruokavaliota. Viime vuosikymmeninä kuitenkin Gailtalin erityisillä tuotanto- ja kypsytysolosuhteilla aikaansaatu korkealaatuinen pekoni tekee tuotteesta halutun kulinaarisen erikoisuuden.

Pekonin laadun määrääviä tärkeitä tekijöitä ovat myös suolaus perinteisillä puisilla suolauspöydillä käyttäen sukupolvelta toiselle siirtyneitä reseptejä, savustusta ja keskeytyksiä savustusprosessissa, jonka aikana pekoni joutuu kosketuksiin raikkaan ilman kanssa, minkä vuoksi pekoni saa tyypillisen maun, ja hidas kypsytys Gailtalille tyypillisissä ilmasto-olosuhteissa (ks. Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten -yhdistys, 1999b, 2 kohdan liite B).

4.6.3   Gailtaler Speckin erityinen maine

Gailtaler Speckilla on erinomainen maine Kärntenin osavaltion muilla alueilla sekä sen rajojen ulkopuolella. Erityisesti Ala-Kärntenin alueella, jossa valmistetaan täysin erilaista pekonia (jos ollenkaan), Gailtaler Speckia pidetään suuressa arvossa ja sen ainutlaatuista makua arvostetaan. Gailtaler Speckin suosio voidaan nähdä vuosittain järjestettävällä Speckfestillä [pekonifestivaali]. Se järjestetään nyt seitsemännen kerran Hermagorin kaupungissa, joka sijaitsee keskeisellä paikalla Gailtalin alueella, jonne kymmenillä tuhansilla kävijöillä Itävallasta ja ulkomailta on tilaisuus tulla kokeilemaan Gailtaler Speckia ja viedä sitä kotiin (ks. lehdistöraportit 1993–1999, 4.6.3 kohdan liite).

4.6.4   Gailtaler Speckin merkitys alueen ruokavaliolle.

Kuten 4.6.2 kohdassa jo mainittiin, Gailtaler Speck oli välttämätön ravintolähde, koska sen tuotantomenetelmä mahdollisti lihan säilyttämisen ajankohdalla, jolloin tekniset jäähdytysmenetelmät olivat suurelta osin tuntemattomia. Jopa tänä päivänä Gailtaler Speckillä on merkittävä asema Gailtalin asukkaiden ja matkailijoiden ruokavaliossa. Sitä käytetään osana perinteistä ”Brettljausenia” [itävaltalainen kylmä annos], jota pidetään täydellisenä ateriana ja jossa Gailtaler Speck on pääasiallinen aines (ks. Speckfestjournal [Pekonifestivaalin lehti] 1998, 4.6.4 kohdan liite A).

Toinen syy, minkä vuoksi Gailtaler Speckillä on merkittävä asema ruokavaliossa, on sen käyttö perinteisten ruokien valmistuksessa sekä uusien paikallisten ruokien kehittämisessä. Edellä 4.4.2.2.3 kohdassa mainittu maineikas ravintoloitsija Sissy Sonnleitner sekä gourmet-kokki Walter Trupp ja vuoden 1997 paras kokki Harald Fritzer arvostavat Gailtaler Speckiä, koska se antaa ruoalle erityisen maun (ks. Lexe 1997, 4.6.4 kohdan liite B).

4.6.5   Perinteisten maatalouden muotojen säilyttäminen

Gailtaler Speckin tuotannossa otetaan huomioon maatalouden paikalliset perinteet. Tämä käy ilmi seuraavissa prosesseissa: kokonaisten silavapuolien käyttö kuivasuolattujen tuotteiden valmistukseen, suolaus perinteisillä puisilla suolauspöydillä, kylmäsavustusmenetelmä, jossa savustusprosessissa on useita taukoja ja yksilöllisesti tunnusomaiset maustereseptit, jotka ovat siirtyneet sukupolvelta toiselle yksinomaan perheen kesken (ks. Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten -yhdistys, 1999b, 4.2 kohdan liite).”

seuraavalla tekstillä:

”4.6   Yhteys maantieteelliseen alkuperään

4.6.1   Ilmasto

Gailtal kuuluu tietyin poikkeuksin Keski-Euroopan lauhkeaan ilmastovyöhykkeeseen. Kärntenin vuoristo kulkee itä-länsisuuntaisesti, mikä luo aurinkoisia ja varjoisia puolia sekä tuulisia ja suojaisia paikkoja. Tämä on myös Gailtalille tyypillistä. Pohjoisessa sijaitsevat Keski-Alpit, etenkin Hohe Tauern -massiivi, kuten myös Karnisten Alppien eteläiset vuorijonot, suojaavat laaksoja ja tasankoja lähestyviltä häiriöiltä ja lieventävät vallitsevia läntisiä sääolosuhteita. Päävirtaukset kasautuvat vuorijonon kohdalla, mikä aiheuttaa rankkasateita vuorenhuippujen alueilla ja vähentää pilvipeitettä vuorten reuna-alueilla aina alankoalueille saakka.

Gailtalin erityiset sääolosuhteet määräytyvät Biskajanlahdelta ja Espanjasta puhaltavien tuulten Itämeren haaran (”Zyklonstrasse Vb”) mukaan. Genovanlahdelta koilliseen puhaltavat tuulet pyrkivät kääntymään Alppien lähialueilla Itämeren suuntaan, osuvat Etelä-Alppeihin ja päätyvät Kärntenin alueelle Fellan laakson ja Nassfeldin solien kautta. Kosteanlämpimät ilmamassat törmäävät Kärntenissä kylmään ilmaan. Tämä aiheuttaa kaikkialla Kärntenissä tavanomaisen sadehuipun kesäisin ja Gailtalissa Etelä-Kärntenille tyypillisen sadehuipun syksyisin. Sade on voimakasta Karnisten Alppien vuorenhuippujen alueella mutta heikentyy hyvin nopeasti pohjoista kohti.

Eteläisten Kalkki-Alppien ja erityisesti Karnisten Alppien suojaavan vaikutuksen vuoksi Gailtalissa ja Villachin alueella on keskimääräistä aurinkoisempia jaksoja yhteensä yli 50 prosenttia enemmän vuodessa Kärntenin muihin alueisiin verrattuna. Gailtalissa on erityisen suotuisat sääolot syksyllä ja talvella (ks. Steinhauser 1958 ja Pachinger 1976).

Vastaavasti Gailtalissa on tasaisen kosteaa koko vuoden ajan. Ilma on tasangoilla suhteessa kosteampaa talvisin ja kuivempaa kesäisin. Gailtalin keskimääräisen suhteellisen kosteuden vaihtelu on siten koko vuoden aikana vain puolet Kärntenin keskiosan arvosta. Gailtalin tasainen kosteus on olennainen luonnollinen edellytys pekonin oikeanlaiselle kypsymiselle. Lämpötilat ovat myös keskimäärin hieman alhaisemmat kuin esimerkiksi Klagenfurtin tasangolla, mutta Gailtalin korkeamman sijainnin vuoksi ne ovat tasaisemmat eli äärilämpötiloja esiintyy vähemmän (ks. Meteorologische Zentralanstalt, 1999).

Gailtalin kokonaissadanta on korkea, mutta niiden päivien lukumäärä, joilta sademäärä voidaan mitata, on melko alhainen, kuten vertailut naapurialueiden mittausasemien kanssa osoittavat. Tämä tarkoittaa, että Gailtalissa esiintyy rankkasateita, joita kuitenkin seuraa nopeasti selkeä sää (ks. Hydrographisches Zentralbüro, 1999).

Gailtalin itä-länsisuuntaisuus, tasainen lämpötila ja kosteus, pitkät aurinkoiset jaksot (pilvipeitteen vähäisyys ja sumuttomuus talvella) ja luonteenomaiset (Vb-säärintaman vahvasta vaikutuksesta) sään kirkastavat etelätuulet luovat ihanteelliset olosuhteet pekonin tuotannolle ja erityisesti pekonin kypsytykselle. Korkealaatuisia tuoresuolattuja tuotteita voidaan tuottaa vain alueilla, joilla ilmavirtaukset ovat tasaiset ja lämpötilan ja kosteuden vaihtelut ovat vähäiset, koska ainoastaan tällaiset olosuhteet mahdollistavat tuotteen tasaisen kuivumisen (ks. Aichwalder 1997).

4.6.2   Tietotaito

Valmistusvaiheet, jotka tekevät tuoreesta sianlihasta kulinaarisesti korkealaatuisen jalosteen, perustuvat sukupolvelta toiselle siirtyneeseen kokemusperäiseen tietoon. Tietämys ja kokemus olosuhteiden kausittaisesta ja ilmastollisesta vaihtelusta antaa tuottajille mahdollisuuden hyödyntää optimaalisia tuotantoajankohtia eli varmistaa tuotteen laatu epäedullisemmissakin ilmasto-olosuhteissa. Gailtalin erityiset ilmasto-olosuhteet ovat tässä suhteessa olennaiset optimaaliselle ja Kärntenissä ainutlaatuiselle pekonintuotannolle.

4.6.3   Pekonintuotannon historia ja perinne

Gailtaler Speckin valmistaminen mainitaan jo vuodelta 812 peräisin olevissa asiakirjoissa. Pekonia on pidetty ruokavalion olennaisena osana myöhäisestä keskiajasta lähtien, ja se luetaan nykyään alueen perinneruokiin.

Entisaikaan tärkein syy pekonin valmistamiseen oli tarve pidentää lihan säilyvyyttä. Näin lihaa ja silavaa oli saatavilla ympäri vuoden ruokavalion täydennyksenä. Suolaus tapahtui aiemmin perinteisillä puisilla suolauspöydillä, mutta nykyään tähän tarkoitukseen käytetään nykyaikaisia teräksestä tai ja muovista valmistettuja altaita ja suolauspöytiä. Raaka-aineen korkean laadun takaavat ruokinta- ja lihotusmenetelmät ovat kuitenkin pysyneet samoina, kuten myös sukupolvelta toiselle välitetyt reseptit ja hellävarainen savustusmenetelmä, jota hitaan kypsymisen kanssa - Gailtalille tyypillisissä ilmasto-olosuhteissa - pidetään yhtenä Gailtaler Speckin olennaisista laatutekijöistä.

4.6.4   Gailtaler Speckin erityinen maine

Gailtaler Speckillä on erinomainen maine myös Kärntenin osavaltion muilla alueilla sekä sen rajojen ulkopuolella. Erityisesti Ala-Kärntenissä, missä valmistetaan täysin erilaista pekonia (jos ollenkaan), Gailtaler Speckiä pidetään suuressa arvossa ja sen ainutlaatuista makua ja selkeästi erilaista koostumusta, joka johtuu pääasiassa eläinten ruokintaolosuhteista, arvostetaan.

Gailtaler Speckin suosio näkyy Gailtalin keskiosassa sijaitsevassa Hermagorin kaupungissa vuosittain järjestettävässä pekonijuhlassa (Speckfest). Juhla järjestetään aina kesäkuun ensimmäisenä viikonloppuna, ja siihen osallistuu kymmeniä tuhansia kävijöitä Itävallasta ja muista maista, Kävijät haluavat maistaa Gailtaler Speckiä sen tuotantoalueella ja viedä sitä kotiin tuliaisiksi. Tämän Kärntenin keskeisen tuotteen merkitys tunnustettiin vuonna 2005, jolloin sen alkuperäalue julistettiin Itävallan ”Genussregion” -alueeksi, johon liittyy säännöllisiä markkinointi- ja matkailualoitteita (ks. http://www.genuss-region.at/genussregionen/kaernten/gailtaler-speck-g-g-a/region.html).”

Perustelut:

Tähän kohtaan sisältyvät olennaiset tiedot, jotka sisältyvät alkuperäisen eritelmän eri asiakirjoihin (esim. Gailtalin vallitsevien sääolosuhteiden yksityiskohtainen kuvaus, historialliset yksityiskohdat tai Gailtaler Speckin erityisen maineen kuvaus), on sisällytetty uuteen eritelmään suppeammassa muodossa, jotta ne täyttävät alussa kuvatun uuden eritelmän tavoitteet (ks. ”Tarkistukset”). Ainoa lisätty seikka on se, että muun muassa tietotaidon avulla voidaan tuottaa jatkuvasti korkealaatuista tuotetta jopa epäsuotuisissa sääolosuhteissa (esim. korkeammassa ulkolämpötilassa; ks. kylmäsavustusta koskevat tiedot).

Merkintä:

Merkintä:

Korvataan tiivistelmän 4.8 kohta (Merkintä)

”Merkintä suoritetaan kiinnittämällä silavapuoliin tai niiden osiin sopivaan paikkaan laatta tai nauha taikka muu vastaava tuotetunnus, johon on merkitty selkeästi ja myöhemmät muutokset estävällä tavalla tuottajan nimi ja tarkastusnumero. Tarkastusnumero on merkittävä tuottajan valvontaelimelle esittämistä varten pitämään tuotantopöytäkirjaan (”Speckprotokoll”), johon kirjataan kunkin pekonierän osalta valmistusmenetelmää koskevien määräysten noudattaminen ja jonka avulla voidaan siten milloin tahansa tarkastaa, että kyseisiä määräyksiä on noudatettu. Toiminimien ja erisnimien käyttö tuotemerkintöjen yhteydessä on sallittua, kunhan niiden tarkoituksena ei ole johtaa kuluttajaa harhaan.”

ja tiivistelmän 4.8 kohta (Merkintä)

”Gailtaler Speckin markkinoille saattamiseen tarkoitettujen palojen merkitseminen tehdään merkinnällä tai nauhalla, joka kiinnitetään sopivaan paikkaan yksittäisiin silavapuoliin tai -paloihin, tai vastaavilla tuotemerkinnöillä, jotka osoittavat tuottajan ja tarkastusnumeron luettavasti ja siten, ettei muuttaminen ole mahdollista. Tarkastusnumerot koostuvat jokaisen tuotantolaitoksen terveysmerkinnästä, teurastuspäivästä ja kunkin teurastamon eläinlääkinnällisestä hyväksymisnumerosta. Tarkastusnumero on merkittävä tuottajan ylläpitämään tuoterekisteriin (”pekonirekisteri”), joka toimitetaan tarkastuslaitokselle, ja se osoittaa, että kukin pekonierä on tuotettu tuotantomenetelmän mukaisesti ja sen perusteella tarkastuslaitos voi tarkistaa, että tuotantomenetelmää on noudatettu koko ajan. Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten -yhdistys on laatinut ”pekonirekisterin”, jolla dokumentoidaan tuotantomenetelmää (ks. Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten -yhdistys, 1999b, 4.2 kohdan liite). SMM-tuotteen ”Gailtaler Speck” tuottajien on käytettävä tätä tai vastaava menetelmää dokumentoimaan tuotantomenetelmää.

Merkinnät on voitava havaita helposti aina pekonierän viimeisen osan myyntiin saakka. Myyntiä varten pakattuun Gailtaler Speckiin on kiinnitettävä tarkastusnumeron sisältävä tunniste. Pekoni on pakattava sopivaan materiaaliin, jolla varmistetaan tuotteen säilyvyys ja laadukkuus. Merkintöjen on täytettävä kaikki muut lakisääteiset merkintävaatimukset.

Tulevaisuudessa on tarkoitus laatia yhtenäinen tuotteen esittelytapa. Se koostuu kuviomerkistä, johon sisältyy myöhemmin muotoiltavia sanallisia osia, jotka sisältävät nimityksen ”Gailtaler Speck”, ja jos suojattu maantieteellinen merkintä tunnustetaan, merkintä ”g.g.A.” [SMM]. Tätä käytetään yhdessä Euroopan komission käyttöön asettaman yhteisön tunnuksen kanssa.”

seuraavalla tekstillä:

”Pakatussa tuotteessa on oltava merkintä, jossa on vaaditun EU-merkinnän lisäksi maininta ”Gailtaler Speck – g.g.A.” ja pekonintuottajan rekisteröintinumero.”

Perustelut:

Kun otetaan huomioon, että jäljitettävyyden varmistavaa järjestelmää on laajennettu eritelmän uudessa versiossa (ks. kohta ”Alkuperätodisteet”), aiemmin vaadituista merkintävälineistä (merkit, nauhat tai vastaavat tuotemerkinnät sekä tuottajan ja tarkastusnumeron maininta) voidaan luopua.

Pakkauksen aiemmat tiedot voidaan myös poistaa ilman, että niitä korvataan, varsinkin kun niitä on käsitelty tyhjentävästi yleisten tavoitteiden määrittelyssä (laadun ja säilyvyyden ylläpitäminen) ilman, että asetetaan yksityiskohtaisia vaatimuksia pakkausmateriaalien laadusta tai erityisistä pakkausmuodoista.

Yritysten nimien tai omien nimien käyttö tuotteen merkinnöissä sallitaan edelleen; eritelmässä ei kuitenkaan vaadita nimenomaista ”hyväksyntää”. Tähän liittyvää aikaisempaa kohtaa pidetään tarpeettomana sääntelysisältönä, joten sitä ei ole sisällytetty uuteen eritelmään.

Muuta

Muuta

| — | Toimivaltaisen viranomaisen ja hakijaryhmän yhteystiedot ovat muuttuneet sen jälkeen, kun merkintä todettiin suojatuksi, ja niitä on päivitetty seuraavasti:






  1. | Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen:






  Nimi: | Itävallan patenttivirasto (Österreichisches Patentamt) |
| --- | --- | --- | --- |
| Osoite: | Dresdner Straße 87 |
| 1200 Wien |
| ÖSTERREICH |

—

Toimivaltaisen viranomaisen ja hakijaryhmän yhteystiedot ovat muuttuneet sen jälkeen, kun merkintä todettiin suojatuksi, ja niitä on päivitetty seuraavasti:

1.

Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen:

Nimi:

Itävallan patenttivirasto (Österreichisches Patentamt)

Osoite:

Dresdner Straße 87

1200 Wien

ÖSTERREICH

Puh.

+43 1534240

Faksi:

+43 153424535

Sähköposti:

Herkunftsangaben@patentamt.at

| 2. | Ryhmä:






  Nimi: | Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten |
| --- | --- | --- |
| Osoite: | c/o Albert Jank, Götzing 4, 9620 Egg, ÖSTERREICH |
| Puhelin: | +43 6504282000 |
| Sähköposti: | albert.jank@gailtalerspeck.at |

2.

Ryhmä:

Nimi:

Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten

Osoite:

c/o Albert Jank, Götzing 4, 9620 Egg, ÖSTERREICH

Puhelin:

+43 6504282000

Sähköposti:

albert.jank@gailtalerspeck.at

| — | Tuotelaji:
  Tällä virallisella muutoksella otetaan käyttöön tuotelajin ”Luokka 1.2 – Lihavalmisteet (kypsennetyt, suolatut, savustetut jne.)” täsmällinen kuvaus. |
| --- | --- |

—

Tuotelaji:

Tällä virallisella muutoksella otetaan käyttöön tuotelajin ”Luokka 1.2 – Lihavalmisteet (kypsennetyt, suolatut, savustetut jne.)” täsmällinen kuvaus.

| — | Valvontaelin:
  Valvontaelimeen liittyvä uudistus perustuu kansallisen lainsäädännön muutoksiin. joilla valvonta siirretään osavaltiotasolta hyväksytyille yksityisille valvontaelimille. Valvonnasta vastaa nyttemmin





  agroVet GmbH |
| --- | --- |
| Königsbrunnerstrasse 8 |
| 2202 Enzersfeld |
| ÖSTERREICH |
| Matkapuhelin: +43 664/8487991 |
| Faksi: +43 2262/672213–33 |
| Sähköposti: enzersfeld@agrovet.at |

—

Valvontaelin:

Valvontaelimeen liittyvä uudistus perustuu kansallisen lainsäädännön muutoksiin. joilla valvonta siirretään osavaltiotasolta hyväksytyille yksityisille valvontaelimille. Valvonnasta vastaa nyttemmin

agroVet GmbH

Königsbrunnerstrasse 8

2202 Enzersfeld

ÖSTERREICH

Matkapuhelin: +43 664/8487991

Faksi: +43 2262/672213–33

Sähköposti: enzersfeld@agrovet.at

Eritelmässä todetaan, että valvontaelimen erityistehtävät ovat seuraavat:

”Tuotteen ominaisuuksien tarkastaminen ja 4.4 kohdassa (Alkuperätodisteet) mainittujen asiakirjojen ja todisteiden tarkastaminen niiden luotettavuuden ja eritelmän vaatimusten mukaisuuden osalta.”

| — | Luettelo asiaankuuluvasta yleisesti sovellettavasta kansallisesta lainsäädännöstä (kohta ”Kansalliset vaatimukset”) on poistettu, koska tätä kohtaa ei pidetä eritelmässä enää tarpeellisena. |
| --- | --- |

—

Luettelo asiaankuuluvasta yleisesti sovellettavasta kansallisesta lainsäädännöstä (kohta ”Kansalliset vaatimukset”) on poistettu, koska tätä kohtaa ei pidetä eritelmässä enää tarpeellisena.

| — | Kirjallisuus- ja lähdeluettelo
  Seuraavat liitteet on poistettu, koska niiden sisältö on joko sisällytetty suoraan eritelmään tai se on vanhentunut uusien säännösten vuoksi:






  — | Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten (1999b): Gailtaler Speck-Richtlinien. Hermagor |
| --- | --- | --- |

—

Kirjallisuus- ja lähdeluettelo

Seuraavat liitteet on poistettu, koska niiden sisältö on joko sisällytetty suoraan eritelmään tai se on vanhentunut uusien säännösten vuoksi:

—

Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten (1999b): Gailtaler Speck-Richtlinien. Hermagor

| — | Ziviltechnikerkanzlei Blechl & Piechl (1999): Karte ”Herkunft der Ausgangsprodukte für den Gailtaler Speck”. Klagenfurt. |
| --- | --- |

—

Ziviltechnikerkanzlei Blechl & Piechl (1999): Karte ”Herkunft der Ausgangsprodukte für den Gailtaler Speck”. Klagenfurt.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”GAILTALER SPECK”

GAILTALER SPECK

EU-nro: PGI-AT-0192-AM01 – 5.4.2017

EU-nro: PGI-AT-0192-AM01 – 5.4.2017

SAN ( ) SMM ( X )

SAN ( ) SMM ( X )

1.   Nimi

Nimi

”Gailtaler Speck”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Jäsenvaltio tai kolmas maa

Itävalta

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotelaji

Tuotelaji

Luokka 1.2: Lihavalmisteet (kypsennetyt, suolatut, savustetut jne.)

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Gailtaler Speck on tuoresuolattu lihatuote, joka on valmistettu luuttomasta sianlihasta, jota ei ole puristettu.

Gailtaler Speckiä voidaan periaatteessa valmistaa kaikista lihapaloista, myös kokonaisista silavapuolista. Kylki, kyljysrivit (”Karree” ja ”Karreebauch”), reisi ja lapa ovat kuitenkin suositeltavia.

Gailtaler Speckiä myydään pakkaamattomana tai pakattuna kokonaisena, paloina tai viipaloituna. Kokonaisissa silavapuolissa on punainen tai vihreä numeroitu turvasinetti riippumatta siitä, onko ne pakattu. Sinetti voidaan jäljittää sen vastaanottajaan saakka, ja siinä on kuva nauravasta sian päästä ja maininta ”Gailtaler speck”.

Aistinvaraiset ominaisuudet:

Aistinvaraiset ominaisuudet:

Gailtaler Speckin ulkopinnan väri on kullankeltainen, silava on selkeästi erotettavissa ja leikattaessa puhtaan valkoista, ja lihan väri on voimakkaan punainen. Gailtaler Speck on maultaan hieman mausteinen ilman, että katajan maku on hallitseva. Gailtaler Speck on vähäsuolainen, ja siinä on selvä suolan, savun ja lihan maku. Vaikka Gailtaler Speckin silavaosa on muihin pekonityyppeihin verrattuna tiiviimpi, Gailtaler Speck tuntuu syötäessä pehmeältä ja murenee suussa.

3.3   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Raaka-aine on peräisin seuraavista rajatulla alueella syntyneistä, kasvatetuista ja lihotetuista sikaroduista: maatiaissika, yorkshire-sika, Duroc-sika Schwäbisch-Hällisches Sattelschwein -rodut ja niiden risteymät. Lisäksi sallitaan näiden lajien risteytys Pietrain-rodun siittävien karjujen kanssa. Alkuperältään erilaista rotua olevien enintään 31 kg:n painoisten porsaiden hankkiminen sallitaan.

Eläimiä saa ruokkia vain rehulla, joka mahdollistaa niiden hitaan kasvun. Paino saa nousta päivässä enintään 750 grammaa. Tämä on määritetty koko lihotusjaksolle eikä tätä enimmäismäärää saa ylittää. Nestemäinen ruokinta (esim. nesteen muodossa oleva maissi tai soija) kielletään. Maissia ja soijaa saa antaa vain pieninä määrinä: soijaa alle 20 prosenttia kuiva-aineesta ja maissia alle 10 prosenttia kuiva-aineesta. Rehuun ei saa missään olosuhteissa lisätä kasvua edistäviä aineita, anabolisia aineita tai hormoneja. Lisäksi lihotuksen alusta lähtien on kielletty kemiallisten ja antibioottisten kasvunedistäjien käyttö. Siat ovat valmiita teurastettaviksi vasta, kun niiden elopaino on vähintään 120 kg.

3.4   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Porsaiden lihotuksen, lihan leikkaamisen ja pekoninvalmistuksen (suolaus, savustus ja kypsytys) on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella laitoksessa, joka kuuluu hakijaryhmän keskusrekisteröintielimen toiminta-alueeseen.

3.5   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

—

3.6   Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Pakatussa tuotteessa on oltava merkintä, jossa on vaaditun EU-merkinnän lisäksi maininta ”Gailtaler Speck – g.g.A.” (SMM-tuote Gailtaler Speck) ja pekonin tuottajan rekisteröintinumero.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellinen alue sijaitsee Itävallan Kärntenin osavaltiossa ja koostuu seuraavista kunnista: Dellach, Feistritz an der Gail, Gitschtal, Hermagor, Hohenthurn, Kirchbach, Kötschach-Mauthen, Nötsch im Gailtal ja St. Stefan im Gailtal.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Maantieteellisen alueen erityisyys:

Maantieteellisen alueen erityisyys:

Luontoon liittyvät tekijät

Luontoon liittyvät tekijät

Kärntenin osavaltiossa sijaitseva Gailtal kuuluu tietyin poikkeuksin Keski-Euroopan lauhkeaan ilmastovyöhykkeeseen. Sitä ympäröivä vuoristo kulkee itä-länsisuuntaisesti, mikä luo aurinkoisia ja varjoisia puolia sekä tuulisia ja suojaisia paikkoja. Vuoret myös suojaavat Gailtalia lähestyviltä häiriöiltä ja lieventävät vallitsevia läntisiä sääolosuhteita. Tästä syystä Gailtalissa on keskimääräistä aurinkoisempia jaksoja yhteensä yli 50 prosenttia enemmän vuodessa Kärntenin muihin alueisiin verrattuna. Gailtalissa on erityisen suotuisat sääolosuhteet syksyllä ja talvella. Vastaavasti kosteus pysyy tasaisena koko vuoden ajan.

Keskimääräiset lämpötilat rajatulla alueella ovat hieman alhaisemmat kuin esimerkiksi Klagenfurtin tasangolla; Gailtalin korkeamman sijainnin vuoksi ne ovat tasaisemmat eli äärilämpötiloja esiintyy vähemmän.

Kaiken kaikkiaan Gailtalin itä-länsisuuntaisuus, tasainen lämpötila ja kosteus, pitkät aurinkoiset jaksot (pilvipeitteen vähäisyys ja sumuttomuus talvella) ja luonteenomaiset (Vb-säärintaman vahvasta vaikutuksesta) sään kirkastavat etelätuulet luovat Gailtalissa ihanteelliset olosuhteet pekonin tuotannolle ja erityisesti pekonin kypsytykselle.

Inhimilliset tekijät

Inhimilliset tekijät

Gailtalin asukkaiden pekoninvalmistusperinnettä on dokumentoitu 800-luvulta lähtien. Valmistajilla on laajaa kokemusperäistä tietoa siitä, millaisilla menettelyillä (sallitut eläinrodut, ruokinta, jolla pyritään eläinten hitaaseen kasvuun) ja millaisissa ilmasto-olosuhteissa voidaan tuottaa Gailtaler Speckin kaltainen laadukas ja ainutlaatuinen tuote. Tämä vuosisatainen käytännön kokemus eri tekijöistä, jotka vaikuttavat Gailtaler Speckin laatuun (mm. tietämys haitallisista vaikutuksista, laadun vaihteluun liittyvistä syistä sekä ympäristötekijöistä johtuvista muutoksista raaka-aineessa ja näiden estämisestä), on ratkaisevan tärkeä tuotteen korkean laadun ylläpitämisen kannalta.

Tuotteen erityisyys

Tuotteen erityisyys

Gailtaler Speckin rasvapitoisuus on suhteellisen suuri, ja se on koostumukseltaan tunnusomaisen tiivistä, mutta tuntuu syötäessä miellyttävältä ja pehmeältä ja murenee suussa. Nämä ominaisuudet ja maku, jota kuvataan 3.2 kohdassa, tekevät Gailtaler Speckistä tuotteen, josta asiantuntijat eivät voi erehtyä.

Alueen ja tuotteen ominaisuuksien välinen syy-yhteys

Alueen ja tuotteen ominaisuuksien välinen syy-yhteys

Tämä yhteys näkyy ennen kaikkea vaikutuksissa, joita on sukupolvelta toiselle välitetyllä alueellisella valmistusmenetelmällä, joka antaa Gailtaler Speckille sen erityisen luonteen, jonka vuoksi se on saanut hyvän maineensa.

Alueella kehitetty ja säilytetty tietotaito, joka on hioutunut vuosisatojen saatossa, näkyy kaikissa valmistusvaiheissa:

—   Eläinten valinta ja kasvatus

Tuotantoon kelpuutetaan ainoastaan sikarodut, jotka kokemuksen perusteella saavuttavat - hitaan lihotuksen ja sallittujen rehujen ansiosta - halutun korkeamman rasvapitoisuuden. Tätä korkeampaa rasvapitoisuutta ei voida määrittää esimerkiksi senttimetreinä, koska Gailtaler Speck on luonnontuote ja koska rasvapitoisuus eroaa kastroitujen karjujen ja emakkojen välillä samoin kuin lihan eri osien välillä. Koska Gailtaler Speckin tuotantoon käytettävät siat elävät pidempään (päivittäisen painonnousun rajoittaminen) ja koska niiden elopaino on korkeampi teurastettaessa (vähintään 120 kg, kun tavanomaisessa pekonituotannossa eurooppalainen keskiarvo on 85 kg), Gailtaler Speckin rasvapitoisuus on huomattavasti korkeampi kuin vertailukelpoisissa tuotteissa.

Gailtaler Speckin silavaosan erityinen kiinteys johtuu sikojen ruokinnasta, jossa käytetään erittäin vähän maissia (enintään 10 prosenttia verrattuna Euroopassa tavanomaiseen jopa 70 prosenttiin). Jos maissia käytetään ruokinnassa enemmän, lihan linolihapon (monityydyttämättömät rasvahapot) pitoisuus nousee, jolloin pekoni on alttiimpi hapettumiselle ja eltaantumiselle ja sen sulamispiste muuttuu. Tämä puolestaan vaikuttaisi pekonin koostumukseen, joka on tyypillisesti kiinteä.

—   Tuotantoprosessi

Mausteiden valinta sekä suolausvaiheen pituuden ja savustusprosessin määrittely vallitsevien lämpötila- ja kosteusolosuhteiden mukaan luovat Gailtaler Speckin ulkonäön, tyypillisen vähäsuolaisen ja hieman mausteisen aromin sekä tunnusomaisen suolan, savun ja lihan maun. Edellä mainittu Gailtaler Speckin silavaosan erityinen kiinteys mahdollistaa perinteisen kylmäsavustuksen ohella sallitun savustuksen korkeammissa ulkolämpötiloissa savustuskammioissa, joissa ei ole jäähdytystä. Pehmeämpi rasva ”hikoilisi” korkeammissa lämpötiloissa enemmän, mikä hajottaisi savua ja johtaisi vaihteluihin maussa.

Tuuletus, kuivatus ja kypsytys tapahtuvat hyödyntämällä edellä mainittuja alueen ilmaston etuja. Ilmasto-olot ovat – sen kokemusperäisen tiedon ohella, jonka avulla paikalliset pekoninvalmistajat tunnistavat yksittäisten, puristamattomien ja siten eripaksuisten pekonipalojen ihanteellisen kypsymistason – ratkaisevia tuotteen koostumuksen ja säilyvyyden kannalta.

Kun Gailtaler Speckiä valmistetaan nykyaikaisissa ilmastoiduissa savustuskammioissa, nämä kokemusperäiset tiedot otetaan huomioon savustuskammioiden ohjelmoinnissa. Näin voidaan varmistaa lopputulos, joka on verrattavissa perinteiseen valmistusmenetelmään.

Gailtaler Speck eroaa maultaan ja koostumukseltaan naapurialueiden pekonituotteista, mikä on kasvattanut sen suosiota nopeasti.

Tämä näkyy Gailtalin keskiosassa sijaitsevassa Hermagorin kaupungissa vuosittain järjestettävässä pekonijuhlassa (Speckfest). Juhla järjestetään aina kesäkuun ensimmäisenä viikonloppuna, ja siihen osallistuu kymmeniä tuhansia kävijöitä Itävallasta ja muista maista, Kävijät haluavat maistaa Gailtaler Speckiä sen tuotantoalueella ja viedä sitä tuliaisiksi.

Tämän Kärntenin johtavan tuotteen merkitys tunnustettiin vuonna 2005, jolloin sen alkuperäalue julistettiin Itävallan ”Genussregion”-alueeksi, johon liittyy säännöllisiä markkinointi- ja matkailualoitteita.

Eritelmän julkaisutiedot

Eritelmän julkaisutiedot

(Tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

Eritelmän teksti kokonaisuudessaan on saatavissa osoitteessa:

https://www.patentamt.at/herkunftsangaben/gailtalerspeck/

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---