# Uradni list C 164/8. m

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 164 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 618. maj 2018 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 164

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 618. maj 2018

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Odbor regij |
| | 126. plenarno zasedanje OR, 30. 11. 2017–1. 12. 2017 |
| 2018/C 164/01 | Resolucija Evropskega odbora regij o delovnem programu Evropske komisije za leto 2018 pred skupno izjavo o zakonodajnih prednostnih nalogah EU za leto 2018 | 1 |
| | MNENJA |
| | Odbor regij |
| | 126. plenarno zasedanje OR, 30. 11. 2017–1. 12. 2017 |
| 2018/C 164/02 | Mnenje Evropskega odbora regij – Razmislek o poglobitvi ekonomske in monetarne unije do leta 2025 | 7 |
| 2018/C 164/03 | Mnenje Evropskega odbora regij – Izvajanje makroregionalnih strategij | 11 |
| 2018/C 164/04 | Mnenje Evropskega odbora regij – Poročilo o državljanstvu EU iz leta 2017 | 19 |
| 2018/C 164/05 | Mnenje Evropskega odbora regij – Posodobitev šolskega izobraževanja na vseh stopnjah | 24 |
| 2018/C 164/06 | Mnenje Evropskega odbora regij – Lokalne in regionalne perspektive za spodbujanje inovacij v javnem sektorju z digitalnimi rešitvami | 34 |
| 2018/C 164/07 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Deinstitucionalizacija sistemov oskrbe na lokalni in regionalni ravni | 39 |
| 2018/C 164/08 | Mnenje Evropskega odbora regij – Ponovna oživitev podeželja s pobudo za pametne vasi | 45 |
| 2018/C 164/09 | Mnenje Evropskega odbora regij – Poročilo Evropske komisije o politiki konkurence za leto 2016 | 50 |
| 2018/C 164/10 | Mnenje Evropskega odbora regij – Oblikovanje evropskega stanovanjskega programa | 57 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Odbor regij

126. plenarno zasedanje OR, 30. 11. 2017–1. 12. 2017

2018/C 164/01

Resolucija Evropskega odbora regij o delovnem programu Evropske komisije za leto 2018 pred skupno izjavo o zakonodajnih prednostnih nalogah EU za leto 2018

1

MNENJA

Odbor regij

126. plenarno zasedanje OR, 30. 11. 2017–1. 12. 2017

2018/C 164/02

Mnenje Evropskega odbora regij – Razmislek o poglobitvi ekonomske in monetarne unije do leta 2025

7

2018/C 164/03

Mnenje Evropskega odbora regij – Izvajanje makroregionalnih strategij

11

2018/C 164/04

Mnenje Evropskega odbora regij – Poročilo o državljanstvu EU iz leta 2017

19

2018/C 164/05

Mnenje Evropskega odbora regij – Posodobitev šolskega izobraževanja na vseh stopnjah

24

2018/C 164/06

Mnenje Evropskega odbora regij – Lokalne in regionalne perspektive za spodbujanje inovacij v javnem sektorju z digitalnimi rešitvami

34

2018/C 164/07

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Deinstitucionalizacija sistemov oskrbe na lokalni in regionalni ravni

39

2018/C 164/08

Mnenje Evropskega odbora regij – Ponovna oživitev podeželja s pobudo za pametne vasi

45

2018/C 164/09

Mnenje Evropskega odbora regij – Poročilo Evropske komisije o politiki konkurence za leto 2016

50

2018/C 164/10

Mnenje Evropskega odbora regij – Oblikovanje evropskega stanovanjskega programa

57

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | ODBOR REGIJ |
| | 126. plenarno zasedanje OR, 30. 11. 2017–1. 12. 2017 |
| 2018/C 164/11 | Mnenje Evropskega odbora regij – Usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev | 62 |
| 2018/C 164/12 | Mnenje Evropskega odbora regij – Vloga pridobivanja energije iz odpadkov v krožnem gospodarstvu | 73 |
| 2018/C 164/13 | Mnenje Evropskega odbora regij – Akcijski načrt za pomorsko strategijo na atlantskem območju – Doseganje pametne, trajnostne in vključujoče rasti | 77 |
| 2018/C 164/14 | Mnenje Evropskega odbora regij – Zakonodajni akti, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom | 82 |

III   Pripravljalni akti

ODBOR REGIJ

126. plenarno zasedanje OR, 30. 11. 2017–1. 12. 2017

2018/C 164/11

Mnenje Evropskega odbora regij – Usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev

62

2018/C 164/12

Mnenje Evropskega odbora regij – Vloga pridobivanja energije iz odpadkov v krožnem gospodarstvu

73

2018/C 164/13

Mnenje Evropskega odbora regij – Akcijski načrt za pomorsko strategijo na atlantskem območju – Doseganje pametne, trajnostne in vključujoče rasti

77

2018/C 164/14

Mnenje Evropskega odbora regij – Zakonodajni akti, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom

82

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Odbor regij

126. plenarno zasedanje OR, 30. 11. 2017–1. 12. 2017

| 8.5.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 164/1

---

Resolucija Evropskega odbora regij o delovnem programu Evropske komisije za leto 2018 pred skupno izjavo o zakonodajnih prednostnih nalogah EU za leto 2018

(2018/C 164/01)

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR)

ob upoštevanju:

| — | delovnega programa Evropske komisije za leto 2018 (COM(2017) 650 final); |
| --- | --- |

—

delovnega programa Evropske komisije za leto 2018 (COM(2017) 650 final);

| — | svoje resolucije z dne 22. marca 2017 o prispevku k delovnemu programu Komisije za leto 2018; |
| --- | --- |

—

svoje resolucije z dne 22. marca 2017 o prispevku k delovnemu programu Komisije za leto 2018;

| — | Protokola o sodelovanju z Evropsko komisijo iz februarja 2012, |
| --- | --- |

—

Protokola o sodelovanju z Evropsko komisijo iz februarja 2012,

Delovna mesta, rast, naložbe in kohezijska politika

| 1. | poudarja, da je treba nujno sprejeti dolgoročno strategijo EU, ki bo nasledila strategijo Evropa 2020 in katere cilj bo zagotavljanje trajnostne, odporne in vključujoče rasti, v njej pa bodo kot del sistemskega pristopa določene tudi smernice za večletni finančni okvir EU, evropski semester in politike EU. Glede na to, da so okvir zanjo agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 in cilji trajnostnega razvoja, predlaga, da predstavitev krovne strategije EU za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja poteka v tesni povezavi s predstavitvijo predlogov za večletni finančni okvir. V zvezi s tem poudarja ključno vlogo agende EU za mesta pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja in poziva Komisijo, naj upošteva ustrezna priporočila OR; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je treba nujno sprejeti dolgoročno strategijo EU, ki bo nasledila strategijo Evropa 2020 in katere cilj bo zagotavljanje trajnostne, odporne in vključujoče rasti, v njej pa bodo kot del sistemskega pristopa določene tudi smernice za večletni finančni okvir EU, evropski semester in politike EU. Glede na to, da so okvir zanjo agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 in cilji trajnostnega razvoja, predlaga, da predstavitev krovne strategije EU za izvajanje ciljev trajnostnega razvoja poteka v tesni povezavi s predstavitvijo predlogov za večletni finančni okvir. V zvezi s tem poudarja ključno vlogo agende EU za mesta pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja in poziva Komisijo, naj upošteva ustrezna priporočila OR;

| 2. | poudarja, da se mora biti prihodnji proračun EU sposoben odzivati na nove izzive in ohranjati tradicionalne politike EU z dokazano evropsko dodano vrednostjo. Zavrača takšne scenarije, kot so bili predstavljeni v dokumentu Razmislek o prihodnosti financ EU, po katerih naj bi se relativno gledano in ob upoštevanju učinka izstopa Združenega kraljestva iz EU proračun EU zmanjšal ali ostal nespremenjen, hkrati pa se bo treba spopadati z novimi izzivi; zato pričakuje, da bo Komisija v svojem predlogu za naslednji večletni finančni okvir pripravila bolj konkreten predlog v zvezi z lastnimi sredstvi EU; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da se mora biti prihodnji proračun EU sposoben odzivati na nove izzive in ohranjati tradicionalne politike EU z dokazano evropsko dodano vrednostjo. Zavrača takšne scenarije, kot so bili predstavljeni v dokumentu Razmislek o prihodnosti financ EU, po katerih naj bi se relativno gledano in ob upoštevanju učinka izstopa Združenega kraljestva iz EU proračun EU zmanjšal ali ostal nespremenjen, hkrati pa se bo treba spopadati z novimi izzivi; zato pričakuje, da bo Komisija v svojem predlogu za naslednji večletni finančni okvir pripravila bolj konkreten predlog v zvezi z lastnimi sredstvi EU;

| 3. | skupaj s partnerji zavezništva za kohezijo (#CohesionAlliance) poudarja pomen močne in učinkovite kohezijske politike za prihodnost Evropske unije kot celote, glede na to, da so tri razsežnosti kohezije (ekonomska, socialna in teritorialna) sestavni del ciljev politik EU. Izboljšana kohezijska politika bi torej morala ostati glavna naložbena politika EU za vse regije, zanjo pa bi moralo biti tudi po letu 2020 na voljo dovolj sredstev in v enakem deležu kot sedaj. V zvezi s tem ponovno poudarja, da bi morala kohezijska politika v naslednjem obdobju financiranja postati prožnejša in enostavnejša, ne da bi s tem ogrozili strateško usmeritev in gotovost načrtovanja regionalnih in lokalnih oblasti, pač pa da bi zagotovili učinkovito upravljanje na več ravneh, načelo partnerstva ter pristop od spodaj navzgor prek deljenega upravljanja ter temeljito pregledali zahteve za sisteme upravljanja in nadzora evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI); |
| --- | --- |

3.

skupaj s partnerji zavezništva za kohezijo (#CohesionAlliance) poudarja pomen močne in učinkovite kohezijske politike za prihodnost Evropske unije kot celote, glede na to, da so tri razsežnosti kohezije (ekonomska, socialna in teritorialna) sestavni del ciljev politik EU. Izboljšana kohezijska politika bi torej morala ostati glavna naložbena politika EU za vse regije, zanjo pa bi moralo biti tudi po letu 2020 na voljo dovolj sredstev in v enakem deležu kot sedaj. V zvezi s tem ponovno poudarja, da bi morala kohezijska politika v naslednjem obdobju financiranja postati prožnejša in enostavnejša, ne da bi s tem ogrozili strateško usmeritev in gotovost načrtovanja regionalnih in lokalnih oblasti, pač pa da bi zagotovili učinkovito upravljanje na več ravneh, načelo partnerstva ter pristop od spodaj navzgor prek deljenega upravljanja ter temeljito pregledali zahteve za sisteme upravljanja in nadzora evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI);

| 4. | v zvezi z zakonodajnimi predlogi glede skladov ESI v programskem obdobju po letu 2020 ponavlja svoj poziv k dopolnitvi kazalnika BDP z regionalnimi kazalniki (ki se med drugim nanašajo na demografijo, socialno vključevanje, dostopnost in podnebne spremembe) in h koreniti poenostavitvi sistema izvajanja skladov ESI; podpira skupni sklop pravil za sklade ESI, s katerim bi zmanjšali zapletenost zakonodaje, pa tudi ohranitev Evropskega socialnega sklada v strukturi skladov ESI; |
| --- | --- |

4.

v zvezi z zakonodajnimi predlogi glede skladov ESI v programskem obdobju po letu 2020 ponavlja svoj poziv k dopolnitvi kazalnika BDP z regionalnimi kazalniki (ki se med drugim nanašajo na demografijo, socialno vključevanje, dostopnost in podnebne spremembe) in h koreniti poenostavitvi sistema izvajanja skladov ESI; podpira skupni sklop pravil za sklade ESI, s katerim bi zmanjšali zapletenost zakonodaje, pa tudi ohranitev Evropskega socialnega sklada v strukturi skladov ESI;

| 5. | poudarja potrebo po hitrem izvajanju Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) 2.0 in revidirane uredbe omnibus, zlasti z namenom, da se olajša kombiniranje skladov ESI z EFSI; zavzema se tudi za boljše usklajevanje instrumenta za povezovanje Evrope (IPE) in Obzorja 2020 z drugimi skladi in obžaluje postopkovno zapletenost teh instrumentov; |
| --- | --- |

5.

poudarja potrebo po hitrem izvajanju Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) 2.0 in revidirane uredbe omnibus, zlasti z namenom, da se olajša kombiniranje skladov ESI z EFSI; zavzema se tudi za boljše usklajevanje instrumenta za povezovanje Evrope (IPE) in Obzorja 2020 z drugimi skladi in obžaluje postopkovno zapletenost teh instrumentov;

| 6. | poziva k nadgradnji Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, tako da se revidira njegov proračun, znatno znižajo pragovi za začetek njegove uporabe in izboljšajo sinergije s skladi ESI; |
| --- | --- |

6.

poziva k nadgradnji Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, tako da se revidira njegov proračun, znatno znižajo pragovi za začetek njegove uporabe in izboljšajo sinergije s skladi ESI;

Gospodarska politika in socialna razsežnost EU

| 7. | poudarja pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri evropskem semestru, saj je nanje neposredno naslovljenih več kot 60 % priporočil za posamezne države; zato ponovno poziva Komisijo, naj na njegov predlog skupaj z Evropskim parlamentov in Svetom oblikuje kodeks ravnanja za vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v evropski semester; |
| --- | --- |

7.

poudarja pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri evropskem semestru, saj je nanje neposredno naslovljenih več kot 60 % priporočil za posamezne države; zato ponovno poziva Komisijo, naj na njegov predlog skupaj z Evropskim parlamentov in Svetom oblikuje kodeks ravnanja za vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v evropski semester;

| 8. | poudarja, da imajo javni organi, socialni partnerji in civilna družba na vseh ravneh skupno odgovornost in interes, da si prizadevajo za uspešnejšo Evropo, pripravljeno na prihodnost ter z medsebojno tesno povezanim gospodarskim in socialnim razvojem; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da imajo javni organi, socialni partnerji in civilna družba na vseh ravneh skupno odgovornost in interes, da si prizadevajo za uspešnejšo Evropo, pripravljeno na prihodnost ter z medsebojno tesno povezanim gospodarskim in socialnim razvojem;

| 9. | poziva, naj se dogovor glede stopnje prožnosti v okviru Pakta za stabilnost in rast (PSR), sklenjen januarja 2015, prenese v primarno zakonodajo. Ponovno poziva tudi k sprejetju dodatnih ukrepov za spodbujanje javnih naložb, kot sta izključitev nacionalnega, regionalnega ali lokalnega sofinanciranja v okviru skladov ESI iz izračunov Pakta za stabilnost in rast, kot je že predvideno za sofinanciranje v okviru EFSI, ter predlog, da se v makroekonomsko preglednico vključi kazalnik v zvezi s stopnjo naložb; |
| --- | --- |

9.

poziva, naj se dogovor glede stopnje prožnosti v okviru Pakta za stabilnost in rast (PSR), sklenjen januarja 2015, prenese v primarno zakonodajo. Ponovno poziva tudi k sprejetju dodatnih ukrepov za spodbujanje javnih naložb, kot sta izključitev nacionalnega, regionalnega ali lokalnega sofinanciranja v okviru skladov ESI iz izračunov Pakta za stabilnost in rast, kot je že predvideno za sofinanciranje v okviru EFSI, ter predlog, da se v makroekonomsko preglednico vključi kazalnik v zvezi s stopnjo naložb;

| 10. | spodbuja Komisijo, da boj proti izogibanju davkom poleg priprave črnega seznama davčnih oaz ali reforme DDV okrepi tudi s predlogom, da se pri glasovanju o davčnih vprašanjih uporabi kvalificirana večina, s čimer bi se pospešilo odločanje v Svetu; |
| --- | --- |

10.

spodbuja Komisijo, da boj proti izogibanju davkom poleg priprave črnega seznama davčnih oaz ali reforme DDV okrepi tudi s predlogom, da se pri glasovanju o davčnih vprašanjih uporabi kvalificirana večina, s čimer bi se pospešilo odločanje v Svetu;

| 11. | pozdravlja prizadevanja Komisije za uvedbo pravil za obdavčitev dobička, ki ga ustvarijo multinacionalna podjetja v digitalnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja prizadevanja Komisije za uvedbo pravil za obdavčitev dobička, ki ga ustvarijo multinacionalna podjetja v digitalnem gospodarstvu;

| 12. | poudarja potrebo po izboljšanju socialne razsežnosti EU z dopolnjevanjem evropskega stebra socialnih pravic z močno evropsko socialno agendo, v kateri bodo med drugim imeli večjo težo socialni kazalniki v evropskem semestru ter zbliževanje realnih plač v skladu s produktivnostjo; |
| --- | --- |

12.

poudarja potrebo po izboljšanju socialne razsežnosti EU z dopolnjevanjem evropskega stebra socialnih pravic z močno evropsko socialno agendo, v kateri bodo med drugim imeli večjo težo socialni kazalniki v evropskem semestru ter zbliževanje realnih plač v skladu s produktivnostjo;

| 13. | namerava nameniti posebno pozornost novim zakonodajnim predlogom s ciljem vzpostavljanja konvergence med državami članicami na poti k boljšim delovnim in življenjskim razmeram, kot so predlog za ustanovitev organa za enotni trg dela, pa tudi načrtovana predloga za posodobitev pravil o pogodbah o zaposlitvi in zagotovitev dostopa do socialnega varstva za vse; |
| --- | --- |

13.

namerava nameniti posebno pozornost novim zakonodajnim predlogom s ciljem vzpostavljanja konvergence med državami članicami na poti k boljšim delovnim in življenjskim razmeram, kot so predlog za ustanovitev organa za enotni trg dela, pa tudi načrtovana predloga za posodobitev pravil o pogodbah o zaposlitvi in zagotovitev dostopa do socialnega varstva za vse;

Strategija za enotni trg, MSP, konkurenca, industrija in enotni digitalni trg

| 14. | se zavzema za nadaljnjo poenostavitev pravil o državni pomoči, zlasti ko gre za storitve splošnega gospodarskega pomena, s temeljito revizijo ustreznega sklepa in okvira (t. i. sveženj Almunia); Komisijo tudi prosi, naj preuči, ali bo ekonomska motnja, nastala zaradi namere Združenega kraljestva, da izstopi iz EU, prinesla razširitev uredbe o splošnih skupinskih izjemah in začasno omilitev ali opustitev pravil o državni pomoči za nekatera podjetja in sektorje, ki bodo verjetno najbolj prizadeti; |
| --- | --- |

14.

se zavzema za nadaljnjo poenostavitev pravil o državni pomoči, zlasti ko gre za storitve splošnega gospodarskega pomena, s temeljito revizijo ustreznega sklepa in okvira (t. i. sveženj Almunia); Komisijo tudi prosi, naj preuči, ali bo ekonomska motnja, nastala zaradi namere Združenega kraljestva, da izstopi iz EU, prinesla razširitev uredbe o splošnih skupinskih izjemah in začasno omilitev ali opustitev pravil o državni pomoči za nekatera podjetja in sektorje, ki bodo verjetno najbolj prizadeti;

| 15. | poudarja pomen industrijske strategije, ki bi povečala konkurenčnost, in potrjuje svojo zavezanost poudarjanju vloge lokalnih in regionalnih oblasti v tej strategiji; |
| --- | --- |

15.

poudarja pomen industrijske strategije, ki bi povečala konkurenčnost, in potrjuje svojo zavezanost poudarjanju vloge lokalnih in regionalnih oblasti v tej strategiji;

| 16. | poziva Komisijo, naj posodobi pobudo za mala in srednja podjetja (Small Business Act) in ohrani njeno skladnost ob upoštevanju predloga Komisije o pobudi za zagon in razširitev podjetij; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj posodobi pobudo za mala in srednja podjetja (Small Business Act) in ohrani njeno skladnost ob upoštevanju predloga Komisije o pobudi za zagon in razširitev podjetij;

| 17. | obžaluje, da poziv OR, naj bodo lokalni in regionalni odposlanci MSP uradno in sistematično vključeni v mrežo odposlancev MSP, ni zajet v delovnem programu Komisije; |
| --- | --- |

17.

obžaluje, da poziv OR, naj bodo lokalni in regionalni odposlanci MSP uradno in sistematično vključeni v mrežo odposlancev MSP, ni zajet v delovnem programu Komisije;

| 18. | pozdravlja začetek delovanja širokopasovne platforme za sodelovanje med Komisijo in OR ter dialog, ki trenutno poteka v zvezi s potrebami po boljšem razširjanju širokopasovne infrastrukture po Evropski uniji, zlasti z vidika naslednjega programskega obdobja in ustreznega nadaljevanja pobude za pametne vasi. Zato poziva, naj se naložbe v digitalni razvoj podeželskih in redko poseljenih območij, namenjene zagotavljanju širokopasovnega dostopa po dostopni ceni na področjih, kjer trg tega ne omogoča, priznajo kot storitve splošnega gospodarskega pomena in se zanje ustrezno uporabljajo pravila o državni pomoči; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja začetek delovanja širokopasovne platforme za sodelovanje med Komisijo in OR ter dialog, ki trenutno poteka v zvezi s potrebami po boljšem razširjanju širokopasovne infrastrukture po Evropski uniji, zlasti z vidika naslednjega programskega obdobja in ustreznega nadaljevanja pobude za pametne vasi. Zato poziva, naj se naložbe v digitalni razvoj podeželskih in redko poseljenih območij, namenjene zagotavljanju širokopasovnega dostopa po dostopni ceni na področjih, kjer trg tega ne omogoča, priznajo kot storitve splošnega gospodarskega pomena in se zanje ustrezno uporabljajo pravila o državni pomoči;

Kmetijstvo, modro gospodarstvo, javno zdravje, demografija

| 19. | poziva, naj se skupna kmetijska politika EU (SKP) razvije v pošteno in trajnostno kmetijsko politiko, ki bo temeljila na solidarnosti in koristila kmetom, regijam, potrošnikom in širši javnosti, ter se zavzema za določitev zgornje meje in prilagoditev neposrednih plačil za posameznega kmeta ter njihovo uskladitev med državami članicami EU v okviru prvega stebra; poudarja pomen nadaljnje revizije skupne kmetijske politike, da bi kmete in proizvajalce hrane spodbudili k trajnostni proizvodnji; |
| --- | --- |

19.

poziva, naj se skupna kmetijska politika EU (SKP) razvije v pošteno in trajnostno kmetijsko politiko, ki bo temeljila na solidarnosti in koristila kmetom, regijam, potrošnikom in širši javnosti, ter se zavzema za določitev zgornje meje in prilagoditev neposrednih plačil za posameznega kmeta ter njihovo uskladitev med državami članicami EU v okviru prvega stebra; poudarja pomen nadaljnje revizije skupne kmetijske politike, da bi kmete in proizvajalce hrane spodbudili k trajnostni proizvodnji;

| 20. | obžaluje, da delovni program Komisije ne vključuje predloga za strategijo EU za podeželje, s čimer se še bolj zmanjšuje celotna finančna podpora EU za razvoj podeželja glede na predhodno programsko obdobje; |
| --- | --- |

20.

obžaluje, da delovni program Komisije ne vključuje predloga za strategijo EU za podeželje, s čimer se še bolj zmanjšuje celotna finančna podpora EU za razvoj podeželja glede na predhodno programsko obdobje;

| 21. | znova poziva Komisijo, naj pojasni področje uporabe direktive o storitvah v ekonomiji delitve/sodelovalnem gospodarstvu ter pripravi predloge za zaščito pravic delavcev v novih oblikah zaposlovanja, značilnih za ekonomijo delitve/sodelovalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

21.

znova poziva Komisijo, naj pojasni področje uporabe direktive o storitvah v ekonomiji delitve/sodelovalnem gospodarstvu ter pripravi predloge za zaščito pravic delavcev v novih oblikah zaposlovanja, značilnih za ekonomijo delitve/sodelovalno gospodarstvo;

| 22. | poziva Komisijo, naj pojasni obstoječe omejitve v pravilih javnega naročanja, da bi lažje uporabljali merila trajnosti; je zaskrbljen, ker zakonodaja EU trenutno prepoveduje, da bi bile v javnih naročilih navedene preference, vezane na določeno ozemlje (kot je lokalna hrana); |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj pojasni obstoječe omejitve v pravilih javnega naročanja, da bi lažje uporabljali merila trajnosti; je zaskrbljen, ker zakonodaja EU trenutno prepoveduje, da bi bile v javnih naročilih navedene preference, vezane na določeno ozemlje (kot je lokalna hrana);

| 23. | poziva Komisijo, naj da nov zagon evropskemu modremu gospodarstvu z objavo bele knjige z naslovom Morje v osrčju Evrope, s katero bi vzpostavila mehanizem za naložbe v modro gospodarstvo ter oblikovala platformo za politiko upravljanja oceanov. Ponavlja poziv k ustanovitvi posebne skupnosti znanja in inovacij, ki bi se posebej ukvarjala z modrim gospodarstvom in bolje prenašala zamisli s področja pomorskih raziskav v zasebni sektor; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj da nov zagon evropskemu modremu gospodarstvu z objavo bele knjige z naslovom Morje v osrčju Evrope, s katero bi vzpostavila mehanizem za naložbe v modro gospodarstvo ter oblikovala platformo za politiko upravljanja oceanov. Ponavlja poziv k ustanovitvi posebne skupnosti znanja in inovacij, ki bi se posebej ukvarjala z modrim gospodarstvom in bolje prenašala zamisli s področja pomorskih raziskav v zasebni sektor;

| 24. | v skladu z veljavnim medinstitucionalnim sporazumom poziva, naj Komisija, Svet, Parlament in OR redno skupaj organizirajo strukturiran dialog o upravljanju oceanov, da bi skupaj razvili nove politične pobude, povezane s pomorstvom; |
| --- | --- |

24.

v skladu z veljavnim medinstitucionalnim sporazumom poziva, naj Komisija, Svet, Parlament in OR redno skupaj organizirajo strukturiran dialog o upravljanju oceanov, da bi skupaj razvili nove politične pobude, povezane s pomorstvom;

| 25. | poziva, naj se ga v letu 2018 vključi v načrtovane prostovoljne izmenjave v okviru pobude z naslovom Zdravstveno stanje v EU; |
| --- | --- |

25.

poziva, naj se ga v letu 2018 vključi v načrtovane prostovoljne izmenjave v okviru pobude z naslovom Zdravstveno stanje v EU;

| 26. | meni, da mora biti zdravje ena od prednostnih tem izvajanja agende EU za mesta ter poziva Komisijo in države članice, naj v letu 2018 okrepijo prizadevanja za sklenitev partnerstva za zdravje; |
| --- | --- |

26.

meni, da mora biti zdravje ena od prednostnih tem izvajanja agende EU za mesta ter poziva Komisijo in države članice, naj v letu 2018 okrepijo prizadevanja za sklenitev partnerstva za zdravje;

| 27. | pričakuje, da bodo Komisija in predsedstva Sveta v letih 2018 in 2019 sprejeli temeljite nadaljnje ukrepe na podlagi sklepov Sveta EPSCO o deinstitucionalizaciji iz decembra 2017, ter izraža podporo prehodu z institucionalne oskrbe na oskrbo v skupnosti, ob upoštevanju nacionalnih in regionalnih socialnih in zdravstvenih sistemov ter družbenih preferenc; |
| --- | --- |

27.

pričakuje, da bodo Komisija in predsedstva Sveta v letih 2018 in 2019 sprejeli temeljite nadaljnje ukrepe na podlagi sklepov Sveta EPSCO o deinstitucionalizaciji iz decembra 2017, ter izraža podporo prehodu z institucionalne oskrbe na oskrbo v skupnosti, ob upoštevanju nacionalnih in regionalnih socialnih in zdravstvenih sistemov ter družbenih preferenc;

| 28. | opozarja Komisijo na potrebo po evropski demografski strategiji; |
| --- | --- |

28.

opozarja Komisijo na potrebo po evropski demografski strategiji;

Turizem in kultura

| 29. | ponovno poziva Komisijo, naj temeljito revidira svojo strategijo za turizem iz leta 2010 z jasnim večletnim delovnim programom ter zagotovi namensko proračunsko postavko za financiranje evropskih turističnih projektov po letu 2020; zato podpira vzpostavitev medinstitucionalne kontaktne skupine za turizem v letu 2018, za kar naj se izkoristi evropsko leto kulturne dediščine; |
| --- | --- |

29.

ponovno poziva Komisijo, naj temeljito revidira svojo strategijo za turizem iz leta 2010 z jasnim večletnim delovnim programom ter zagotovi namensko proračunsko postavko za financiranje evropskih turističnih projektov po letu 2020; zato podpira vzpostavitev medinstitucionalne kontaktne skupine za turizem v letu 2018, za kar naj se izkoristi evropsko leto kulturne dediščine;

| 30. | obžaluje, da Komisija ni predlagala celovite strategije EU za mednarodne kulturne povezave in razvoj kulturne diplomacije in da v svojem delovnem programu ni omenila evropskega leta kulturne dediščine 2018, in ponovno poudarja pripravljenost, da aktivno prispeva k obeleženju evropskega leta na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, s katerim bi poudarili kulturno in jezikovno raznolikost naše celine; |
| --- | --- |

30.

obžaluje, da Komisija ni predlagala celovite strategije EU za mednarodne kulturne povezave in razvoj kulturne diplomacije in da v svojem delovnem programu ni omenila evropskega leta kulturne dediščine 2018, in ponovno poudarja pripravljenost, da aktivno prispeva k obeleženju evropskega leta na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, s katerim bi poudarili kulturno in jezikovno raznolikost naše celine;

Energetska unija, podnebna politika in okolje

| 31. | poziva Komisijo, naj ga za izpolnjevanje ciljev Pariškega sporazuma vključi v pripravo prihodnje podnebne in energetske politike EU, kar bo terjalo ambicioznejše cilje na ravni EU; v zvezi s tem ponovno opozarja na ključno vlogo, ki jo imajo lokalne in regionalne oblasti tako pri blažitvi podnebnih sprememb kot pri prilagajanju nanje, ter izpostavlja svojo podporo zamisli o razvoju sistema lokalno določenih prispevkov, s katerim bi dopolnili nacionalno določene prispevke za zmanjšanje emisij CO2; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj ga za izpolnjevanje ciljev Pariškega sporazuma vključi v pripravo prihodnje podnebne in energetske politike EU, kar bo terjalo ambicioznejše cilje na ravni EU; v zvezi s tem ponovno opozarja na ključno vlogo, ki jo imajo lokalne in regionalne oblasti tako pri blažitvi podnebnih sprememb kot pri prilagajanju nanje, ter izpostavlja svojo podporo zamisli o razvoju sistema lokalno določenih prispevkov, s katerim bi dopolnili nacionalno določene prispevke za zmanjšanje emisij CO2;

| 32. | v zvezi z upravljanjem energetske unije poziva Komisijo, naj sodeluje z OR pri pripravi priporočil državam članicam za ustrezno vključevanje lokalnih in regionalnih elementov v nacionalno načrtovanje, spremljanje in poročanje o napredku, ter opozarja, da bi moral biti OR zastopan v prihodnjem odboru za energetsko unijo, ki bo ustanovljen z novo uredbo o upravljanju; |
| --- | --- |

32.

v zvezi z upravljanjem energetske unije poziva Komisijo, naj sodeluje z OR pri pripravi priporočil državam članicam za ustrezno vključevanje lokalnih in regionalnih elementov v nacionalno načrtovanje, spremljanje in poročanje o napredku, ter opozarja, da bi moral biti OR zastopan v prihodnjem odboru za energetsko unijo, ki bo ustanovljen z novo uredbo o upravljanju;

| 33. | pričakuje, da bo Komisija v sodelovanju z EIB in zasebnim sektorjem pospešila prizadevanja za razvoj pobude za pametno financiranje pametnih stavb in povečala preglednost tega procesa ter zagotovila, da bodo njegova priporočila v zvezi s tem upoštevana, obenem pa predvidela sinergije med različnimi viri financiranja, ki so na voljo na lokalni in regionalni ravni, vključno z nadaljnjo tehnično podporo manjšim lokalnim projektom na področju trajnostne energije, da bi olajšali njihovo združevanje in jih naredili primerne za financiranje; |
| --- | --- |

33.

pričakuje, da bo Komisija v sodelovanju z EIB in zasebnim sektorjem pospešila prizadevanja za razvoj pobude za pametno financiranje pametnih stavb in povečala preglednost tega procesa ter zagotovila, da bodo njegova priporočila v zvezi s tem upoštevana, obenem pa predvidela sinergije med različnimi viri financiranja, ki so na voljo na lokalni in regionalni ravni, vključno z nadaljnjo tehnično podporo manjšim lokalnim projektom na področju trajnostne energije, da bi olajšali njihovo združevanje in jih naredili primerne za financiranje;

| 34. | glede na to, da je dostop do financiranja pomemben za uspešen energetski prehod, poziva Evropsko komisijo, naj pripravi klasifikacijo trajnostnih sredstev, ki bo vključevala jasne in zavezujoče opredelitve različnih vrst „financiranja podnebnih ukrepov“, s čimer bi olajšala uporabo novih instrumentov, kot so zelene obveznice in kolektivna jamstva; poudarja, da je treba okoljske in podnebne naložbe narediti bolj operativne v okviru pravil EU o državni pomoči in/ali evropskih računovodskih standardov, ki veljajo za javne organe; |
| --- | --- |

34.

glede na to, da je dostop do financiranja pomemben za uspešen energetski prehod, poziva Evropsko komisijo, naj pripravi klasifikacijo trajnostnih sredstev, ki bo vključevala jasne in zavezujoče opredelitve različnih vrst „financiranja podnebnih ukrepov“, s čimer bi olajšala uporabo novih instrumentov, kot so zelene obveznice in kolektivna jamstva; poudarja, da je treba okoljske in podnebne naložbe narediti bolj operativne v okviru pravil EU o državni pomoči in/ali evropskih računovodskih standardov, ki veljajo za javne organe;

| 35. | poziva Komisijo, naj zagotovi zastopanost različnih podnacionalnih struktur različnih velikosti v strukturah Svetovne konvencije ter v njih ohrani načeli partnerstva in upravljanja na več ravneh; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj zagotovi zastopanost različnih podnacionalnih struktur različnih velikosti v strukturah Svetovne konvencije ter v njih ohrani načeli partnerstva in upravljanja na več ravneh;

| 36. | poziva k formalni vključitvi lokalnih in regionalnih oblasti v mehanizme upravljanja Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja in poziva Komisijo, naj pri prihodnjemu pregledu strategije EU za prilagajanje podnebnim spremembam da prednost lokalni in regionalni razsežnosti; |
| --- | --- |

36.

poziva k formalni vključitvi lokalnih in regionalnih oblasti v mehanizme upravljanja Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja in poziva Komisijo, naj pri prihodnjemu pregledu strategije EU za prilagajanje podnebnim spremembam da prednost lokalni in regionalni razsežnosti;

| 37. | je pripravljen zagotavljati večjo vključenost lokalnih in regionalnih oblasti v celoten cikel pregleda izvajanja okoljske politike in prispevati k reviziji ključnih okoljskih direktiv, zlasti direktive o minimalnih standardih glede kakovosti ponovno uporabljene vode, in k izvedbi programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) pri direktivi o pitni vodi; pričakuje zlasti, da bo lahko tesno sodeloval pri oblikovanju prihodnjega okvira za spremljanje krožnega gospodarstva ter drugih pobud, ki bodo olajšale hitro izvajanje svežnja o krožnem gospodarstvu. Prav tako namerava z oceno sedanjega 7. okoljskega akcijskega programa prispevati k okoljskemu akcijskemu programu za obdobje po letu 2020; |
| --- | --- |

37.

je pripravljen zagotavljati večjo vključenost lokalnih in regionalnih oblasti v celoten cikel pregleda izvajanja okoljske politike in prispevati k reviziji ključnih okoljskih direktiv, zlasti direktive o minimalnih standardih glede kakovosti ponovno uporabljene vode, in k izvedbi programa ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) pri direktivi o pitni vodi; pričakuje zlasti, da bo lahko tesno sodeloval pri oblikovanju prihodnjega okvira za spremljanje krožnega gospodarstva ter drugih pobud, ki bodo olajšale hitro izvajanje svežnja o krožnem gospodarstvu. Prav tako namerava z oceno sedanjega 7. okoljskega akcijskega programa prispevati k okoljskemu akcijskemu programu za obdobje po letu 2020;

| 38. | podpira izvajanje akcijskega načrta za naravo, ljudi in gospodarstvo, načrtuje nadaljnje sodelovanje pri nagradah Natura 2000, Zelena prestolnica Evrope in Evropski zeleni list za mesta in se nadeja nadaljnjega sodelovanja pri pripravi Zelenega tedna; |
| --- | --- |

38.

podpira izvajanje akcijskega načrta za naravo, ljudi in gospodarstvo, načrtuje nadaljnje sodelovanje pri nagradah Natura 2000, Zelena prestolnica Evrope in Evropski zeleni list za mesta in se nadeja nadaljnjega sodelovanja pri pripravi Zelenega tedna;

| 39. | poudarja, da bi morali vsi projekti EU, ki se nanašajo na gradnjo nove infrastrukture (ne glede na to, ali se izvajajo s pomočjo evropskih strukturnih in investicijskih skladov ali Evropskega sklada za strateške naložbe), biti skladni z zavezami EU za trajnost v okviru ciljev trajnostnega razvoja in tako med drugim vzdržati morebitne nesreče; poziva, naj se to načelo izrecno navede v pravilih o izvajanju skladov; Komisijo tudi poziva, naj pripravi akcijski načrt za potresno prekvalifikacijo obstoječih stavb, ki je prednostna naloga v operativnih programih držav članic za regionalni razvoj; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da bi morali vsi projekti EU, ki se nanašajo na gradnjo nove infrastrukture (ne glede na to, ali se izvajajo s pomočjo evropskih strukturnih in investicijskih skladov ali Evropskega sklada za strateške naložbe), biti skladni z zavezami EU za trajnost v okviru ciljev trajnostnega razvoja in tako med drugim vzdržati morebitne nesreče; poziva, naj se to načelo izrecno navede v pravilih o izvajanju skladov; Komisijo tudi poziva, naj pripravi akcijski načrt za potresno prekvalifikacijo obstoječih stavb, ki je prednostna naloga v operativnih programih držav članic za regionalni razvoj;

Pravosodje, varnost, temeljne pravice in migracije

| 40. | se seznanja s predlogi za dokončanje Evropske varnostne unije in spominja na potrebo po uravnoteženju skrbi za varnost in temeljnih pravic posameznikov, tudi varstva podatkov; predvsem znova poziva Komisijo, naj podpre lokalne in regionalne oblasti pri spopadanju z vprašanji radikalizacije, ki vodi v nasilni ekstremizem, ter zanje pripravi smernice za oblikovanje strategij za preprečevanje radikalizacije. Poleg tega poziva Komisijo, da do radikalizacije in ekstremizma uporabi pristop, ki temelji na sodelovanju različnih organov, poveča preglednost razpoložljivih možnosti financiranja na tem področju ter vključi zasebni sektor in javna podjetja; |
| --- | --- |

40.

se seznanja s predlogi za dokončanje Evropske varnostne unije in spominja na potrebo po uravnoteženju skrbi za varnost in temeljnih pravic posameznikov, tudi varstva podatkov; predvsem znova poziva Komisijo, naj podpre lokalne in regionalne oblasti pri spopadanju z vprašanji radikalizacije, ki vodi v nasilni ekstremizem, ter zanje pripravi smernice za oblikovanje strategij za preprečevanje radikalizacije. Poleg tega poziva Komisijo, da do radikalizacije in ekstremizma uporabi pristop, ki temelji na sodelovanju različnih organov, poveča preglednost razpoložljivih možnosti financiranja na tem področju ter vključi zasebni sektor in javna podjetja;

| 41. | poziva Komisijo, naj čim prej predlaga revidiran enotni in učinkoviti mehanizem EU za pravno državo, ki naj vključuje obstoječe instrumente za zaščito demokracije in temeljnih pravic in se uporablja na vseh ravneh upravljanja; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj čim prej predlaga revidiran enotni in učinkoviti mehanizem EU za pravno državo, ki naj vključuje obstoječe instrumente za zaščito demokracije in temeljnih pravic in se uporablja na vseh ravneh upravljanja;

| 42. | poziva države članice, naj do junija 2018 dosežejo dogovor z Evropskim parlamentom o reformi skupnega evropskega azilnega sistema, pri čemer je treba upoštevati dejstvo, da sprejemanje migrantov in integracija beguncev močno vplivata na mesta in regije, pa tudi vsa priporočila, ki jih je OR doslej že podal; poziva države članice in Evropski parlament, naj vsi novi predpisi temeljijo na načelih spoštovanja človekovih pravic, mednarodnih obveznosti, solidarnosti in vzajemnosti; v okviru pregleda evropske agende o migracijah pričakuje tudi, da se bodo izvedli predlogi Komisije za okrepitev zakonitih poti za osebe, ki potrebujejo mednarodno zaščito, in s tem ponovno vzpostavil popoln nadzor migracijskih poti; |
| --- | --- |

42.

poziva države članice, naj do junija 2018 dosežejo dogovor z Evropskim parlamentom o reformi skupnega evropskega azilnega sistema, pri čemer je treba upoštevati dejstvo, da sprejemanje migrantov in integracija beguncev močno vplivata na mesta in regije, pa tudi vsa priporočila, ki jih je OR doslej že podal; poziva države članice in Evropski parlament, naj vsi novi predpisi temeljijo na načelih spoštovanja človekovih pravic, mednarodnih obveznosti, solidarnosti in vzajemnosti; v okviru pregleda evropske agende o migracijah pričakuje tudi, da se bodo izvedli predlogi Komisije za okrepitev zakonitih poti za osebe, ki potrebujejo mednarodno zaščito, in s tem ponovno vzpostavil popoln nadzor migracijskih poti;

| 43. | poziva Komisijo, naj še bolj poenostavi in pospeši postopke financiranja ter mestom in regijam olajša dostop do finančnih sredstev za reševanje humanitarnih kriz in vključevanje beguncev; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj še bolj poenostavi in pospeši postopke financiranja ter mestom in regijam olajša dostop do finančnih sredstev za reševanje humanitarnih kriz in vključevanje beguncev;

Zunanje politike

| 44. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da bosta pri pogajanjih o novih trgovinskih sporazumih upoštevani tudi lokalna in regionalna razsežnost trgovinske politike EU, ter se zavzema, da bi imel tudi v prihodnje dostop do ustreznih pogajalskih dokumentov v posebej za to namenjeni čitalnici; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj poskrbi, da bosta pri pogajanjih o novih trgovinskih sporazumih upoštevani tudi lokalna in regionalna razsežnost trgovinske politike EU, ter se zavzema, da bi imel tudi v prihodnje dostop do ustreznih pogajalskih dokumentov v posebej za to namenjeni čitalnici;

| 45. | poudarja svojo zavezanost cilju Komisije, da je treba spodbujati stabilnost in blaginjo zunaj EU, kar počne v okviru skupnih posvetovalnih odborov in delovnih skupin z državami kandidatkami in potencialnimi državami kandidatkami, pa tudi v okviru Evro-sredozemske skupščine lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM), Konference regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo (CORLEAP), projektne skupine za Ukrajino, programa za krepitev vloge lokalnih skupnosti, prevzemanje odgovornosti in razvoj v Ukrajini (U-LEAD) in pobude iz Nikozije za libijske občine; |
| --- | --- |

45.

poudarja svojo zavezanost cilju Komisije, da je treba spodbujati stabilnost in blaginjo zunaj EU, kar počne v okviru skupnih posvetovalnih odborov in delovnih skupin z državami kandidatkami in potencialnimi državami kandidatkami, pa tudi v okviru Evro-sredozemske skupščine lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM), Konference regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo (CORLEAP), projektne skupine za Ukrajino, programa za krepitev vloge lokalnih skupnosti, prevzemanje odgovornosti in razvoj v Ukrajini (U-LEAD) in pobude iz Nikozije za libijske občine;

| 46. | poudarja ozemeljsko razsežnost pristopnih strategij in pomen vključevanja lokalnih in regionalnih oblasti v razvoj ustreznih strategij; |
| --- | --- |

46.

poudarja ozemeljsko razsežnost pristopnih strategij in pomen vključevanja lokalnih in regionalnih oblasti v razvoj ustreznih strategij;

| 47. | ugotavlja, da je na vseh ravneh upravljanja potrebna nenehna javna razprava o širitvi EU, zato da perspektiva pristopa k EU lahko še naprej spodbuja subsidiarnost, demokracijo, varstvo pravic narodnih manjšin in varnost; zato Evropsko komisijo ponovno vabi k sodelovanju pri organizaciji letnega dneva širitve, na katerem bi nudili informacije in politično podporo lokalnim in regionalnim oblastem držav kandidatk za širitev; |
| --- | --- |

47.

ugotavlja, da je na vseh ravneh upravljanja potrebna nenehna javna razprava o širitvi EU, zato da perspektiva pristopa k EU lahko še naprej spodbuja subsidiarnost, demokracijo, varstvo pravic narodnih manjšin in varnost; zato Evropsko komisijo ponovno vabi k sodelovanju pri organizaciji letnega dneva širitve, na katerem bi nudili informacije in politično podporo lokalnim in regionalnim oblastem držav kandidatk za širitev;

| 48. | pričakuje, da bo strategija Komisije za Zahodni Balkan, napovedana za začetek leta 2018, močno osredotočena na lokalno in regionalno razsežnost; |
| --- | --- |

48.

pričakuje, da bo strategija Komisije za Zahodni Balkan, napovedana za začetek leta 2018, močno osredotočena na lokalno in regionalno razsežnost;

| 49. | poziva Komisijo, naj prizna vloga libijskih lokalnih oblasti pri stabilizaciji države in omejevanju uporabe migracijskih poti v Evropo, in poziva, naj Libijo, glede na njena prizadevanja na področju spoštovanja človekovih pravic in pravne države, vključi v programe EU, ki se izvajajo v Sredozemlju, kot je CBC-Med. Predlaga uporabo inovativnih pravnih instrumentov, kot je EZTS, da se libijskim mestom omogoči sodelovanje pri ukrepih čezmejnega sodelovanja v neposrednem partnerstvu z mesti in regijami EU; Komisijo poziva, naj vključi OR in lokalne in regionalne oblasti, ki jih OR zastopa, v načrtovanje, izvajanje in spremljanje programov EU za Latinsko Ameriko, zlasti programov, namenjenih spodbujanju sodelovanja na področju trajnostnega razvoja in socialne kohezije; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj prizna vloga libijskih lokalnih oblasti pri stabilizaciji države in omejevanju uporabe migracijskih poti v Evropo, in poziva, naj Libijo, glede na njena prizadevanja na področju spoštovanja človekovih pravic in pravne države, vključi v programe EU, ki se izvajajo v Sredozemlju, kot je CBC-Med. Predlaga uporabo inovativnih pravnih instrumentov, kot je EZTS, da se libijskim mestom omogoči sodelovanje pri ukrepih čezmejnega sodelovanja v neposrednem partnerstvu z mesti in regijami EU; Komisijo poziva, naj vključi OR in lokalne in regionalne oblasti, ki jih OR zastopa, v načrtovanje, izvajanje in spremljanje programov EU za Latinsko Ameriko, zlasti programov, namenjenih spodbujanju sodelovanja na področju trajnostnega razvoja in socialne kohezije;

| 50. | poziva Evropsko komisijo, naj lokalne in regionalne oblasti preko OR vključi v izvajanje agende 2030 in novega soglasja o razvoju ter podpre usklajevanje med vsemi akterji decentraliziranega sodelovanja za razvoj; |
| --- | --- |

50.

poziva Evropsko komisijo, naj lokalne in regionalne oblasti preko OR vključi v izvajanje agende 2030 in novega soglasja o razvoju ter podpre usklajevanje med vsemi akterji decentraliziranega sodelovanja za razvoj;

| 51. | ponovno poziva, naj se obstoječe sheme financiranja EU, zlasti TAIEX in tesno medinstitucionalno sodelovanje, dodatno prilagodijo in usmerijo v potrebe lokalnih in regionalnih deležnikov; |
| --- | --- |

51.

ponovno poziva, naj se obstoječe sheme financiranja EU, zlasti TAIEX in tesno medinstitucionalno sodelovanje, dodatno prilagodijo in usmerijo v potrebe lokalnih in regionalnih deležnikov;

| 52. | poudarja potrebo po učinkovitem vključevanju lokalnih in regionalnih oblasti v izvajanje Evropskega sklada za trajnostni razvoj in podpira namero Komisije, da z njim čim prej začne podpirati lokalne projekte; |
| --- | --- |

52.

poudarja potrebo po učinkovitem vključevanju lokalnih in regionalnih oblasti v izvajanje Evropskega sklada za trajnostni razvoj in podpira namero Komisije, da z njim čim prej začne podpirati lokalne projekte;

Državljanstvo, upravljanje in boljša priprava zakonodaje

| 53. | poudarja svojo pripravljenost, da prek treh predstavnikov v projektni skupini za subsidiarnost in sorazmernost prispeva svoje strokovno znanje, ki izhaja predvsem iz mreže za nadzor subsidiarnosti in dolgoletne obravnave teh vprašanj; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da se mandat projektne skupine izrecno nanaša na vprašanje, kako bolje vključiti lokalne in regionalne oblasti v pripravo in spremljanje politik Unije, ter poudarja, da to zahteva razpravo ne le o možnem ponovnem prenosu pristojnosti na raven držav članic, marveč o celovitem pristopu k upravljanju na več ravneh v EU; |
| --- | --- |

53.

poudarja svojo pripravljenost, da prek treh predstavnikov v projektni skupini za subsidiarnost in sorazmernost prispeva svoje strokovno znanje, ki izhaja predvsem iz mreže za nadzor subsidiarnosti in dolgoletne obravnave teh vprašanj; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da se mandat projektne skupine izrecno nanaša na vprašanje, kako bolje vključiti lokalne in regionalne oblasti v pripravo in spremljanje politik Unije, ter poudarja, da to zahteva razpravo ne le o možnem ponovnem prenosu pristojnosti na raven držav članic, marveč o celovitem pristopu k upravljanju na več ravneh v EU;

| 54. | opozarja na svoj prispevek k demokratični in vključujoči razpravi o prihodnosti Evrope, h kateri bo prispeval tudi z mnenjem, ki ga bo sprejel do oktobra 2018. Ta prispevek temelji na poglobljenem razmisleku in uporabi pristopa od spodaj navzgor, ki ga je začel in v katerega je vključil državljane ter lokalne in regionalne zainteresirane strani z namenom opredeliti ključne izzive za državljane EU ter konkretne predloge o tem, kakšno pot bi morala ubrati EU v prihodnosti, da bi povečala svojo legitimnost; v zvezi s tem opozarja na svoje predloge, kako to doseči, ki jih je predstavil v mnenju o poročilu o državljanstvu EU za leto 2017, sprejetem na novembrskem plenarnem zasedanju; |
| --- | --- |

54.

opozarja na svoj prispevek k demokratični in vključujoči razpravi o prihodnosti Evrope, h kateri bo prispeval tudi z mnenjem, ki ga bo sprejel do oktobra 2018. Ta prispevek temelji na poglobljenem razmisleku in uporabi pristopa od spodaj navzgor, ki ga je začel in v katerega je vključil državljane ter lokalne in regionalne zainteresirane strani z namenom opredeliti ključne izzive za državljane EU ter konkretne predloge o tem, kakšno pot bi morala ubrati EU v prihodnosti, da bi povečala svojo legitimnost; v zvezi s tem opozarja na svoje predloge, kako to doseči, ki jih je predstavil v mnenju o poročilu o državljanstvu EU za leto 2017, sprejetem na novembrskem plenarnem zasedanju;

| 55. | z veseljem pričakuje sporočilo o tem, kako narediti Unijo enotnejšo, močnejšo in bolj demokratično na področju komuniciranja, ter ponovno poudarja, da je pripravljen prispevati k oblikovanju strategij in dejavnosti decentraliziranega komuniciranja v tesnem sodelovanju z drugimi institucijami EU ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi v vsej Uniji; |
| --- | --- |

55.

z veseljem pričakuje sporočilo o tem, kako narediti Unijo enotnejšo, močnejšo in bolj demokratično na področju komuniciranja, ter ponovno poudarja, da je pripravljen prispevati k oblikovanju strategij in dejavnosti decentraliziranega komuniciranja v tesnem sodelovanju z drugimi institucijami EU ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi v vsej Uniji;

| 56. | pooblašča predsednika, da to resolucijo predloži Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu, estonskemu in bolgarskemu predsedstvu Sveta EU in predsedniku Evropskega sveta. |
| --- | --- |

56.

pooblašča predsednika, da to resolucijo predloži Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu, estonskemu in bolgarskemu predsedstvu Sveta EU in predsedniku Evropskega sveta.

V Bruslju, 1. decembra 2017

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

MNENJA

Odbor regij

126. plenarno zasedanje OR, 30. 11. 2017–1. 12. 2017

| 8.5.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 164/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 164/7

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Razmislek o poglobitvi ekonomske in monetarne unije do leta 2025

(2018/C 164/02)

| Poročevalec: | Christophe ROUILLON (FR/PES), župan mesta Coulaines |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Razmislek o poglobitvi ekonomske in monetarne unije
  COM(2017) 291 final |

Poročevalec:

Christophe ROUILLON (FR/PES), župan mesta Coulaines

Referenčni dokument:

Razmislek o poglobitvi ekonomske in monetarne unije

COM(2017) 291 final

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | meni, da je glede na premajhno konvergenco in kohezijo v Evropski uniji ter zaradi šibkih točk v gospodarstvu in bančništvu, ki posebej vplivajo na lokalne in regionalne oblasti, zlasti kar zadeva povečanje socialnih izdatkov zaradi krize in omejitev njihovih zmogljivosti za vlaganje in ohranjanje ustrezno kakovostnih javnih storitev, nujno čim hitreje odpraviti strukturne pomanjkljivosti ekonomske in monetarne unije (EMU), še preden pride do naslednje krize; |
| --- | --- |

1.

meni, da je glede na premajhno konvergenco in kohezijo v Evropski uniji ter zaradi šibkih točk v gospodarstvu in bančništvu, ki posebej vplivajo na lokalne in regionalne oblasti, zlasti kar zadeva povečanje socialnih izdatkov zaradi krize in omejitev njihovih zmogljivosti za vlaganje in ohranjanje ustrezno kakovostnih javnih storitev, nujno čim hitreje odpraviti strukturne pomanjkljivosti ekonomske in monetarne unije (EMU), še preden pride do naslednje krize;

| 2. | zato poziva k resničnemu napredku pri izboljšanju EMU, s poudarkom na krepitvi odpornosti proti gospodarskim in družbenim pretresom ter podpori ekonomski konvergenci, pri čemer bo upoštevana vloga lokalnih in regionalnih oblasti. Izvajanje prihodnjih korakov v zvezi z EMU mora do leta 2025 potekati v več fazah. Opredeliti je treba ukrepe, ki jih je mogoče izvesti takoj brez sprememb Pogodb, in ukrepe, pri katerih so spremembe nujne, začenši s prenosom fiskalnega dogovora v primarno zakonodajo; |
| --- | --- |

2.

zato poziva k resničnemu napredku pri izboljšanju EMU, s poudarkom na krepitvi odpornosti proti gospodarskim in družbenim pretresom ter podpori ekonomski konvergenci, pri čemer bo upoštevana vloga lokalnih in regionalnih oblasti. Izvajanje prihodnjih korakov v zvezi z EMU mora do leta 2025 potekati v več fazah. Opredeliti je treba ukrepe, ki jih je mogoče izvesti takoj brez sprememb Pogodb, in ukrepe, pri katerih so spremembe nujne, začenši s prenosom fiskalnega dogovora v primarno zakonodajo;

| 3. | pozdravlja dejstvo, da je ekonomska in monetarna unija v dokumentu opredeljena kot ena od prednostnih nalog za spodbuditev javne razprave o prihodnosti Evrope (1). Čeprav je 73 % državljanov euroobmočja in 60 % državljanov EU naklonjenih ekonomski in monetarni uniji (2), pa to podporo skupni dediščini, ki jo predstavlja euro, spremljajo odločne zahteve po reformi euroobmočja (3), da bi euro postal trdna in stabilna valuta ter da bi se uvedlo resnično demokratično upravljanje gospodarske in monetarne politike. OR zato meni, da bi morala biti reforma EMU ena od prednostnih tem demokratičnih konvencij, ki bi jih bilo mogoče od leta 2018 dalje organizirati decentralizirano v vseh regijah in skupnostih v Evropi, da bi državljane vključili v proces reforme EMU; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja dejstvo, da je ekonomska in monetarna unija v dokumentu opredeljena kot ena od prednostnih nalog za spodbuditev javne razprave o prihodnosti Evrope (1). Čeprav je 73 % državljanov euroobmočja in 60 % državljanov EU naklonjenih ekonomski in monetarni uniji (2), pa to podporo skupni dediščini, ki jo predstavlja euro, spremljajo odločne zahteve po reformi euroobmočja (3), da bi euro postal trdna in stabilna valuta ter da bi se uvedlo resnično demokratično upravljanje gospodarske in monetarne politike. OR zato meni, da bi morala biti reforma EMU ena od prednostnih tem demokratičnih konvencij, ki bi jih bilo mogoče od leta 2018 dalje organizirati decentralizirano v vseh regijah in skupnostih v Evropi, da bi državljane vključili v proces reforme EMU;

| 4. | hkrati izraža obžalovanje, ker v dokumentu o razmisleku ni dovolj priznano dejstvo, da je treba iz nujnih gospodarskih in finančnih razlogov odpraviti začetne pomanjkljivosti euroobmočja. Sedanja ponovna rast v EU dejansko temelji na podpori konjunkture, ki jo s svojo monetarno politiko zagotavlja Evropska centralna banka in s katero je omogočila, da so lokalne oblasti po letu 2008 plačale za 1 000 milijard EUR manj obresti in da so se v številnih državah članicah ohranile še posebno nizke obrestne mere. Vendar pa se morajo javne oblasti in finančni udeleženci v euroobmočju pripraviti na postopno zmanjševanje denarne podpore, ki jo zagotavlja Evropska centralna banka, in na dolgoročno rast obrestnih mer. Hkrati je zaradi trenutnega stanja v EU treba utrditi strateški pomen euroobmočja z dokazljivo gospodarsko dodano vrednostjo; |
| --- | --- |

4.

hkrati izraža obžalovanje, ker v dokumentu o razmisleku ni dovolj priznano dejstvo, da je treba iz nujnih gospodarskih in finančnih razlogov odpraviti začetne pomanjkljivosti euroobmočja. Sedanja ponovna rast v EU dejansko temelji na podpori konjunkture, ki jo s svojo monetarno politiko zagotavlja Evropska centralna banka in s katero je omogočila, da so lokalne oblasti po letu 2008 plačale za 1 000 milijard EUR manj obresti in da so se v številnih državah članicah ohranile še posebno nizke obrestne mere. Vendar pa se morajo javne oblasti in finančni udeleženci v euroobmočju pripraviti na postopno zmanjševanje denarne podpore, ki jo zagotavlja Evropska centralna banka, in na dolgoročno rast obrestnih mer. Hkrati je zaradi trenutnega stanja v EU treba utrditi strateški pomen euroobmočja z dokazljivo gospodarsko dodano vrednostjo;

| 5. | ugotavlja tudi, da se večina konkretnih predlogov, navedenih v dokumentu o razmisleku, nanaša na ukrepe, povezane z unijo kapitalskih trgov in bančno unijo, ki so se že začeli izvajati, kot je uvedba evropskega sistema jamstva za vloge, o katerem naj bi bil sprejet dogovor pred koncem leta 2019, da se bo lahko začel uporabljati leta 2025. OR obžaluje, da so nasprotno vprašanja v zvezi z EMU obravnavana šele na koncu dokumenta ter da so predstavljene le možnosti, in ne konkretni predlogi, h katerim bi se zavezala Komisija. Tako dokument prinaša le malo novosti v primerjavi s poročilom štirih predsednikov (december 2012) (4) in poročilom petih predsednikov (junij 2015) (5) ter številnimi resolucijami Evropskega parlamenta, med drugimi resolucijo z dne 16. februarja 2017 o proračunski zmogljivosti euroobmočja; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja tudi, da se večina konkretnih predlogov, navedenih v dokumentu o razmisleku, nanaša na ukrepe, povezane z unijo kapitalskih trgov in bančno unijo, ki so se že začeli izvajati, kot je uvedba evropskega sistema jamstva za vloge, o katerem naj bi bil sprejet dogovor pred koncem leta 2019, da se bo lahko začel uporabljati leta 2025. OR obžaluje, da so nasprotno vprašanja v zvezi z EMU obravnavana šele na koncu dokumenta ter da so predstavljene le možnosti, in ne konkretni predlogi, h katerim bi se zavezala Komisija. Tako dokument prinaša le malo novosti v primerjavi s poročilom štirih predsednikov (december 2012) (4) in poročilom petih predsednikov (junij 2015) (5) ter številnimi resolucijami Evropskega parlamenta, med drugimi resolucijo z dne 16. februarja 2017 o proračunski zmogljivosti euroobmočja;

| 6. | meni, da mora biti prednostna naloga okrepitev strukturne rasti vsake države članice in podpiranje oblikovanja pogojev za konvergenco v euroobmočju, da se poveča njegova odpornost proti pretresom, ki bi jih lahko povzročile prihodnje finančne krize. Omeniti je treba, da so se stopnje rasti različnih držav članic na splošno približale, toda ravni dohodka na prebivalca se še vedno zelo razlikujejo. Poleg tega EU trpi zaradi pomanjkanja konkurenčnosti v številnih gospodarskih sektorjih, odsotnosti notranjega povpraševanja ter pičlih zasebnih in javnih naložb. Hkrati je zaskrbljujoče, da ima realno gospodarstvo na koncu očitno le malo koristi od monetarne politike, saj obseg produktivnega kapitala stagnira, medtem ko finančne in nepremičninske vrednosti nesorazmerno rastejo; |
| --- | --- |

6.

meni, da mora biti prednostna naloga okrepitev strukturne rasti vsake države članice in podpiranje oblikovanja pogojev za konvergenco v euroobmočju, da se poveča njegova odpornost proti pretresom, ki bi jih lahko povzročile prihodnje finančne krize. Omeniti je treba, da so se stopnje rasti različnih držav članic na splošno približale, toda ravni dohodka na prebivalca se še vedno zelo razlikujejo. Poleg tega EU trpi zaradi pomanjkanja konkurenčnosti v številnih gospodarskih sektorjih, odsotnosti notranjega povpraševanja ter pičlih zasebnih in javnih naložb. Hkrati je zaskrbljujoče, da ima realno gospodarstvo na koncu očitno le malo koristi od monetarne politike, saj obseg produktivnega kapitala stagnira, medtem ko finančne in nepremičninske vrednosti nesorazmerno rastejo;

| 7. | zato podpira strategijo za konvergenco, ki bi dopolnila obstoječe evropske politike za krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter bi temeljila na naslednjih predlogih: |
| --- | --- |

7.

zato podpira strategijo za konvergenco, ki bi dopolnila obstoječe evropske politike za krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter bi temeljila na naslednjih predlogih:

| 7.1 | vzpostavitev fiskalne zmogljivosti euroobmočja, vključno s pripravami na vstop v euroobmočje, za uvedbo spodbud za večjo makroekonomsko in socialno konvergenco ter odpornost v kontekstu globalizacije. OR poudarja, da je treba pri fiskalnih zadevah večjo pozornost nameniti vlogi lokalnih in regionalnih oblasti, ter v zvezi s tem opozarja, da imajo številne od njih že zdaj pooblastila na fiskalnem področju. Zato je primerno, da se v predlogih na ravni EU upoštevajo te pristojnosti; |
| --- | --- |

7.1

vzpostavitev fiskalne zmogljivosti euroobmočja, vključno s pripravami na vstop v euroobmočje, za uvedbo spodbud za večjo makroekonomsko in socialno konvergenco ter odpornost v kontekstu globalizacije. OR poudarja, da je treba pri fiskalnih zadevah večjo pozornost nameniti vlogi lokalnih in regionalnih oblasti, ter v zvezi s tem opozarja, da imajo številne od njih že zdaj pooblastila na fiskalnem področju. Zato je primerno, da se v predlogih na ravni EU upoštevajo te pristojnosti;

| 7.2 | preoblikovanje dela evropskega mehanizma za stabilnost v celosten nedenarni evropski instrument, z jasno opredeljenim obsegom uporabe, za katerega bi bile odgovorne evropske institucije in ki bi imel zmogljivosti za najemanje in dajanje posojil v višini od 100 do 200 milijard EUR, s čimer bi omogočal kratko- do srednjeročne ukrepe v primeru nenadne finančne krize in asimetričnih šokov; |
| --- | --- |

7.2

preoblikovanje dela evropskega mehanizma za stabilnost v celosten nedenarni evropski instrument, z jasno opredeljenim obsegom uporabe, za katerega bi bile odgovorne evropske institucije in ki bi imel zmogljivosti za najemanje in dajanje posojil v višini od 100 do 200 milijard EUR, s čimer bi omogočal kratko- do srednjeročne ukrepe v primeru nenadne finančne krize in asimetričnih šokov;

| 7.3 | uvedba konvergenčnega kodeksa, ki ga dopolnjuje sistem spodbud za strukturne reforme, katerih obseg bi bil odvisen od njihove evropske dodane vrednosti in ki bi lahko zajemale zlasti fiskalno konvergenco, ukrepe za bolj dinamičen trg dela z usposabljanjem, digitalizacijo in večjo socialno kohezijo, pri čemer je treba upoštevati predvsem izzive, povezane z demografskimi spremembami. OR pri tem opozarja, da je mogoče v okviru programa za podporo strukturnim reformam že zagotavljati tehnično pomoč; |
| --- | --- |

7.3

uvedba konvergenčnega kodeksa, ki ga dopolnjuje sistem spodbud za strukturne reforme, katerih obseg bi bil odvisen od njihove evropske dodane vrednosti in ki bi lahko zajemale zlasti fiskalno konvergenco, ukrepe za bolj dinamičen trg dela z usposabljanjem, digitalizacijo in večjo socialno kohezijo, pri čemer je treba upoštevati predvsem izzive, povezane z demografskimi spremembami. OR pri tem opozarja, da je mogoče v okviru programa za podporo strukturnim reformam že zagotavljati tehnično pomoč;

| 8. | glede na navedeno znova poziva k naslednjemu:






  — | nacionalno, regionalno ali lokalno sofinanciranje v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov je treba izključiti iz računovodskega mehanizma Pakta za stabilnost in rast, kot to že velja za sofinanciranje Evropskega sklada za strateške naložbe, |
| --- | --- | --- |

8.

glede na navedeno znova poziva k naslednjemu:

—

nacionalno, regionalno ali lokalno sofinanciranje v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov je treba izključiti iz računovodskega mehanizma Pakta za stabilnost in rast, kot to že velja za sofinanciranje Evropskega sklada za strateške naložbe,

| — | na ravni EU je treba v izkazih javnih izdatkov uvesti klasifikacijo kakovosti javnih naložb glede na njihove dolgoročne učinke, |
| --- | --- |

—

na ravni EU je treba v izkazih javnih izdatkov uvesti klasifikacijo kakovosti javnih naložb glede na njihove dolgoročne učinke,

| — | pregledati je treba metodologijo za izračun strukturnega primanjkljaja, da se upoštevajo posebnosti nacionalnih gospodarstev in strukturne razlike med javnimi izdatki, |
| --- | --- |

—

pregledati je treba metodologijo za izračun strukturnega primanjkljaja, da se upoštevajo posebnosti nacionalnih gospodarstev in strukturne razlike med javnimi izdatki,

| — | v makroekonomsko preglednico je treba vključiti kazalnik obsega naložb; |
| --- | --- |

—

v makroekonomsko preglednico je treba vključiti kazalnik obsega naložb;

| 9. | poziva k dejanski demokratični udeležbi Evropskega parlamenta ter posvetovanju z OR in socialnimi partnerji pred sprejetjem priporočil za posamezne države v okviru evropskega semestra, zlasti zato, da se zagotovi, da bodo priporočila za posamezne države v skladu z načelom subsidiarnosti in ne bodo temeljila na morebitnih makroekonomskih neravnovesjih izključno na podlagi nacionalnih podatkov, brez upoštevanja njihovega pomena na lokalni in/ali regionalni ravni; |
| --- | --- |

9.

poziva k dejanski demokratični udeležbi Evropskega parlamenta ter posvetovanju z OR in socialnimi partnerji pred sprejetjem priporočil za posamezne države v okviru evropskega semestra, zlasti zato, da se zagotovi, da bodo priporočila za posamezne države v skladu z načelom subsidiarnosti in ne bodo temeljila na morebitnih makroekonomskih neravnovesjih izključno na podlagi nacionalnih podatkov, brez upoštevanja njihovega pomena na lokalni in/ali regionalni ravni;

| 10. | se zavzema za bolj demokratično delovanje euroobmočja z večjo vlogo Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov, predvsem pri nadzoru evropskega mehanizma za stabilnost in njegovem preoblikovanju v evropski sklad. OR zavrača predlog za uvedbo novih parlamentarnih struktur, saj je Evropski parlament že parlamentarno telo euroobmočja; euro je v skladu s Pogodbama namreč skupna valuta Evropske unije. Po drugi strani pa bi bilo mogoče – če in kadar bo primerno – ob reviziji Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) oblikovati postopke glasovanja v Evropskem parlamentu, podobne tistim, ki jih za glasovanje v Svetu določa člen 138 PDEU, s čimer bi upoštevali, da se poslanci EP lahko volijo v državah, ki niso članice euroobmočja; |
| --- | --- |

10.

se zavzema za bolj demokratično delovanje euroobmočja z večjo vlogo Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov, predvsem pri nadzoru evropskega mehanizma za stabilnost in njegovem preoblikovanju v evropski sklad. OR zavrača predlog za uvedbo novih parlamentarnih struktur, saj je Evropski parlament že parlamentarno telo euroobmočja; euro je v skladu s Pogodbama namreč skupna valuta Evropske unije. Po drugi strani pa bi bilo mogoče – če in kadar bo primerno – ob reviziji Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) oblikovati postopke glasovanja v Evropskem parlamentu, podobne tistim, ki jih za glasovanje v Svetu določa člen 138 PDEU, s čimer bi upoštevali, da se poslanci EP lahko volijo v državah, ki niso članice euroobmočja;

| 11. | se zavzema za združitev funkcije predsednika Euroskupine in komisarja za gospodarske in finančne zadeve s ciljem zastopati splošne interese euroobmočja znotraj Euroskupine; |
| --- | --- |

11.

se zavzema za združitev funkcije predsednika Euroskupine in komisarja za gospodarske in finančne zadeve s ciljem zastopati splošne interese euroobmočja znotraj Euroskupine;

| 12. | meni, da je za Euroskupino treba določiti formalna pravila, ki bodo prispevala k njeni transparentnosti; |
| --- | --- |

12.

meni, da je za Euroskupino treba določiti formalna pravila, ki bodo prispevala k njeni transparentnosti;

| 13. | vztraja, da je treba EMU v skladu s časovnim načrtom Evropskega sveta iz decembra 2012 dopolniti z resničnim socialnim stebrom, da bi zaposlovanje in socialni standardi, usklajeni navzgor, postali makroekonomska prednostna naloga (6); |
| --- | --- |

13.

vztraja, da je treba EMU v skladu s časovnim načrtom Evropskega sveta iz decembra 2012 dopolniti z resničnim socialnim stebrom, da bi zaposlovanje in socialni standardi, usklajeni navzgor, postali makroekonomska prednostna naloga (6);

| 14. | predlaga, da se štiri vodilna načela, ki jih za poglobitev EMU predlaga Komisija, dopolnijo s petim, ki bi se nanašalo na prispevek k trajnostnemu razvoju in uresničevanju ciljev pariške konference o podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

14.

predlaga, da se štiri vodilna načela, ki jih za poglobitev EMU predlaga Komisija, dopolnijo s petim, ki bi se nanašalo na prispevek k trajnostnemu razvoju in uresničevanju ciljev pariške konference o podnebnih spremembah;

| 15. | ponovno izraža prepričanje, da obseg sedanjega proračuna EU, tj. samo 1 % BDP, ni dovolj, da bi imel proticiklični makroekonomski učinek na ravni EU. Vendar poudarja, da so evropski strukturni in investicijski skladi, kljub temu da so razmeroma majhni (0,37 % BND Evropske unije), še vedno pomembno orodje za spodbujanje lokalnih naložb in konvergence med gospodarstvi prihodnjih 27 držav članic EU. Zato poziva, da se za kohezijsko politiko po letu 2020 zagotovijo ustrezna sredstva v višini vsaj tretjine prihodnjega proračuna EU; |
| --- | --- |

15.

ponovno izraža prepričanje, da obseg sedanjega proračuna EU, tj. samo 1 % BDP, ni dovolj, da bi imel proticiklični makroekonomski učinek na ravni EU. Vendar poudarja, da so evropski strukturni in investicijski skladi, kljub temu da so razmeroma majhni (0,37 % BND Evropske unije), še vedno pomembno orodje za spodbujanje lokalnih naložb in konvergence med gospodarstvi prihodnjih 27 držav članic EU. Zato poziva, da se za kohezijsko politiko po letu 2020 zagotovijo ustrezna sredstva v višini vsaj tretjine prihodnjega proračuna EU;

| 16. | vztraja, da je treba prihodnji finančni okvir Unije za obdobje od leta 2021 dalje dopolniti z novimi vrstami lastnih sredstev (7). Namen tega predloga bi morala biti izboljšanje demokratičnega upravljanja in preglednosti proračuna EU ter večja učinkovitost proračunskega upravljanja. Nova lastna sredstva bi lahko temeljila zlasti na evropskem davku od dohodka pravnih oseb na podlagi skupne konsolidirane osnove za ta davek, evropskem davku od dobička in/ali prometa v digitalnem gospodarstvu, davku na finančne transakcije in davku na ogljik kot spodbudi za zmanjšanje emisij CO2, o čemer naj bi Komisija v skladu s sporočilom z dne 21. septembra 2017 do spomladi 2018 pripravila predloge; |
| --- | --- |

16.

vztraja, da je treba prihodnji finančni okvir Unije za obdobje od leta 2021 dalje dopolniti z novimi vrstami lastnih sredstev (7). Namen tega predloga bi morala biti izboljšanje demokratičnega upravljanja in preglednosti proračuna EU ter večja učinkovitost proračunskega upravljanja. Nova lastna sredstva bi lahko temeljila zlasti na evropskem davku od dohodka pravnih oseb na podlagi skupne konsolidirane osnove za ta davek, evropskem davku od dobička in/ali prometa v digitalnem gospodarstvu, davku na finančne transakcije in davku na ogljik kot spodbudi za zmanjšanje emisij CO2, o čemer naj bi Komisija v skladu s sporočilom z dne 21. septembra 2017 do spomladi 2018 pripravila predloge;

| 17. | nasprotuje temu, da bi fiskalna zmogljivost euroobmočja postala proračunska postavka za to območje v proračunu EU, če bo zgornja meja lastnih sredstev še vedno 1,23 % BND Evropske unije. Vključitev fiskalne zmogljivosti euroobmočja v proračun Unije bi dejansko pomenila, da ta ne bi presegla 30 milijard EUR letno, kar se zdi zelo premalo za uresničitev nalog, ki jih predvideva Komisija, namreč: (1) pomoč za strukturne reforme, (2) stabilizacijski učinek, (3) podporni instrument za bančno unijo ter (4) instrument za predpristopno pomoč državam članicam, ki še ne uporabljajo eura. Poleg tega vključitev fiskalne zmogljivosti v proračun EU skriva nevarnost, da bi prišlo do izrivanja (crowding out) financiranja politik Unije, npr. iz strukturnih in investicijskih skladov. |
| --- | --- |

17.

nasprotuje temu, da bi fiskalna zmogljivost euroobmočja postala proračunska postavka za to območje v proračunu EU, če bo zgornja meja lastnih sredstev še vedno 1,23 % BND Evropske unije. Vključitev fiskalne zmogljivosti euroobmočja v proračun Unije bi dejansko pomenila, da ta ne bi presegla 30 milijard EUR letno, kar se zdi zelo premalo za uresničitev nalog, ki jih predvideva Komisija, namreč: (1) pomoč za strukturne reforme, (2) stabilizacijski učinek, (3) podporni instrument za bančno unijo ter (4) instrument za predpristopno pomoč državam članicam, ki še ne uporabljajo eura. Poleg tega vključitev fiskalne zmogljivosti v proračun EU skriva nevarnost, da bi prišlo do izrivanja (crowding out) financiranja politik Unije, npr. iz strukturnih in investicijskih skladov.

| 18. | meni, da bi bilo treba pred uvedbo instrumentov za konvergenco za pristop novih držav članic k euroobmočju pojasniti njihov obseg uporabe glede na evropske strukturne in investicijske sklade, zlasti kohezijski sklad (8); |
| --- | --- |

18.

meni, da bi bilo treba pred uvedbo instrumentov za konvergenco za pristop novih držav članic k euroobmočju pojasniti njihov obseg uporabe glede na evropske strukturne in investicijske sklade, zlasti kohezijski sklad (8);

| 19. | ugotavlja, da dokument o razmisleku odpira možnost okrepitve povezave med strukturnimi reformami in proračunom EU, bodisi s skladom, namenjenim spodbujanju držav članic k izvajanju reform, bodisi s povezovanjem črpanja sredstev iz strukturnih in investicijskih skladov (v celoti ali delno) z napredkom pri izvajanju konkretnih reform za spodbujanje konvergence. Izvajanje reform bi se spremljalo v okviru evropskega semestra. Glede tega OR opozarja na svoje stalno nasprotovanje vsakršni obliki makroekonomskega pogojevanja, pri katerem se strukturni in investicijski skladi uporabljajo kot orodje za odvračanje ali kaznovanje. Zaskrbljen je tudi, ker se med postopkom evropskega semestra za obvladovanje ali znižanje visokega deleža javnega dolga v BDP veliko večji pomen pripisuje zmanjševanju nacionalnih javnofinančnih primanjkljajev kot ukrepom za povečanje rasti. OR izraža obžalovanje, da so lokalne in regionalne oblasti še vedno veliko premalo vključene v upravljanje evropskega semestra, čeprav se več kot tri četrtine priporočil za posamezne države za leto 2017 nanaša na regije in so za njihovo upoštevanje odgovorne podnacionalne ravni upravljanja; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da dokument o razmisleku odpira možnost okrepitve povezave med strukturnimi reformami in proračunom EU, bodisi s skladom, namenjenim spodbujanju držav članic k izvajanju reform, bodisi s povezovanjem črpanja sredstev iz strukturnih in investicijskih skladov (v celoti ali delno) z napredkom pri izvajanju konkretnih reform za spodbujanje konvergence. Izvajanje reform bi se spremljalo v okviru evropskega semestra. Glede tega OR opozarja na svoje stalno nasprotovanje vsakršni obliki makroekonomskega pogojevanja, pri katerem se strukturni in investicijski skladi uporabljajo kot orodje za odvračanje ali kaznovanje. Zaskrbljen je tudi, ker se med postopkom evropskega semestra za obvladovanje ali znižanje visokega deleža javnega dolga v BDP veliko večji pomen pripisuje zmanjševanju nacionalnih javnofinančnih primanjkljajev kot ukrepom za povečanje rasti. OR izraža obžalovanje, da so lokalne in regionalne oblasti še vedno veliko premalo vključene v upravljanje evropskega semestra, čeprav se več kot tri četrtine priporočil za posamezne države za leto 2017 nanaša na regije in so za njihovo upoštevanje odgovorne podnacionalne ravni upravljanja;

| 20. | meni, da bi bilo treba dogovor Sveta o prožnejši uporabi Pakta za stabilnost in rast iz februarja 2016 vključiti tudi v primarno zakonodajo EU. Glede tega ponavlja svoj poziv, naj se javne naložbe lokalnih in regionalnih oblasti ne upoštevajo pri izračunu strukturnega primanjkljaja za srednjeročne cilje, kot so določeni v Paktu za stabilnost in rast ter fiskalnem paktu. Ravno tako naj se sofinanciranje, ki ga v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov zagotavljajo države članice ter lokalne in regionalne oblasti, ne obravnava kot strukturni izdatki. Takšno sofinanciranje je po definiciji naložba splošnega evropskega pomena z dokazanim učinkom vzvoda za gospodarsko rast (9); |
| --- | --- |

20.

meni, da bi bilo treba dogovor Sveta o prožnejši uporabi Pakta za stabilnost in rast iz februarja 2016 vključiti tudi v primarno zakonodajo EU. Glede tega ponavlja svoj poziv, naj se javne naložbe lokalnih in regionalnih oblasti ne upoštevajo pri izračunu strukturnega primanjkljaja za srednjeročne cilje, kot so določeni v Paktu za stabilnost in rast ter fiskalnem paktu. Ravno tako naj se sofinanciranje, ki ga v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov zagotavljajo države članice ter lokalne in regionalne oblasti, ne obravnava kot strukturni izdatki. Takšno sofinanciranje je po definiciji naložba splošnega evropskega pomena z dokazanim učinkom vzvoda za gospodarsko rast (9);

| 21. | poudarja, da je pri dokončanju bančne unije pomemben usklajen evropski pristop k slabim posojilom (10), ki so konec leta 2016 znašala skoraj 1 000 milijard EUR, tj. približno 6,7 % BDP EU in 5,1 % vseh bančnih posojil. Razlike na tem področju so v EU zelo velike: delež teh posojil se giblje od 1 % do 46 % v celi vrsti gospodarskih panog. OR zato podpira akcijski načrt, ki ga je Svet sprejel 11. julija 2017 in katerega namen je odpraviti problem slabih posojil v bančništvu z vrsto pobud na področju bančnega nadzora, reformo okvirov za insolventnost in izterjavo dolgov, razvojem sekundarnih trgov slabih posojil in prestrukturiranjem bančnega sektorja; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je pri dokončanju bančne unije pomemben usklajen evropski pristop k slabim posojilom (10), ki so konec leta 2016 znašala skoraj 1 000 milijard EUR, tj. približno 6,7 % BDP EU in 5,1 % vseh bančnih posojil. Razlike na tem področju so v EU zelo velike: delež teh posojil se giblje od 1 % do 46 % v celi vrsti gospodarskih panog. OR zato podpira akcijski načrt, ki ga je Svet sprejel 11. julija 2017 in katerega namen je odpraviti problem slabih posojil v bančništvu z vrsto pobud na področju bančnega nadzora, reformo okvirov za insolventnost in izterjavo dolgov, razvojem sekundarnih trgov slabih posojil in prestrukturiranjem bančnega sektorja;

| 22. | še vedno dvomi o predlogu uvedbe listinjenih finančnih produktov, ki bi jih lahko izdal poslovni subjekt ali institucija, ki bi kupila portfelj obveznic euroobmočja ter nato izdala svoje obveznice, krite s tem portfeljem (vrednostni papirji, kriti z državnimi obveznicami – sovereign bond-backed securities, SBBS), primerljivo z ameriškimi državnimi obveznicami. Taki vrednostni papirji bi seveda omogočili prekinitev povezave med bankami in državami posojilojemalkami ter onemogočili privilegiran status državnih obveznic, hkrati pa preprečili vzajemno prevzemanje dolga in moralno tveganje. Hkrati listinjenje bankam omogoča, da finančno tveganje razširijo na neregulirane finančne udeležence. Vrednostni papirji, kriti z državnimi obveznicami, bi lahko v obdobju gospodarske krize povečali razliko v obrestni meri med državnimi obveznicami. |
| --- | --- |

22.

še vedno dvomi o predlogu uvedbe listinjenih finančnih produktov, ki bi jih lahko izdal poslovni subjekt ali institucija, ki bi kupila portfelj obveznic euroobmočja ter nato izdala svoje obveznice, krite s tem portfeljem (vrednostni papirji, kriti z državnimi obveznicami – sovereign bond-backed securities, SBBS), primerljivo z ameriškimi državnimi obveznicami. Taki vrednostni papirji bi seveda omogočili prekinitev povezave med bankami in državami posojilojemalkami ter onemogočili privilegiran status državnih obveznic, hkrati pa preprečili vzajemno prevzemanje dolga in moralno tveganje. Hkrati listinjenje bankam omogoča, da finančno tveganje razširijo na neregulirane finančne udeležence. Vrednostni papirji, kriti z državnimi obveznicami, bi lahko v obdobju gospodarske krize povečali razliko v obrestni meri med državnimi obveznicami.

V Bruslju, 30. novembra 2017

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Po tem, ko je bila 12. maja 2017 sprejeta resolucija OR z naslovom Bela knjiga Evropske komisije o prihodnosti Evrope – Razmisleki in scenariji za EU-27 do leta 2025, je OR začel posvetovanje o postopku razmisleka ter bo sklepe posvetovanja navedel v mnenju, ki bo sprejeto sredi leta 2018.

1

(2)  Glej str. 34 in 35 zadnje standardne raziskave Eurobarometer 87, pomlad 2017.

2

(3)  Glej eupinions št. 2016/4: A European Finance Minister with Budget Autonomy? (Evropski finančni minister s proračunsko avtonomijo?) Need for reforms of the Eurozone and their potential, given public opinion in Europe (Potreba po reformah euroobmočja in njihov potencial glede na javno mnenje v Evropi), Bertelsmann Stiftung.

3

(Evropski finančni minister s proračunsko avtonomijo?)

(Potreba po reformah euroobmočja in njihov potencial glede na javno mnenje v Evropi)

(4)  http://www2.consilium.europa.eu/media/26310/132525.pdf.

4

(5)  http://www.consilium.europa.eu/sl/policies/emu-report-2015/.

5

(6)  Glej mnenje OR o sporočilu Komisije – Krepitev socialne razsežnosti EMU, COM(2013) 690, ki ga je pripravil Jean-Louis DESTANS (FR/PES), sprejeto 31. januarja 2014, ECOS-V-050. OR bo 11. ali 12. oktobra 2017 sprejel tudi mnenje, ki ga je pripravil Mauro D’ATTIS (IT/EPP), o predlogu medinstitucionalne razglasitve evropskega stebra socialnih pravic in razmisleku o socialni razsežnosti Evrope, SEDEC-VI/027.

6

(7)  Glej točko 35 mnenja o fiskalni zmogljivosti in samodejnih stabilizatorjih v EMU z dne 7. februarja 2017, poročevalec Carl Fredrik GRAF (SE/EPP).

7

(8)  Glej točko 35 mnenja o fiskalni zmogljivosti in samodejnih stabilizatorjih v EMU z dne 7. februarja 2017, poročevalec Carl Fredrik GRAF (SE/EPP).

8

(9)  Glej točki 52 in 54 mnenja z naslovom Zmanjšanje naložbene vrzeli: kako se lotiti izzivov? Mnenje je bilo sprejeto 8. februarja 2017, poročevalec Markku MARKKULA (FI/EPP).

9

(10)  Slaba posojila so bančna posojila, ki se odplačujejo z zamudo ali za katera je malo verjetno, da bodo odplačana, ne da bi bilo treba prodati zavarovanje. Še vedno visoki deleži slabih posojil so problematični, saj zaradi višjih administrativnih stroškov in stroškov financiranja zmanjšujejo donosnost bank. Zaradi potreb po oblikovanju rezervacij se krči kapitalska osnova bank, sposobnost preživetja bank z visokimi ravnmi slabih posojil pa je ogrožena.

10

---

| 8.5.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 164/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 164/11

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Izvajanje makroregionalnih strategij

(2018/C 164/03)

| Poročevalec: | Raffaele Cattaneo (IT/EPP), regionalni svetnik in predsednik regionalnega sveta Lombardije |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izvajanju makroregionalnih strategij EU
  COM(2016) 805 final |

Poročevalec:

Raffaele Cattaneo (IT/EPP), regionalni svetnik in predsednik regionalnega sveta Lombardije

Referenčni dokument:

Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o izvajanju makroregionalnih strategij EU

COM(2016) 805 final

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | poudarja, da so makroregionalne strategije funkcionalna in povsem evropska vizija, ter pozdravlja prvo enotno poročilo Evropske komisije o izvajanju makroregionalnih strategij EU. Obenem ugotavlja, da EU potrebuje čezmejno teritorialno vizijo (1) za oblikovanje globalnega pristopa; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da so makroregionalne strategije funkcionalna in povsem evropska vizija, ter pozdravlja prvo enotno poročilo Evropske komisije o izvajanju makroregionalnih strategij EU. Obenem ugotavlja, da EU potrebuje čezmejno teritorialno vizijo (1) za oblikovanje globalnega pristopa;

| 2. | ugotavlja, da so se makroregionalne strategije, kljub temu da še niso dolgo v uporabi (2), že uveljavile kot politični instrument za učinkovitejši izkoristek skupnega potenciala makroregij z boljšim izvajanjem in usklajevanjem odzivov politik na različne izzive, kot so gospodarska rast, inovacije, promet, energija, okolje in podnebne spremembe, na podlagi lokalnega pristopa od spodaj navzgor; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da so se makroregionalne strategije, kljub temu da še niso dolgo v uporabi (2), že uveljavile kot politični instrument za učinkovitejši izkoristek skupnega potenciala makroregij z boljšim izvajanjem in usklajevanjem odzivov politik na različne izzive, kot so gospodarska rast, inovacije, promet, energija, okolje in podnebne spremembe, na podlagi lokalnega pristopa od spodaj navzgor;

| 3. | poudarja, da so makroregionalne strategije ključnega pomena za doseganje strateških ciljev EU in bistven del upravljanja EU na več ravneh. Pomembno vlogo imajo pri spodbujanju razvojnih procesov tudi v manj razvitih regijah, pa tudi pri tranziciji, pridruževanju EU ter v državah izven EU, kot so sosednje države; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da so makroregionalne strategije ključnega pomena za doseganje strateških ciljev EU in bistven del upravljanja EU na več ravneh. Pomembno vlogo imajo pri spodbujanju razvojnih procesov tudi v manj razvitih regijah, pa tudi pri tranziciji, pridruževanju EU ter v državah izven EU, kot so sosednje države;

| 4. | poudarja pomen makroregionalnih strategij za podporo ukrepom za boj proti podnebnim spremembam v ogroženih regijah. Te strategije je mogoče učinkovito uporabiti na primer za boj proti poplavam ali požarom na obmejnih območjih; |
| --- | --- |

4.

poudarja pomen makroregionalnih strategij za podporo ukrepom za boj proti podnebnim spremembam v ogroženih regijah. Te strategije je mogoče učinkovito uporabiti na primer za boj proti poplavam ali požarom na obmejnih območjih;

| 5. | meni, da so makroregionalne strategije in drugi instrumenti EU za čezmejno in nadnacionalno sodelovanje, kot so EZTS in druge strukture teritorialnega sodelovanja, npr. delovne skupnosti, ter programi Interreg, temelji prihodnosti EU; |
| --- | --- |

5.

meni, da so makroregionalne strategije in drugi instrumenti EU za čezmejno in nadnacionalno sodelovanje, kot so EZTS in druge strukture teritorialnega sodelovanja, npr. delovne skupnosti, ter programi Interreg, temelji prihodnosti EU;

| 6. | močno podpira koncept enotnega poročila o izvajanju štirih makroregionalnih strategij in z zanimanjem pričakuje poročila o izvajanju, ki naj bi jih Evropska komisija pripravila do konca leta 2018; |
| --- | --- |

6.

močno podpira koncept enotnega poročila o izvajanju štirih makroregionalnih strategij in z zanimanjem pričakuje poročila o izvajanju, ki naj bi jih Evropska komisija pripravila do konca leta 2018;

| 7. | opozarja na morebitno vlogo makroregionalnih strategij za celovit razvoj prek meja EU, zlasti ob upoštevanju izstopa Združenega kraljestva iz EU; zato predlaga, da se preuči, kako bi lahko makroregionalne strategije prispevale k oblikovanju prihodnjega odnosa med Združenim kraljestvom in EU, ter poziva k dejavni udeležbi lokalnih in regionalnih oblasti z obeh strani v prihodnji razpravi o tej zadevi; |
| --- | --- |

7.

opozarja na morebitno vlogo makroregionalnih strategij za celovit razvoj prek meja EU, zlasti ob upoštevanju izstopa Združenega kraljestva iz EU; zato predlaga, da se preuči, kako bi lahko makroregionalne strategije prispevale k oblikovanju prihodnjega odnosa med Združenim kraljestvom in EU, ter poziva k dejavni udeležbi lokalnih in regionalnih oblasti z obeh strani v prihodnji razpravi o tej zadevi;

| 8. | se sklicuje na prejšnja mnenja o tej temi, v katerih je podal posebne ugotovitve o posameznih makroregionalnih strategijah (3), na podlagi katerih je za to mnenje pripravil splošne ugotovitve, ki veljajo za vse makroregionalne strategije. V njem opozarja na pomen večje učinkovitosti in določanja prednostnih rezultatov, hkrati pa se v večji meri osredotoča na praktično izvajanje teh strategij; |
| --- | --- |

8.

se sklicuje na prejšnja mnenja o tej temi, v katerih je podal posebne ugotovitve o posameznih makroregionalnih strategijah (3), na podlagi katerih je za to mnenje pripravil splošne ugotovitve, ki veljajo za vse makroregionalne strategije. V njem opozarja na pomen večje učinkovitosti in določanja prednostnih rezultatov, hkrati pa se v večji meri osredotoča na praktično izvajanje teh strategij;

| 9. | poudarja, da je prednost makroregionalnih strategij kot skupnega okvira v tem, da lahko nacionalni, regionalni in lokalni akterji oblikujejo krovno strategijo in postopke skupnega načrtovanja programov, ki prispevajo k uresničevanju cilja Pogodbe glede ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter omogočajo učinkovito odzivanje na lokalne potrebe. Makroregionalne strategije poleg tega pritegnejo državljane k evropskemu projektu in premostijo vrzel med oblikovanjem politik na ravni EU in lokalni ravni; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je prednost makroregionalnih strategij kot skupnega okvira v tem, da lahko nacionalni, regionalni in lokalni akterji oblikujejo krovno strategijo in postopke skupnega načrtovanja programov, ki prispevajo k uresničevanju cilja Pogodbe glede ekonomske, socialne in teritorialne kohezije ter omogočajo učinkovito odzivanje na lokalne potrebe. Makroregionalne strategije poleg tega pritegnejo državljane k evropskemu projektu in premostijo vrzel med oblikovanjem politik na ravni EU in lokalni ravni;

| 10. | kljub temu ugotavlja, da so makroregionalne strategije v kritični fazi: vedno bolj se uveljavljajo, da pa bi jih lahko v celoti izkoristili, bo treba še izboljšati njihovo izvajanje. V tem mnenju so makroregionalne strategije obravnavane z lokalnega in regionalnega vidika, obenem pa ima tudi širši strateški cilj v okviru tekočih priprav za naslednje programsko obdobje in prihodnost Evrope na splošno; |
| --- | --- |

10.

kljub temu ugotavlja, da so makroregionalne strategije v kritični fazi: vedno bolj se uveljavljajo, da pa bi jih lahko v celoti izkoristili, bo treba še izboljšati njihovo izvajanje. V tem mnenju so makroregionalne strategije obravnavane z lokalnega in regionalnega vidika, obenem pa ima tudi širši strateški cilj v okviru tekočih priprav za naslednje programsko obdobje in prihodnost Evrope na splošno;

| 11. | podpira nove pobude za oblikovanje novih makroregionalnih strategij. Vendar pa bi bilo treba sprejeti bolj sistematičen pristop in funkcionalne potrebe opredeliti po postopku od spodaj navzgor. V sedanjih, že uveljavljenih strukturah za teritorialno sodelovanje bi bilo treba preučiti, ali bi makroregionalne strategije lahko prinesle dodano vrednost in nove priložnosti za njihovo izboljšanje; |
| --- | --- |

11.

podpira nove pobude za oblikovanje novih makroregionalnih strategij. Vendar pa bi bilo treba sprejeti bolj sistematičen pristop in funkcionalne potrebe opredeliti po postopku od spodaj navzgor. V sedanjih, že uveljavljenih strukturah za teritorialno sodelovanje bi bilo treba preučiti, ali bi makroregionalne strategije lahko prinesle dodano vrednost in nove priložnosti za njihovo izboljšanje;

| 12. | prav tako je treba poudariti, da pri obstoječih makroregionalnih strategijah sodelujejo mnoge države članice EU, vendar bi bilo treba omogočiti tudi vzpostavitev makroregionalnih strategij, ki povezujejo manj držav, a več različnih regij, ki v takšnem teritorialnem pristopu vidijo ustrezen in učinkovit instrument za reševanje skupnih problemov, ob tem pa je treba posebno pozornost nameniti regijam z naravnimi omejitvami, otoškim regijam in najbolj oddaljenim regijam; |
| --- | --- |

12.

prav tako je treba poudariti, da pri obstoječih makroregionalnih strategijah sodelujejo mnoge države članice EU, vendar bi bilo treba omogočiti tudi vzpostavitev makroregionalnih strategij, ki povezujejo manj držav, a več različnih regij, ki v takšnem teritorialnem pristopu vidijo ustrezen in učinkovit instrument za reševanje skupnih problemov, ob tem pa je treba posebno pozornost nameniti regijam z naravnimi omejitvami, otoškim regijam in najbolj oddaljenim regijam;

| 13. | meni, da lahko civilna družba ter vplivni lokalni deležniki, regije in mesta veliko pripomorejo k okrepitvi evropskega projekta in doseganju ustreznega učinka vzvoda; zato je bistveno, da pri opredelitvi strateških programov sodelujejo tudi glavni izvajalci makroregionalnih strategij in civilna družba. To bo omogočilo boljše izvajanje načela subsidiarnosti v Evropi ne le v odnosih med oblikovalci politik in institucijami, temveč tudi v odnosih z gospodarskimi in socialnimi akterji na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

13.

meni, da lahko civilna družba ter vplivni lokalni deležniki, regije in mesta veliko pripomorejo k okrepitvi evropskega projekta in doseganju ustreznega učinka vzvoda; zato je bistveno, da pri opredelitvi strateških programov sodelujejo tudi glavni izvajalci makroregionalnih strategij in civilna družba. To bo omogočilo boljše izvajanje načela subsidiarnosti v Evropi ne le v odnosih med oblikovalci politik in institucijami, temveč tudi v odnosih z gospodarskimi in socialnimi akterji na lokalni in regionalni ravni;

II.   OZADJE IN FINANCIRANJE

| 14. | ugotavlja, da so makroregionalne strategije v bistvu politični instrument, s katerim se usklajuje izvajanje široke palete politik. Področje uporabe teh strategij je mnogo obsežnejše od cilja evropskega teritorialnega sodelovanja: na eni strani različna področja politik prispevajo k izvajanju makroregionalnih strategij, po drugi pa bi bile vse politike EU bolje usklajene, če bi temeljile na teh strategijah; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da so makroregionalne strategije v bistvu politični instrument, s katerim se usklajuje izvajanje široke palete politik. Področje uporabe teh strategij je mnogo obsežnejše od cilja evropskega teritorialnega sodelovanja: na eni strani različna področja politik prispevajo k izvajanju makroregionalnih strategij, po drugi pa bi bile vse politike EU bolje usklajene, če bi temeljile na teh strategijah;

| 15. | opozarja, da morajo biti cilji makroregionalnih strategij usklajeno vključeni v splošno strategijo EU za obdobje po letu 2020, s čimer bi ustvarili skladen okvir za vse programe in makroregionalne strategije upoštevali pri strateškem načrtovanju vseh politik, ki vplivajo na regionalni razvoj. To velja za politike v vseh oblikah in na vseh ravneh, vključno s skupno vodenimi politikami, politikami, ki jih neposredno upravlja Evropska komisija, ter nacionalnimi regionalnimi politikami; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da morajo biti cilji makroregionalnih strategij usklajeno vključeni v splošno strategijo EU za obdobje po letu 2020, s čimer bi ustvarili skladen okvir za vse programe in makroregionalne strategije upoštevali pri strateškem načrtovanju vseh politik, ki vplivajo na regionalni razvoj. To velja za politike v vseh oblikah in na vseh ravneh, vključno s skupno vodenimi politikami, politikami, ki jih neposredno upravlja Evropska komisija, ter nacionalnimi regionalnimi politikami;

| 16. | izraža obžalovanje, da dodana vrednost makroregionalnih strategij trenutno ni dovolj upoštevana v sektorskih politikah in programih njihovega financiranja. To povzroča težave v praksi, saj morajo biti projekti usklajeni s strateškimi zahtevami teh strategij in sektorskih politik, ki zagotavljajo finančna sredstva in se lahko precej razlikujejo. Priprava projektov v okviru makroregionalnih strategij tako terja več časa, zato so ti manj konkurenčni od standardnih projektov v okviru sektorskih politik; |
| --- | --- |

16.

izraža obžalovanje, da dodana vrednost makroregionalnih strategij trenutno ni dovolj upoštevana v sektorskih politikah in programih njihovega financiranja. To povzroča težave v praksi, saj morajo biti projekti usklajeni s strateškimi zahtevami teh strategij in sektorskih politik, ki zagotavljajo finančna sredstva in se lahko precej razlikujejo. Priprava projektov v okviru makroregionalnih strategij tako terja več časa, zato so ti manj konkurenčni od standardnih projektov v okviru sektorskih politik;

| 17. | meni, da bi morali v vseh politikah EU (vključno s kohezijsko politiko) določiti specifična izvedbena pravila za projekte, ki prispevajo k makroregionalni strategiji, saj bi s tem omogočili lažji dostop do financiranja v programskem obdobju po letu 2020 in zmanjšali upravne zahteve. Nujno je treba poenostaviti izvajanje programov EU; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi morali v vseh politikah EU (vključno s kohezijsko politiko) določiti specifična izvedbena pravila za projekte, ki prispevajo k makroregionalni strategiji, saj bi s tem omogočili lažji dostop do financiranja v programskem obdobju po letu 2020 in zmanjšali upravne zahteve. Nujno je treba poenostaviti izvajanje programov EU;

| 18. | poziva k okrepitvi povezave med makroregionalnimi strategijami in viri financiranja EU tako ob zasnovi kot pri izvajanju sektorskih politik. Preprečiti je treba podvajanje postopkov in poročanja. Sredstva je treba načeloma dodeljevati na podlagi politik in ne obratno. Žal se zdi, da se trenutno dogaja prav to, saj je treba za makroregionalne strategije zaprositi za podporo iz programov financiranja; |
| --- | --- |

18.

poziva k okrepitvi povezave med makroregionalnimi strategijami in viri financiranja EU tako ob zasnovi kot pri izvajanju sektorskih politik. Preprečiti je treba podvajanje postopkov in poročanja. Sredstva je treba načeloma dodeljevati na podlagi politik in ne obratno. Žal se zdi, da se trenutno dogaja prav to, saj je treba za makroregionalne strategije zaprositi za podporo iz programov financiranja;

| 19. | spodbuja države članice, naj sprožijo nadaljnje razprave o tem, kako bi lahko makroregionalne strategije ob upoštevanju njihovih ustanovnih načel vključili v večletni finančni okvir EU za obdobje po letu 2020. Komisija bi morala v zvezi z naslednjo generacijo programov financiranja predvideti ustrezna sredstva za tiste nadnacionalne programe, ki ustrezajo makroregionalnim strategijam, ter oblikovati mehanizem, ki daje prednost upravičenim projektom, ki v okviru navedenih strategij veljajo za strateške, kar bi dopolnjevalo financiranje projektov v okviru drugih instrumentov EU za čezmejno in nadnacionalno sodelovanje; |
| --- | --- |

19.

spodbuja države članice, naj sprožijo nadaljnje razprave o tem, kako bi lahko makroregionalne strategije ob upoštevanju njihovih ustanovnih načel vključili v večletni finančni okvir EU za obdobje po letu 2020. Komisija bi morala v zvezi z naslednjo generacijo programov financiranja predvideti ustrezna sredstva za tiste nadnacionalne programe, ki ustrezajo makroregionalnim strategijam, ter oblikovati mehanizem, ki daje prednost upravičenim projektom, ki v okviru navedenih strategij veljajo za strateške, kar bi dopolnjevalo financiranje projektov v okviru drugih instrumentov EU za čezmejno in nadnacionalno sodelovanje;

| 20. | poziva koordinatorje makroregionalnih strategij, naj nemudoma pripravijo strateške dokumente o tem, kako bi morale različne politike prispevati k izvajanju strategij. Takšni strateški dokumenti bi oblikovalce politik EU pri pripravi zakonodajnih aktov za programsko obdobje po letu 2020 spodbudili k uskladitvi zakonodaje s potrebami makroregionalnih strategij. Strateški dokumenti bi bili poleg tega neposredno uporabljeni v fazi načrtovanja kot podlaga za oblikovanje operativnih programov; |
| --- | --- |

20.

poziva koordinatorje makroregionalnih strategij, naj nemudoma pripravijo strateške dokumente o tem, kako bi morale različne politike prispevati k izvajanju strategij. Takšni strateški dokumenti bi oblikovalce politik EU pri pripravi zakonodajnih aktov za programsko obdobje po letu 2020 spodbudili k uskladitvi zakonodaje s potrebami makroregionalnih strategij. Strateški dokumenti bi bili poleg tega neposredno uporabljeni v fazi načrtovanja kot podlaga za oblikovanje operativnih programov;

| 21. | poziva Evropsko komisijo, naj ta proces podpre v okviru programa Interact ter v sodelovanju s tematskimi in nacionalnimi koordinatorji makroregionalnih strategij, pa tudi deležniki sedanjih in prihodnjih makroregionalnih strategij, in sicer z organiziranjem in financiranjem specifičnih delavnic, namenjenih pripravi takšnih strateških dokumentov. Evropsko komisijo tudi poziva, naj v okviru programa Interact omogoči izmenjavo izkušenj pri izvajanju vseh štirih makroregionalnih strategij, tako kar zadeva njihove tematske prednostne naloge kot splošne vidike njihovega izvajanja. Pripravo novih makroregionalnih strategij bi bilo treba podpreti tudi metodološko; |
| --- | --- |

21.

poziva Evropsko komisijo, naj ta proces podpre v okviru programa Interact ter v sodelovanju s tematskimi in nacionalnimi koordinatorji makroregionalnih strategij, pa tudi deležniki sedanjih in prihodnjih makroregionalnih strategij, in sicer z organiziranjem in financiranjem specifičnih delavnic, namenjenih pripravi takšnih strateških dokumentov. Evropsko komisijo tudi poziva, naj v okviru programa Interact omogoči izmenjavo izkušenj pri izvajanju vseh štirih makroregionalnih strategij, tako kar zadeva njihove tematske prednostne naloge kot splošne vidike njihovega izvajanja. Pripravo novih makroregionalnih strategij bi bilo treba podpreti tudi metodološko;

| 22. | ugotavlja, da bi morala Evropska komisija prevzeti večjo in bolj proaktivno vlogo pri usklajevanju in spodbujanju sodelovanja makroregionalnih strategij. Poleg GD REGIO bi morali izvajanje strateških ciljev teh strategij bolj aktivno podpreti tudi drugi generalni direktorati Komisije. Makroregionalne strategije bi morale biti bolje povezane z vsemi politikami in instrumenti EU, s čimer bi zagotovili, da bi v večji meri prispevale k splošnim ciljem EU; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da bi morala Evropska komisija prevzeti večjo in bolj proaktivno vlogo pri usklajevanju in spodbujanju sodelovanja makroregionalnih strategij. Poleg GD REGIO bi morali izvajanje strateških ciljev teh strategij bolj aktivno podpreti tudi drugi generalni direktorati Komisije. Makroregionalne strategije bi morale biti bolje povezane z vsemi politikami in instrumenti EU, s čimer bi zagotovili, da bi v večji meri prispevale k splošnim ciljem EU;

| 23. | poziva k možnosti za vključitev (med drugim) ekonomskih spodbud za regije in države članice, da bodo lahko ob podpori Evropske komisije uporabile nove metode izvajanja evropskih politik in zakonodaje v okviru makroregionalnih strategij. Nove metode bi lahko med drugim vključevale poskusno uporabo morebitnih prihodnjih evropskih standardov ali politik oziroma lajšanje izvajanja že sprejetih evropskih predpisov in politik (morebitno hitrejše uresničevanje določenih ciljev, na primer glede podnebja, energije, prevoza itd., ali kvalitativno in kvantitativno preseganje ciljev evropske zakonodaje ter določanje bolj ambicioznih ciljev). Ta mehanizem spodbud bi bilo mogoče vzpostaviti s prostovoljnim povezovanjem makroregionalnih partnerjev z Evropsko komisijo v okviru t. i. programske pogodbe, v kateri bi določili cilje in načine delovanja ter ki bi vključevala spodbude k zavezam za hitrejše izvajanje; |
| --- | --- |

23.

poziva k možnosti za vključitev (med drugim) ekonomskih spodbud za regije in države članice, da bodo lahko ob podpori Evropske komisije uporabile nove metode izvajanja evropskih politik in zakonodaje v okviru makroregionalnih strategij. Nove metode bi lahko med drugim vključevale poskusno uporabo morebitnih prihodnjih evropskih standardov ali politik oziroma lajšanje izvajanja že sprejetih evropskih predpisov in politik (morebitno hitrejše uresničevanje določenih ciljev, na primer glede podnebja, energije, prevoza itd., ali kvalitativno in kvantitativno preseganje ciljev evropske zakonodaje ter določanje bolj ambicioznih ciljev). Ta mehanizem spodbud bi bilo mogoče vzpostaviti s prostovoljnim povezovanjem makroregionalnih partnerjev z Evropsko komisijo v okviru t. i. programske pogodbe, v kateri bi določili cilje in načine delovanja ter ki bi vključevala spodbude k zavezam za hitrejše izvajanje;

Makroregionalne strategije in kohezijska politika

| 24. | poudarja, da kohezijska politika za EU ni le politika za regionalni razvoj, s katero želi zmanjšati razlike, temveč je hkrati tudi njen najpomembnejši naložbeni instrument. Makroregionalne strategije je treba bolje in neposredno povezati z ukrepi kohezijske politike, da bo mogoče pri njihovem izvajanju izkoristiti prednosti specifičnega in integriranega pristopa v operativnih programih; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da kohezijska politika za EU ni le politika za regionalni razvoj, s katero želi zmanjšati razlike, temveč je hkrati tudi njen najpomembnejši naložbeni instrument. Makroregionalne strategije je treba bolje in neposredno povezati z ukrepi kohezijske politike, da bo mogoče pri njihovem izvajanju izkoristiti prednosti specifičnega in integriranega pristopa v operativnih programih;

| 25. | poudarja, da kohezijska politika nudi bistveno podporo makroregionalnim strategijam. Po eni strani zagotavlja bistveno finančno podporo za projekte, ki prispevajo k izvajanju makroregionalnih strategij, po drugi pa lahko s tehnično pomočjo upravljavskim mehanizmom makroregionalnih strategij zagotavlja njihovo vsakodnevno delovanje; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da kohezijska politika nudi bistveno podporo makroregionalnim strategijam. Po eni strani zagotavlja bistveno finančno podporo za projekte, ki prispevajo k izvajanju makroregionalnih strategij, po drugi pa lahko s tehnično pomočjo upravljavskim mehanizmom makroregionalnih strategij zagotavlja njihovo vsakodnevno delovanje;

| 26. | ugotavlja, da se kohezijska politika izvaja na podlagi nacionalnih dodelitev, zato je osredotočena predvsem na nacionalne prioritete. V praksi to pomeni, da tudi če določena država ali regija sklene podpreti projekte v okviru makroregionalne strategije, ni nobenega jamstva, da se bodo ustrezno odzvale tudi druge države ali regije in ravno tako podprle izvajanje teh projektov. V takih primerih so projekti manj učinkoviti in dodana vrednost makroekonomskih strategij manjša. Države članice bi morale makroregionalne strategije upoštevati pri načrtovanju kohezijske politike; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da se kohezijska politika izvaja na podlagi nacionalnih dodelitev, zato je osredotočena predvsem na nacionalne prioritete. V praksi to pomeni, da tudi če določena država ali regija sklene podpreti projekte v okviru makroregionalne strategije, ni nobenega jamstva, da se bodo ustrezno odzvale tudi druge države ali regije in ravno tako podprle izvajanje teh projektov. V takih primerih so projekti manj učinkoviti in dodana vrednost makroekonomskih strategij manjša. Države članice bi morale makroregionalne strategije upoštevati pri načrtovanju kohezijske politike;

| 27. | se zato zavzema, da bi v prihodnje še okrepili evropsko teritorialno sodelovanje v okviru kohezijske politike, hkrati pa povečali nadnacionalno razsežnost glavnih operativnih programov, ki predstavljajo približno 95 % kohezijske politike, in jih po potrebi uskladili z makroregionalnimi strategijami. Prav tako bi bilo treba izboljšati sinergije med programi, ki se financirajo iz skladov ESI, in neposredno vodenimi sektorskimi programi, kot sta Obzorje 2020, Erasmus+ in instrument za povezovanje Evrope (IPE). Ustrezni operativni programi bi morali jasno upoštevati makroregionalne strategije za posamezna območja; upa, da bodo vsa kopenska obmejna območja v EU in zunaj nje, pa tudi obmejna območja na morju (regije, oddaljene največ 150 km, v primeru najbolj oddaljenih in otoških regij pa tudi več kot 150 km) upravičena do podpore in bodo lahko sodelovala v programih čezmejnega in makroregionalnega sodelovanja; |
| --- | --- |

27.

se zato zavzema, da bi v prihodnje še okrepili evropsko teritorialno sodelovanje v okviru kohezijske politike, hkrati pa povečali nadnacionalno razsežnost glavnih operativnih programov, ki predstavljajo približno 95 % kohezijske politike, in jih po potrebi uskladili z makroregionalnimi strategijami. Prav tako bi bilo treba izboljšati sinergije med programi, ki se financirajo iz skladov ESI, in neposredno vodenimi sektorskimi programi, kot sta Obzorje 2020, Erasmus+ in instrument za povezovanje Evrope (IPE). Ustrezni operativni programi bi morali jasno upoštevati makroregionalne strategije za posamezna območja; upa, da bodo vsa kopenska obmejna območja v EU in zunaj nje, pa tudi obmejna območja na morju (regije, oddaljene največ 150 km, v primeru najbolj oddaljenih in otoških regij pa tudi več kot 150 km) upravičena do podpore in bodo lahko sodelovala v programih čezmejnega in makroregionalnega sodelovanja;

| 28. | ponovno poziva k poenostavitvi dostopa do sredstev kohezijske politike za majhne projekte, na kar je opozoril že v nedavnem mnenju Projekti za stike med ljudmi in majhni projekti v okviru programov čezmejnega sodelovanja. Izkazalo se je, da so nekateri manjši nadnacionalni projekti združljivi s cilji makroregionalnih strategij. Vendar pa večina programov EU za financiranje ni namenjena podpori majhnim projektom: številne lokalne skupnosti in organizacije civilne družbe pri tem ne morejo sodelovati, saj nimajo ustreznih finančnih in upravnih zmogljivosti. Zato se priporoča razvoj lahko dostopnih instrumentov financiranja, ki jih je preprosto upravljati, vključno z modeli vnaprejšnjega financiranja in pripravo manjših projektov; |
| --- | --- |

28.

ponovno poziva k poenostavitvi dostopa do sredstev kohezijske politike za majhne projekte, na kar je opozoril že v nedavnem mnenju Projekti za stike med ljudmi in majhni projekti v okviru programov čezmejnega sodelovanja. Izkazalo se je, da so nekateri manjši nadnacionalni projekti združljivi s cilji makroregionalnih strategij. Vendar pa večina programov EU za financiranje ni namenjena podpori majhnim projektom: številne lokalne skupnosti in organizacije civilne družbe pri tem ne morejo sodelovati, saj nimajo ustreznih finančnih in upravnih zmogljivosti. Zato se priporoča razvoj lahko dostopnih instrumentov financiranja, ki jih je preprosto upravljati, vključno z modeli vnaprejšnjega financiranja in pripravo manjših projektov;

| 29. | poudarja, da imajo programi za evropsko teritorialno sodelovanje izjemno pomembno vlogo pri podpori makroregionalnim strategijam. Vendar pa je tovrstno sodelovanje le majhen del splošnega financiranja, zato je bolj pomembno z vidika kakovosti kot pa z vidika obsega. Programi za evropsko teritorialno sodelovanje bi morali biti namenjeni predvsem podpori čezmejnega, nadnacionalnega in medregionalnega sodelovanja, pilotnih in inovativnih programov ter zagotavljanju tehnične pomoči za financiranje izvajanja makroregionalnih strategij. Tekmovanje med projekti za evropsko teritorialno sodelovanje in projekti v okviru makroregionalnih strategij za ista sredstva ni produktivno in bi ga bilo treba preprečiti; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da imajo programi za evropsko teritorialno sodelovanje izjemno pomembno vlogo pri podpori makroregionalnim strategijam. Vendar pa je tovrstno sodelovanje le majhen del splošnega financiranja, zato je bolj pomembno z vidika kakovosti kot pa z vidika obsega. Programi za evropsko teritorialno sodelovanje bi morali biti namenjeni predvsem podpori čezmejnega, nadnacionalnega in medregionalnega sodelovanja, pilotnih in inovativnih programov ter zagotavljanju tehnične pomoči za financiranje izvajanja makroregionalnih strategij. Tekmovanje med projekti za evropsko teritorialno sodelovanje in projekti v okviru makroregionalnih strategij za ista sredstva ni produktivno in bi ga bilo treba preprečiti;

| 30. | opozarja na vlogo EZTS pri izvajanju makroregionalnih strategij ter drugih nadnacionalnih in čezmejnih pobud, kot so delovne skupnosti. Vendar pa EZTS zaradi neustreznega izvajanja s tem povezane zakonodaje v nekaterih državah članicah, nepoznavanja priložnosti, ki jih nudi ta instrument, ter drugih trdovratnih upravnih ovir še niso razvila vsega svojega potenciala; |
| --- | --- |

30.

opozarja na vlogo EZTS pri izvajanju makroregionalnih strategij ter drugih nadnacionalnih in čezmejnih pobud, kot so delovne skupnosti. Vendar pa EZTS zaradi neustreznega izvajanja s tem povezane zakonodaje v nekaterih državah članicah, nepoznavanja priložnosti, ki jih nudi ta instrument, ter drugih trdovratnih upravnih ovir še niso razvila vsega svojega potenciala;

Nova opredelitev načela trikratnega ne

| 31. | ugotavlja, da je temeljno načelo makroregionalnih strategij pravilo trikratnega ne: nobenih dodatnih sredstev, dodatnih uradnih struktur in novih predpisov EU. V praksi pa je to načelo povzročilo nekaj nejasnosti. V vseh makroregionalnih strategijah so bile na primer vzpostavljene nove strukture, kot so platforme in omrežja za sodelovanje, vendar te ne štejejo za uradne strukture EU. Izvajanje makroregionalnih strategij je močno odvisno od financiranja EU, čeprav tehnično to niso dodatna sredstva, temveč prerazporejena za drugačno uporabo. Čeprav makroregionalne strategije ravno tako ne bi smele povzročiti sprejemanja novih predpisov, bi za izboljšanje njihovega izvajanja morali dovoliti predloge ali spremembe zakonodaje na vseh ravneh; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da je temeljno načelo makroregionalnih strategij pravilo trikratnega ne: nobenih dodatnih sredstev, dodatnih uradnih struktur in novih predpisov EU. V praksi pa je to načelo povzročilo nekaj nejasnosti. V vseh makroregionalnih strategijah so bile na primer vzpostavljene nove strukture, kot so platforme in omrežja za sodelovanje, vendar te ne štejejo za uradne strukture EU. Izvajanje makroregionalnih strategij je močno odvisno od financiranja EU, čeprav tehnično to niso dodatna sredstva, temveč prerazporejena za drugačno uporabo. Čeprav makroregionalne strategije ravno tako ne bi smele povzročiti sprejemanja novih predpisov, bi za izboljšanje njihovega izvajanja morali dovoliti predloge ali spremembe zakonodaje na vseh ravneh;

| 32. | meni, da bi morali pravilo trikratnega ne nadomestiti s pravilom trikratnega da, saj bi s tem izboljšali rabo sedanje zakonodaje, institucij in financiranja. Namesto nejasnih načel, kot je trikratni ne, bi bilo treba sprejeti praktičen pristop, da bi z ustreznimi ukrepi izboljšali delovanje makroregionalnih strategij. Odbor regij pravi da, potrebne so boljše sinergije z instrumenti financiranja, da, sedanje strukture je treba bolje umestiti v makroregionalne strategije in da, veljavna pravila je treba bolje izvajati; |
| --- | --- |

32.

meni, da bi morali pravilo trikratnega ne nadomestiti s pravilom trikratnega da, saj bi s tem izboljšali rabo sedanje zakonodaje, institucij in financiranja. Namesto nejasnih načel, kot je trikratni ne, bi bilo treba sprejeti praktičen pristop, da bi z ustreznimi ukrepi izboljšali delovanje makroregionalnih strategij. Odbor regij pravi da, potrebne so boljše sinergije z instrumenti financiranja, da, sedanje strukture je treba bolje umestiti v makroregionalne strategije in da, veljavna pravila je treba bolje izvajati;

Upravljanje

| 33. | ugotavlja, da je treba upravljanje makroregionalnih strategij sedaj izboljšati, kar pomeni, da je treba okrepiti tudi lokalno in regionalno raven. Upravljanje ne sme biti prepuščeno zgolj nacionalnim oblastem, saj je to v nasprotju z idejo makroregionalnih strategij; |
| --- | --- |

33.

ugotavlja, da je treba upravljanje makroregionalnih strategij sedaj izboljšati, kar pomeni, da je treba okrepiti tudi lokalno in regionalno raven. Upravljanje ne sme biti prepuščeno zgolj nacionalnim oblastem, saj je to v nasprotju z idejo makroregionalnih strategij;

| 34. | meni, da je za izvajanje makroregionalnih strategij potreben specifičen pristop upravljanja, ki temelji na sodelovanju in usklajevanju, ter poudarja, da so za to potrebne boljše upravne zmogljivosti, kar terja večje prevzemanje odgovornosti in boljše sodelovanje. Ta specifični pristop upravljanja bi bilo treba usklajeno vključiti v sedanje strukture upravljanja in tako preprečiti kakršno koli podvajanje ter oblikovati poenostavljen pristop. Usklajevanje pa nikakor ne sme povzročiti prikrite centralizacije; |
| --- | --- |

34.

meni, da je za izvajanje makroregionalnih strategij potreben specifičen pristop upravljanja, ki temelji na sodelovanju in usklajevanju, ter poudarja, da so za to potrebne boljše upravne zmogljivosti, kar terja večje prevzemanje odgovornosti in boljše sodelovanje. Ta specifični pristop upravljanja bi bilo treba usklajeno vključiti v sedanje strukture upravljanja in tako preprečiti kakršno koli podvajanje ter oblikovati poenostavljen pristop. Usklajevanje pa nikakor ne sme povzročiti prikrite centralizacije;

| 35. | poudarja, da morajo za boljše upravne zmogljivosti evropski, nacionalni in regionalni politiki ter uprave v večji meri prevzeti odgovornost, ter obžaluje, da je pri številnih makroregionalnih strategijah tega še vedno premalo. To je mogoče izboljšati z večjo ozaveščenostjo o odločilni vlogi regionalnih in lokalnih oblasti; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da morajo za boljše upravne zmogljivosti evropski, nacionalni in regionalni politiki ter uprave v večji meri prevzeti odgovornost, ter obžaluje, da je pri številnih makroregionalnih strategijah tega še vedno premalo. To je mogoče izboljšati z večjo ozaveščenostjo o odločilni vlogi regionalnih in lokalnih oblasti;

| 36. | ugotavlja, da se morda lahko postopki za zasnovo in izvajanje makroregionalnih strategij in z njimi povezanih projektov na začetku zdijo težavni in zapleteni, saj je treba različne upravne kulture in tradicije povezati v skupno strategijo razvoja. Makroregionalne strategije v začetni fazi terjajo precejšnje človeške vire in veliko časa, da se vzpostavijo novi postopki in upravne strukture. Potrebna je nova (bolj odprta in strateška) upravna kultura, prav tako pa se je treba seznaniti z novimi pristopi in pravnimi okviri ter se naučiti novih jezikov; |
| --- | --- |

36.

ugotavlja, da se morda lahko postopki za zasnovo in izvajanje makroregionalnih strategij in z njimi povezanih projektov na začetku zdijo težavni in zapleteni, saj je treba različne upravne kulture in tradicije povezati v skupno strategijo razvoja. Makroregionalne strategije v začetni fazi terjajo precejšnje človeške vire in veliko časa, da se vzpostavijo novi postopki in upravne strukture. Potrebna je nova (bolj odprta in strateška) upravna kultura, prav tako pa se je treba seznaniti z novimi pristopi in pravnimi okviri ter se naučiti novih jezikov;

| 37. | ugotavlja, da so za prevzemanje odgovornosti pri izvajanju makroregionalnih strategij bistvenega pomena stalen dialog, učinkovite strukture za sodelovanje in trdna partnerstva. V okviru upravljanja na več ravneh je najustreznejši način izvajanja deljeno upravljanje, pri čemer je treba razjasniti odgovornosti in pristojnosti vsakega od akterjev; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da so za prevzemanje odgovornosti pri izvajanju makroregionalnih strategij bistvenega pomena stalen dialog, učinkovite strukture za sodelovanje in trdna partnerstva. V okviru upravljanja na več ravneh je najustreznejši način izvajanja deljeno upravljanje, pri čemer je treba razjasniti odgovornosti in pristojnosti vsakega od akterjev;

| 38. | meni, da bi se morale institucije EU dogovoriti o skupni evropski viziji in strategiji razvoja na podlagi nacionalnih, regionalnih in lokalnih potreb. Makroregionalne strategije temeljijo na funkcionalnih regijah, zato so najbolj primerne za izvajanje razvojne strategije EU in doseganje njenih ciljev. V strategijah so namreč upoštevane specifične potrebe in zahteve določenega ozemlja (geografskega območja), učinkovito pa se uporablja tudi načelo partnerstva; |
| --- | --- |

38.

meni, da bi se morale institucije EU dogovoriti o skupni evropski viziji in strategiji razvoja na podlagi nacionalnih, regionalnih in lokalnih potreb. Makroregionalne strategije temeljijo na funkcionalnih regijah, zato so najbolj primerne za izvajanje razvojne strategije EU in doseganje njenih ciljev. V strategijah so namreč upoštevane specifične potrebe in zahteve določenega ozemlja (geografskega območja), učinkovito pa se uporablja tudi načelo partnerstva;

| 39. | ponovno poudarja, da morajo za učinkovito partnerstvo vsi deležniki sodelovati pri postopkih strateškega načrtovanja in odločanja. To je seveda mogoče le, če je znano, kakšne so lokalne in regionalne potrebe, ki jih je treba preučiti na ravni EU ter jih nato vključiti v splošne makroregionalne strategije. Tudi izvajanje makroregionalnih strategij je lahko uspešno le, če se regionalnim in lokalnim akterjem ter civilni družbi zagotovi prožnost, če uživajo zaupanje in če imajo na voljo zadostne finančne spodbude za izvajanje ciljev v splošnem evropskem interesu, prilagojenih lokalnim in regionalnim potrebam; |
| --- | --- |

39.

ponovno poudarja, da morajo za učinkovito partnerstvo vsi deležniki sodelovati pri postopkih strateškega načrtovanja in odločanja. To je seveda mogoče le, če je znano, kakšne so lokalne in regionalne potrebe, ki jih je treba preučiti na ravni EU ter jih nato vključiti v splošne makroregionalne strategije. Tudi izvajanje makroregionalnih strategij je lahko uspešno le, če se regionalnim in lokalnim akterjem ter civilni družbi zagotovi prožnost, če uživajo zaupanje in če imajo na voljo zadostne finančne spodbude za izvajanje ciljev v splošnem evropskem interesu, prilagojenih lokalnim in regionalnim potrebam;

| 40. | meni, da bi moralo usklajevanje na nacionalni ravni z vsemi drugimi ravnmi oblikovanja politik, institucionalnega odločanja in upravljanja temeljiti na širokih pooblastilih ter namenskih sredstvih za dejavnosti usklajevanja. Pri tem bi lahko vzpostavili tudi mrežo medsebojno povezanih nacionalnih platform za usklajevanje posameznih makroregionalnih strategij, kar bi omogočilo vključujoče izvajanje v vseh udeleženih državah in zagotovilo usklajenost med različnimi strategijami izvajanja v posameznih udeleženih državah in regijah; |
| --- | --- |

40.

meni, da bi moralo usklajevanje na nacionalni ravni z vsemi drugimi ravnmi oblikovanja politik, institucionalnega odločanja in upravljanja temeljiti na širokih pooblastilih ter namenskih sredstvih za dejavnosti usklajevanja. Pri tem bi lahko vzpostavili tudi mrežo medsebojno povezanih nacionalnih platform za usklajevanje posameznih makroregionalnih strategij, kar bi omogočilo vključujoče izvajanje v vseh udeleženih državah in zagotovilo usklajenost med različnimi strategijami izvajanja v posameznih udeleženih državah in regijah;

| 41. | poudarja, da je za boljše upravljanje makroregionalnih strategij potrebna podpora Evropske komisije, ki bi morala dejavno podpreti usklajevanje na nacionalni in tematski ravni ter si prizadevati za okrepitev povezav med politikami EU in izvajanjem teh strategij, pri tem pa posebno pozornost nameniti regionalnemu in lokalnemu vidiku. Evropska komisija bi morala večkrat organizirati redna srečanja in seminarje, na katerih bi se izvajalci in ključni deležniki bolj pregledno seznanili s cilji EU, s tem pa omogočiti izmenjavo dobrih praks v zvezi z obstoječimi makroregionalnimi strategijami; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da je za boljše upravljanje makroregionalnih strategij potrebna podpora Evropske komisije, ki bi morala dejavno podpreti usklajevanje na nacionalni in tematski ravni ter si prizadevati za okrepitev povezav med politikami EU in izvajanjem teh strategij, pri tem pa posebno pozornost nameniti regionalnemu in lokalnemu vidiku. Evropska komisija bi morala večkrat organizirati redna srečanja in seminarje, na katerih bi se izvajalci in ključni deležniki bolj pregledno seznanili s cilji EU, s tem pa omogočiti izmenjavo dobrih praks v zvezi z obstoječimi makroregionalnimi strategijami;

| 42. | meni, da bi morala Evropska komisija precej izboljšati notranje usklajevanje med različnimi generalnimi direktorati ter odpraviti sedanje podvajanje v politikah EU. V naslednjem poročilu o izvajanju makroregionalnih strategij EU bi se bilo treba še bolj posvetiti dobri praksi, ki bi jo bilo mogoče prenašati iz ene strategije v drugo; |
| --- | --- |

42.

meni, da bi morala Evropska komisija precej izboljšati notranje usklajevanje med različnimi generalnimi direktorati ter odpraviti sedanje podvajanje v politikah EU. V naslednjem poročilu o izvajanju makroregionalnih strategij EU bi se bilo treba še bolj posvetiti dobri praksi, ki bi jo bilo mogoče prenašati iz ene strategije v drugo;

| 43. | meni, da bi morala prihodnja poročila Evropske komisije vsebovati tudi zanesljive podatke o finančnih prispevkih za makroregionalne strategije, vključno s številom podprtih projektov. Komisija pa bi si morala poleg tega v predlogih bolj prizadevati za uskladitev terminologije v zvezi z opisom vlog in postopkov v makroregionalnih strategijah; |
| --- | --- |

43.

meni, da bi morala prihodnja poročila Evropske komisije vsebovati tudi zanesljive podatke o finančnih prispevkih za makroregionalne strategije, vključno s številom podprtih projektov. Komisija pa bi si morala poleg tega v predlogih bolj prizadevati za uskladitev terminologije v zvezi z opisom vlog in postopkov v makroregionalnih strategijah;

Spremljanje, ocenjevanje in komunikacija

| 44. | poudarja potrebo po spremljanju in ocenjevanju načina izvajanja makroregionalnih strategij, da se oceni njihova učinkovitost in omogoči seznanjanje s politiko. Vendar mora biti jasno, kakšen je namen poročanja, komu so poročila namenjena in kaj naj bi vključevala. Poročanje brez jasnega cilja in namena je le nepotrebna upravna obremenitev; |
| --- | --- |

44.

poudarja potrebo po spremljanju in ocenjevanju načina izvajanja makroregionalnih strategij, da se oceni njihova učinkovitost in omogoči seznanjanje s politiko. Vendar mora biti jasno, kakšen je namen poročanja, komu so poročila namenjena in kaj naj bi vključevala. Poročanje brez jasnega cilja in namena je le nepotrebna upravna obremenitev;

| 45. | meni, da bi bilo treba na podlagi poročil o izvajanju makroregionalnih strategij oceniti, ali so politike EU in nacionalne politike še vedno usklajene in primerne za njihovo izvajanje, v nasprotnem primeru pa s temi poročili oblikovalce politik na ravni EU in nacionalni ravni opozoriti na potrebne spremembe. Pred oblikovanjem novih zakonodajnih predlogov bi bilo treba izvesti teritorialno oceno učinka, da se ugotovi, ali utegnejo vplivati na makroregionalne strategije. Poročila bi morala izvajalcem makroregionalnih strategij tudi pomagati razumeti doseženi napredek, izboljšati notranje postopke in se prilagoditi spremembam; |
| --- | --- |

45.

meni, da bi bilo treba na podlagi poročil o izvajanju makroregionalnih strategij oceniti, ali so politike EU in nacionalne politike še vedno usklajene in primerne za njihovo izvajanje, v nasprotnem primeru pa s temi poročili oblikovalce politik na ravni EU in nacionalni ravni opozoriti na potrebne spremembe. Pred oblikovanjem novih zakonodajnih predlogov bi bilo treba izvesti teritorialno oceno učinka, da se ugotovi, ali utegnejo vplivati na makroregionalne strategije. Poročila bi morala izvajalcem makroregionalnih strategij tudi pomagati razumeti doseženi napredek, izboljšati notranje postopke in se prilagoditi spremembam;

| 46. | poudarja, da je teritorialno sodelovanje nekoliko tvegano, saj ga ni mogoče natančno predvideti. Pri spremljanju in ocenjevanju bi se bilo zato treba osredotočiti na rezultate in postopke sodelovanja, ne pa na številke. Neuspehi in napake se dogajajo in se bodo tudi v prihodnje, vendar pa to ne bi smelo takoj povzročiti finančnih popravkov ali opustitve ukrepov, saj bi s tem preprečili sicer inovativne, vendar tvegane projekte; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da je teritorialno sodelovanje nekoliko tvegano, saj ga ni mogoče natančno predvideti. Pri spremljanju in ocenjevanju bi se bilo zato treba osredotočiti na rezultate in postopke sodelovanja, ne pa na številke. Neuspehi in napake se dogajajo in se bodo tudi v prihodnje, vendar pa to ne bi smelo takoj povzročiti finančnih popravkov ali opustitve ukrepov, saj bi s tem preprečili sicer inovativne, vendar tvegane projekte;

| 47. | se strinja z Evropsko komisijo, da bi morali makroregionalne strategije dopolniti z dobro komunikacijsko strategijo, saj meni, da je v sedanjih razmerah v EU potrebno seznanjanje z dodano vrednostjo njenih ukrepov. Cilji evropskih politik so med državljani zaradi makroregionalnih strategij bolje prepoznavni in razumljivi, zato so te strategije primeren odgovor na trenutno politično dogajanje v Evropi in bi lahko znatno prispevale k prihodnji razpravi o EU-27, ki jo je pred nedavnim sprožila Evropska komisija s svojo belo knjigo o prihodnosti Evrope; |
| --- | --- |

47.

se strinja z Evropsko komisijo, da bi morali makroregionalne strategije dopolniti z dobro komunikacijsko strategijo, saj meni, da je v sedanjih razmerah v EU potrebno seznanjanje z dodano vrednostjo njenih ukrepov. Cilji evropskih politik so med državljani zaradi makroregionalnih strategij bolje prepoznavni in razumljivi, zato so te strategije primeren odgovor na trenutno politično dogajanje v Evropi in bi lahko znatno prispevale k prihodnji razpravi o EU-27, ki jo je pred nedavnim sprožila Evropska komisija s svojo belo knjigo o prihodnosti Evrope;

Pripombe glede posameznih strategij

Strategija EU za območje Baltskega morja (EUSBSR)

| 48. | se strinja z oceno Evropske komisije glede izvajanja EUSBSR in z njo povezanih izzivov ter poudarja, da je bila za to strategijo leta 2016 vzpostavljena mreža organov Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) za upravljanje. Namen mreže je poiskati možnosti za učinkovitejšo finančno podporo pri izvajanju EUSBRSR. Podobne mreže so bile vzpostavljene tudi za druge sklade. To je primer dobre prakse, ki ga je mogoče uporabiti tudi v drugih makroregionalnih strategijah. Še en tak primer je sodelovanje regionalnih in mestnih mrež v okviru EUSBSR; |
| --- | --- |

48.

se strinja z oceno Evropske komisije glede izvajanja EUSBSR in z njo povezanih izzivov ter poudarja, da je bila za to strategijo leta 2016 vzpostavljena mreža organov Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) za upravljanje. Namen mreže je poiskati možnosti za učinkovitejšo finančno podporo pri izvajanju EUSBRSR. Podobne mreže so bile vzpostavljene tudi za druge sklade. To je primer dobre prakse, ki ga je mogoče uporabiti tudi v drugih makroregionalnih strategijah. Še en tak primer je sodelovanje regionalnih in mestnih mrež v okviru EUSBSR;

| 49. | ugotavlja, da je začetni kapital za EUSBSR učinkovit instrument za sklepanje partnerstev in pripravo projektov sodelovanja, ki si prizadevajo pridobiti sredstva iz programa Interreg za območje Baltskega morja ali iz drugih programov financiranja. Glede na to, da je EUSBSR prva makroregionalna strategija, vključuje veliko dobrih praks, ki jih je mogoče za primerjavo uporabiti tudi v drugih makroregionalnih strategijah; |
| --- | --- |

49.

ugotavlja, da je začetni kapital za EUSBSR učinkovit instrument za sklepanje partnerstev in pripravo projektov sodelovanja, ki si prizadevajo pridobiti sredstva iz programa Interreg za območje Baltskega morja ali iz drugih programov financiranja. Glede na to, da je EUSBSR prva makroregionalna strategija, vključuje veliko dobrih praks, ki jih je mogoče za primerjavo uporabiti tudi v drugih makroregionalnih strategijah;

Strategija EU za Podonavje (EUSDR)

| 50. | se strinja z oceno Evropske komisije glede izvajanja EUSDR in z njo povezanih izzivov. Eden najvidnejših rezultatov EUSDR je bila uvedba nadnacionalnega programa za Podonavje v okviru programa Interreg, ki natanko ustreza geografskemu območju strategije. V okviru EUSDR je bilo oblikovanih več projektov, od katerih so bili številni financirani iz nadnacionalnega programa za Podonavje ali iz drugih virov financiranja. Leta 2014 je poleg tega 14 držav ustanovilo nov, skupni organ, tj. Podonavsko strateško točko, ki naj bi olajšala izvajanje EUSDR ter omogočila sodelovanje vseh sedanjih in morebitnih akterjev. Obe pobudi pomenita velik napredek in bi ju bilo treba še naprej podpirati; |
| --- | --- |

50.

se strinja z oceno Evropske komisije glede izvajanja EUSDR in z njo povezanih izzivov. Eden najvidnejših rezultatov EUSDR je bila uvedba nadnacionalnega programa za Podonavje v okviru programa Interreg, ki natanko ustreza geografskemu območju strategije. V okviru EUSDR je bilo oblikovanih več projektov, od katerih so bili številni financirani iz nadnacionalnega programa za Podonavje ali iz drugih virov financiranja. Leta 2014 je poleg tega 14 držav ustanovilo nov, skupni organ, tj. Podonavsko strateško točko, ki naj bi olajšala izvajanje EUSDR ter omogočila sodelovanje vseh sedanjih in morebitnih akterjev. Obe pobudi pomenita velik napredek in bi ju bilo treba še naprej podpirati;

| 51. | pozdravlja dejstvo, da je EUSDR inovativna platforma za regionalno politiko, širitev in sosedsko politiko ter da spodbuja udeležbo poddržavnih oblasti in civilne družbe, vključno s socialnimi partnerji; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja dejstvo, da je EUSDR inovativna platforma za regionalno politiko, širitev in sosedsko politiko ter da spodbuja udeležbo poddržavnih oblasti in civilne družbe, vključno s socialnimi partnerji;

Strategija EU za jadransko-jonsko regijo (EUSAIR)

| 52. | ugotavlja, da ima begunska in migrantska kriza velike posledice za jadranske in jonske države. Drugi forum EUSAIR, ki je bil 11. in 12. maja 2017 v Ioannini v Grčiji, je bil posvečen temu, kako lahko strategija pripomore h krepitvi odpornosti jadranskih in jonskih držav pri obvladovanju te krize. Sodelujoče države so bile v resoluciji, sprejeti na drugem forumu, pozvane k vzpostavitvi sodelovalne platforme, prek katere bi se lahko države te regije bolje uskladile pri odzivanju na krizo in se pri tem učile druga od druge; |
| --- | --- |

52.

ugotavlja, da ima begunska in migrantska kriza velike posledice za jadranske in jonske države. Drugi forum EUSAIR, ki je bil 11. in 12. maja 2017 v Ioannini v Grčiji, je bil posvečen temu, kako lahko strategija pripomore h krepitvi odpornosti jadranskih in jonskih držav pri obvladovanju te krize. Sodelujoče države so bile v resoluciji, sprejeti na drugem forumu, pozvane k vzpostavitvi sodelovalne platforme, prek katere bi se lahko države te regije bolje uskladile pri odzivanju na krizo in se pri tem učile druga od druge;

| 53. | pozitivno ocenjuje prizadevanja za spodbujanje sodelovanja med skladi ESI in instrumentom za predpristopno pomoč. Ti skladi in instrument bi namreč morali skupaj z drugimi ustreznimi nacionalnimi in regionalnimi viri financiranja prispevati k doseganju ciljev EUSAIR. V okviru EUSAIR ter z regionalnimi mednarodnimi organizacijami bi lahko v zvezi s tem preučili možnosti za nadaljnje sinergije. Žal pa različna terminologija za opisovanje postopka izvajanja različnih programov za financiranje še vedno povzroča zmedo in ovira izkoriščanje sinergij; |
| --- | --- |

53.

pozitivno ocenjuje prizadevanja za spodbujanje sodelovanja med skladi ESI in instrumentom za predpristopno pomoč. Ti skladi in instrument bi namreč morali skupaj z drugimi ustreznimi nacionalnimi in regionalnimi viri financiranja prispevati k doseganju ciljev EUSAIR. V okviru EUSAIR ter z regionalnimi mednarodnimi organizacijami bi lahko v zvezi s tem preučili možnosti za nadaljnje sinergije. Žal pa različna terminologija za opisovanje postopka izvajanja različnih programov za financiranje še vedno povzroča zmedo in ovira izkoriščanje sinergij;

| 54. | se zaveda dodane vrednosti, ki jo strategija pomeni za sedanje oblike medvladnega in večstranskega sodelovanja na območju EUSAIR; |
| --- | --- |

54.

se zaveda dodane vrednosti, ki jo strategija pomeni za sedanje oblike medvladnega in večstranskega sodelovanja na območju EUSAIR;

| 55. | meni, da je treba premostiti vrzel med političnimi izjavami in sredstvi, ki so na voljo za izvajanje. Cilje strategije je mogoče doseči le, če bodo zanjo namenjena ustrezna finančna sredstva in uvedena primerna orodja za upravljanje; |
| --- | --- |

55.

meni, da je treba premostiti vrzel med političnimi izjavami in sredstvi, ki so na voljo za izvajanje. Cilje strategije je mogoče doseči le, če bodo zanjo namenjena ustrezna finančna sredstva in uvedena primerna orodja za upravljanje;

Strategija EU za alpsko regijo (EUSALP)

| 56. | ugotavlja, da se je izvajanje EUSALP začelo v prvi polovici leta 2016. Za zaključke je še prezgodaj, vsekakor pa je bil začetek zelo dober. Razveseljivo je, da večina od sedmih držav EUSALP v glavnem sodeluje prek regionalne ravni. Nacionalna in zvezna raven sta vključeni v izvršilni odbor, izvajanje strategije pa večinoma poteka na regionalni ravni. Prevzem odgovornosti na nacionalni in zvezni ravni bi bil lahko odločilnega pomena in bi dodatno spodbudil izvajanje strategij v bližnji prihodnosti. Vključevanje lokalne in regionalne ravni bo nedvomno prispevalo k večjemu občutku odgovornosti in kmalu omogočilo vključujoče in uspešno izvajanje strategije; |
| --- | --- |

56.

ugotavlja, da se je izvajanje EUSALP začelo v prvi polovici leta 2016. Za zaključke je še prezgodaj, vsekakor pa je bil začetek zelo dober. Razveseljivo je, da večina od sedmih držav EUSALP v glavnem sodeluje prek regionalne ravni. Nacionalna in zvezna raven sta vključeni v izvršilni odbor, izvajanje strategije pa večinoma poteka na regionalni ravni. Prevzem odgovornosti na nacionalni in zvezni ravni bi bil lahko odločilnega pomena in bi dodatno spodbudil izvajanje strategij v bližnji prihodnosti. Vključevanje lokalne in regionalne ravni bo nedvomno prispevalo k večjemu občutku odgovornosti in kmalu omogočilo vključujoče in uspešno izvajanje strategije;

| 57. | meni, da lahko alpska strategija prispeva k izvajanju trajnostnega modela razvoja, ki si ga delijo evropske makroregije. V Evropi sta prebivalstvo in bogastvo skoncentrirana predvsem na mestnih in velemestnih območjih, vendar je za ohranjanje trajnostnega razvoja mest nujno ohraniti gorska in podeželska območja v njihovi okolici. Varstvo naravnih virov državljanom omogoča koristi oaz dobrega počutja, oskrbo z zdravo in kakovostno hrano ter ohranjanje biotske raznovrstnosti. Povezava med velemestnimi območji, ki so gibalo proizvodnje ter središče ustvarjalnosti in inovativnosti, ter podeželskimi in gorskimi območji bo morala biti ključni dejavnik pri oblikovanju sinergij med projekti in skupnih kampanj obveščanja državljanov; |
| --- | --- |

57.

meni, da lahko alpska strategija prispeva k izvajanju trajnostnega modela razvoja, ki si ga delijo evropske makroregije. V Evropi sta prebivalstvo in bogastvo skoncentrirana predvsem na mestnih in velemestnih območjih, vendar je za ohranjanje trajnostnega razvoja mest nujno ohraniti gorska in podeželska območja v njihovi okolici. Varstvo naravnih virov državljanom omogoča koristi oaz dobrega počutja, oskrbo z zdravo in kakovostno hrano ter ohranjanje biotske raznovrstnosti. Povezava med velemestnimi območji, ki so gibalo proizvodnje ter središče ustvarjalnosti in inovativnosti, ter podeželskimi in gorskimi območji bo morala biti ključni dejavnik pri oblikovanju sinergij med projekti in skupnih kampanj obveščanja državljanov;

| 58. | kljub temu ugotavlja, da bi si lahko akterji EUSALP glede na dolgo zgodovino sodelovanja v regiji in uspešno gospodarstvo zastavili še višje cilje in razširili že uveljavljeno sodelovanje v okviru programa Interreg ter tako postali zgled tudi za druge makroregije. Ena od možnosti je vzpostavitev stalne strukture za usklajevanje izvajanja strategije, s čimer bi lahko učinkovito podprli sistem upravljanja; |
| --- | --- |

58.

kljub temu ugotavlja, da bi si lahko akterji EUSALP glede na dolgo zgodovino sodelovanja v regiji in uspešno gospodarstvo zastavili še višje cilje in razširili že uveljavljeno sodelovanje v okviru programa Interreg ter tako postali zgled tudi za druge makroregije. Ena od možnosti je vzpostavitev stalne strukture za usklajevanje izvajanja strategije, s čimer bi lahko učinkovito podprli sistem upravljanja;

| 59. | je seznanjen z dokumentom bavarskega predsedstva in drugih sodelujočih regij o skupnem stališču glede tega, da bi strategije vključili v regulativni okvir prihodnjega večletnega finančnega okvira, ter ta dokument pozitivno ocenjuje; |
| --- | --- |

59.

je seznanjen z dokumentom bavarskega predsedstva in drugih sodelujočih regij o skupnem stališču glede tega, da bi strategije vključili v regulativni okvir prihodnjega večletnega finančnega okvira, ter ta dokument pozitivno ocenjuje;

Izstop Združenega kraljestva iz EU

| 60. | meni, da je ključna predpostavka makroregionalnih strategij za decentralizirane uprave, regionalne in lokalne oblasti ter njihove skupnosti v Združenem kraljestvu trdna in realistična podlaga za sodelovanje s partnerji iz EU v prihodnje, zato poziva pogajalce iz Združenega kraljestva in EU, naj to vprašanje vključijo na seznam pogajalskih točk v zvezi z izstopnim sporazumom med Združenim kraljestvom in EU. |
| --- | --- |

60.

meni, da je ključna predpostavka makroregionalnih strategij za decentralizirane uprave, regionalne in lokalne oblasti ter njihove skupnosti v Združenem kraljestvu trdna in realistična podlaga za sodelovanje s partnerji iz EU v prihodnje, zato poziva pogajalce iz Združenega kraljestva in EU, naj to vprašanje vključijo na seznam pogajalskih točk v zvezi z izstopnim sporazumom med Združenim kraljestvom in EU.

V Bruslju, 30. novembra 2017

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Mnenje Odbora regij „Kakšna bo prihodnja teritorialna vizija do leta 2050?“ (COR-2015-04285).

1

(2)  Prva makroregionalna strategija, tj. strategija EU za regijo Baltskega morja, se je začela izvajati leta 2009.

2

(3)  Mnenje Strategija za Podonavje, CdR 86/2011 fin; mnenje Revidirana strategija EU za regijo Baltskega morja, CdR 1272/2012 fin; mnenje Dodana vrednost makroregionalnih strategij, CdR 5074/2013 fin; mnenje Strategija EU za jadransko-jonsko regijo (EUSAIR), CdR 23/2014 fin in mnenje Makroregionalna strategija Evropske unije za Alpe, CdR 2994/2014 fin.

3

---

| 8.5.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 164/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 164/19

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Poročilo o državljanstvu EU iz leta 2017

(2018/C 164/04)

| Poročevalec: | Guillermo Martínez Suárez (ES/PES), minister za predsedstvo v vladi avtonomne skupnosti, Asturija |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Krepitev pravic državljanov v Uniji demokratičnih sprememb – Poročilo o državljanstvu EU iz leta 2017
  COM(2017) 30 final/2 |

Poročevalec:

Guillermo Martínez Suárez (ES/PES), minister za predsedstvo v vladi avtonomne skupnosti, Asturija

Referenčni dokument:

Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Krepitev pravic državljanov v Uniji demokratičnih sprememb – Poročilo o državljanstvu EU iz leta 2017

COM(2017) 30 final/2

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Uvod in ozadje

| 1. | priznava, da je v teh negotovih časih, v katerih se je znašla Unija, bistveno, da se poveča občutek pripadnosti državljanov projektu povezovanja, ki se je razvijal zadnjih 60 let, in njihovo sodelovanje v tem procesu, da bi se mu bolj približali. Evropski model je še vedno privlačen, vendar si je treba prizadevati za okrepitev vloge državljanov na vseh področjih (političnem, socialnem, gospodarskem in kulturnem), da bi ta proces dobil nov zagon. Pri tem je lahko primeren instrument evropsko državljanstvo, uvedeno pred 25 leti z Maastrichtsko pogodbo in zasnovano kot skupni status vseh Evropejcev; |
| --- | --- |

1.

priznava, da je v teh negotovih časih, v katerih se je znašla Unija, bistveno, da se poveča občutek pripadnosti državljanov projektu povezovanja, ki se je razvijal zadnjih 60 let, in njihovo sodelovanje v tem procesu, da bi se mu bolj približali. Evropski model je še vedno privlačen, vendar si je treba prizadevati za okrepitev vloge državljanov na vseh področjih (političnem, socialnem, gospodarskem in kulturnem), da bi ta proces dobil nov zagon. Pri tem je lahko primeren instrument evropsko državljanstvo, uvedeno pred 25 leti z Maastrichtsko pogodbo in zasnovano kot skupni status vseh Evropejcev;

| 2. | meni, da bi bilo treba državljanske pravice okrepiti zaradi globalizacije, ki ustvarja tako priložnosti kot izzive za naše državljane. S tega vidika pozdravlja razmislek o izkoriščanju globalizacije, ki ga je pred kratkim začela Komisija, da bi zagotovili zaščito in krepitev vloge evropskih državljanov z razvojem trdnih socialnih politik, prispevali h konvergenci življenjskih standardov navzgor in zagotovili potrebno podporo zlasti zasebnega sektorja vseživljenjskemu izobraževanju in usposabljanju. Odbor regij predvsem opozarja na vlogo, ki jo lahko imajo evropski strukturni in investicijski skladi pri izvajanju teh ukrepov v primeru ranljivih regij; |
| --- | --- |

2.

meni, da bi bilo treba državljanske pravice okrepiti zaradi globalizacije, ki ustvarja tako priložnosti kot izzive za naše državljane. S tega vidika pozdravlja razmislek o izkoriščanju globalizacije, ki ga je pred kratkim začela Komisija, da bi zagotovili zaščito in krepitev vloge evropskih državljanov z razvojem trdnih socialnih politik, prispevali h konvergenci življenjskih standardov navzgor in zagotovili potrebno podporo zlasti zasebnega sektorja vseživljenjskemu izobraževanju in usposabljanju. Odbor regij predvsem opozarja na vlogo, ki jo lahko imajo evropski strukturni in investicijski skladi pri izvajanju teh ukrepov v primeru ranljivih regij;

| 3. | poudarja, da je treba zagotoviti spoštovanje načela pravne države tudi na lokalni in regionalni ravni, saj je od te ravni odvisno, kako ga državljani dojemajo; lokalne in regionalne oblasti v EU, ki jih je skoraj 100 000, so namreč v veliki meri pristojne za izvajanje temeljnih pravic in svoboščin v odnosu z državljani, na kar je OR že opozoril (1); |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je treba zagotoviti spoštovanje načela pravne države tudi na lokalni in regionalni ravni, saj je od te ravni odvisno, kako ga državljani dojemajo; lokalne in regionalne oblasti v EU, ki jih je skoraj 100 000, so namreč v veliki meri pristojne za izvajanje temeljnih pravic in svoboščin v odnosu z državljani, na kar je OR že opozoril (1);

| 4. | v skladu s prejšnjimi mnenji o predhodnih poročilih o državljanstvu znova poudarja, da je treba upoštevati socialno razsežnost, ki sodi v okvir državljanstva, in specifične odgovornosti, ki jih imajo pri tem lokalne in regionalne oblasti. S tega vidika pozdravlja zavezo institucij, da si bodo prizadevale za doseganje konvergence življenjskih standardov navzgor, poudarja, da mora biti evropski steber socialnih pravic, sprejet letos jeseni, v skladu z načelom subsidiarnosti, in opozarja na vpliv njegovega Poglavja III o socialni zaščiti in socialni vključenosti na pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti, med drugim v zvezi z ukrepi za zaščito otrok, določitvijo minimalne plače, vključevanjem invalidov, dostopom do stanovanja in osnovnih storitev itd. (2). Poudarja še, da mora vsakršno krepitev teh pravic, kot je predvideno v dokumentu, spremljati ocena učinkov na lokalni in regionalni ravni ter analiza subsidiarnosti in sorazmernosti, da bi zagotovili spoštovanje pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

4.

v skladu s prejšnjimi mnenji o predhodnih poročilih o državljanstvu znova poudarja, da je treba upoštevati socialno razsežnost, ki sodi v okvir državljanstva, in specifične odgovornosti, ki jih imajo pri tem lokalne in regionalne oblasti. S tega vidika pozdravlja zavezo institucij, da si bodo prizadevale za doseganje konvergence življenjskih standardov navzgor, poudarja, da mora biti evropski steber socialnih pravic, sprejet letos jeseni, v skladu z načelom subsidiarnosti, in opozarja na vpliv njegovega Poglavja III o socialni zaščiti in socialni vključenosti na pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti, med drugim v zvezi z ukrepi za zaščito otrok, določitvijo minimalne plače, vključevanjem invalidov, dostopom do stanovanja in osnovnih storitev itd. (2). Poudarja še, da mora vsakršno krepitev teh pravic, kot je predvideno v dokumentu, spremljati ocena učinkov na lokalni in regionalni ravni ter analiza subsidiarnosti in sorazmernosti, da bi zagotovili spoštovanje pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti;

| 5. | je zelo zaskrbljen zaradi posledic, ki se obetajo z izstopom Združenega kraljestva iz EU za državljane, in meni, da je nujno popolnoma jasno in ob polnem spoštovanju pravne varnosti na podlagi načela vzajemnosti zaščititi pravice evropskih državljanov in njihovih družin, ki bivajo v Združenem kraljestvu, in britanskih državljanov, ki bivajo v drugih državah članicah EU. Temu vprašanju je treba v prihodnjih letih nameniti posebno pozornost. Ravno zato je nujno, da se v prihodnjem sporazumu predvidijo potrebna učinkovita, nediskriminatorna in čim širša jamstva, da se zaščitijo pravice državljanov, vključno s pravico državljanov EU do stalnega prebivališča v Združenem kraljestvu in pravico britanskih državljanov do stalnega prebivališča v EU. Jasno je, da je treba za zagotovitev pravične rešitve te pravice zagotoviti na podlagi vzajemnosti; |
| --- | --- |

5.

je zelo zaskrbljen zaradi posledic, ki se obetajo z izstopom Združenega kraljestva iz EU za državljane, in meni, da je nujno popolnoma jasno in ob polnem spoštovanju pravne varnosti na podlagi načela vzajemnosti zaščititi pravice evropskih državljanov in njihovih družin, ki bivajo v Združenem kraljestvu, in britanskih državljanov, ki bivajo v drugih državah članicah EU. Temu vprašanju je treba v prihodnjih letih nameniti posebno pozornost. Ravno zato je nujno, da se v prihodnjem sporazumu predvidijo potrebna učinkovita, nediskriminatorna in čim širša jamstva, da se zaščitijo pravice državljanov, vključno s pravico državljanov EU do stalnega prebivališča v Združenem kraljestvu in pravico britanskih državljanov do stalnega prebivališča v EU. Jasno je, da je treba za zagotovitev pravične rešitve te pravice zagotoviti na podlagi vzajemnosti;

| 6. | zadovoljen s pristopom vseh strani k pogajanjem o teh vprašanjih in v želji, da bi se ga redno obveščalo o poteku pogajanj, meni, da je treba natančno opredeliti upravičence, zagotoviti temeljne pravice, vključno s pravico do izobraževanja ter zdravstvenih in socialnih storitev, pa tudi koriščenja teh storitev, ter ohraniti sedanje stanje v določenih primerih (Severna Irska in Ciper), ko bi bile lahko pravice evropskih državljanov še posebej ogrožene. Meni, da bi bilo treba pri tem ves čas v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi osebam, ki jih to zadeva, omogočati čim bolj izčrpne informacije in preprečiti, da bi postale žrtve diskriminacije in ksenofobije; |
| --- | --- |

6.

zadovoljen s pristopom vseh strani k pogajanjem o teh vprašanjih in v želji, da bi se ga redno obveščalo o poteku pogajanj, meni, da je treba natančno opredeliti upravičence, zagotoviti temeljne pravice, vključno s pravico do izobraževanja ter zdravstvenih in socialnih storitev, pa tudi koriščenja teh storitev, ter ohraniti sedanje stanje v določenih primerih (Severna Irska in Ciper), ko bi bile lahko pravice evropskih državljanov še posebej ogrožene. Meni, da bi bilo treba pri tem ves čas v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi osebam, ki jih to zadeva, omogočati čim bolj izčrpne informacije in preprečiti, da bi postale žrtve diskriminacije in ksenofobije;

| 7. | ob upoštevanju navedenega pozdravlja predloge Evropske komisije v Poročilu o državljanstvu EU iz leta 2017, ki ustrezno uvaja novo fazo krepitve pravic evropskih državljanov, meni pa, da bi lahko vsebino poročila še izboljšali; |
| --- | --- |

7.

ob upoštevanju navedenega pozdravlja predloge Evropske komisije v Poročilu o državljanstvu EU iz leta 2017, ki ustrezno uvaja novo fazo krepitve pravic evropskih državljanov, meni pa, da bi lahko vsebino poročila še izboljšali;

Spodbujanje pravic, povezanih z državljanstvom EU, in skupnih vrednot EU

| 8. | ugotavlja, da evropski državljani najbolj zaupajo lokalnim in regionalnim oblastem, in meni, da bi morali lokalni in regionalni politiki imeti veliko večjo vlogo v postopku odločanja EU in predstavljati stališča državljanov; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da evropski državljani najbolj zaupajo lokalnim in regionalnim oblastem, in meni, da bi morali lokalni in regionalni politiki imeti veliko večjo vlogo v postopku odločanja EU in predstavljati stališča državljanov;

| 9. | meni, da bo delo lokalnih in regionalnih oblasti odločilno za uresničitev predlogov Komisije v zvezi z ozaveščanjem na področju državljanskih pravic. Prizadevati si je treba za sodelovanje z njimi, da se olajša neposredni dostop do teh informacij, saj gre za upravne organe, ki so po svoji naravi najbližji državljanom in so jim najbolj dostopni. Pri tem bi bilo treba čim bolj povečati vlogo evropskih informacijskih centrov (Europe Direct) ter tako prispevati k boljšemu ozaveščanju in obveščanju državljanov o pravicah, ki jim jih zagotavlja EU, možnostih financiranja, evropskih tematskih dogodkih in seminarjih ter kontaktnih podatkih pomembnih organizacij; |
| --- | --- |

9.

meni, da bo delo lokalnih in regionalnih oblasti odločilno za uresničitev predlogov Komisije v zvezi z ozaveščanjem na področju državljanskih pravic. Prizadevati si je treba za sodelovanje z njimi, da se olajša neposredni dostop do teh informacij, saj gre za upravne organe, ki so po svoji naravi najbližji državljanom in so jim najbolj dostopni. Pri tem bi bilo treba čim bolj povečati vlogo evropskih informacijskih centrov (Europe Direct) ter tako prispevati k boljšemu ozaveščanju in obveščanju državljanov o pravicah, ki jim jih zagotavlja EU, možnostih financiranja, evropskih tematskih dogodkih in seminarjih ter kontaktnih podatkih pomembnih organizacij;

| 10. | meni, da mora biti ozaveščanje državljanov v prvi vrsti usmerjeno v mlade, ki jih je gospodarska kriza doslej najbolj prizadela, in da je treba posebno pozornost nameniti temu, da so mladi izgubili zaupanje v proces povezovanja in status državljanstva, ki jim ne zagotavljata polnega osebnega in poklicnega razvoja. V skladu s pozivom Evropskega sveta decembra 2016 morajo ukrepi, ki jih je treba sprejeti in pri katerih imajo lokalne in regionalne oblasti bistveno vlogo, vključevati ne le uvedbo evropske solidarnostne enote, temveč vse vrste ukrepov (dostop do zaposlitve, mobilnost, izobraževanje, razvoj spretnosti in znanj itd.); |
| --- | --- |

10.

meni, da mora biti ozaveščanje državljanov v prvi vrsti usmerjeno v mlade, ki jih je gospodarska kriza doslej najbolj prizadela, in da je treba posebno pozornost nameniti temu, da so mladi izgubili zaupanje v proces povezovanja in status državljanstva, ki jim ne zagotavljata polnega osebnega in poklicnega razvoja. V skladu s pozivom Evropskega sveta decembra 2016 morajo ukrepi, ki jih je treba sprejeti in pri katerih imajo lokalne in regionalne oblasti bistveno vlogo, vključevati ne le uvedbo evropske solidarnostne enote, temveč vse vrste ukrepov (dostop do zaposlitve, mobilnost, izobraževanje, razvoj spretnosti in znanj itd.);

| 11. | meni, da je prispevek lokalnih oblasti ključen za krepitev demokratičnega načela, saj gre za primarno in neposredno raven izražanja predstavniške demokracije za evropske državljane. Po drugi strani se z vključevanjem lokalnih in regionalnih oblasti v dialoge z državljani in javne razprave prispeva h krepitvi participativne demokracije, zato bi ga bilo treba v prihodnosti še povečati; |
| --- | --- |

11.

meni, da je prispevek lokalnih oblasti ključen za krepitev demokratičnega načela, saj gre za primarno in neposredno raven izražanja predstavniške demokracije za evropske državljane. Po drugi strani se z vključevanjem lokalnih in regionalnih oblasti v dialoge z državljani in javne razprave prispeva h krepitvi participativne demokracije, zato bi ga bilo treba v prihodnosti še povečati;

| 12. | meni, da morajo imeti lokalne in regionalne oblasti pomembno vlogo tudi pri zagotavljanju pravice evropskih državljanov do prebivanja v drugi državi članici, če zagotavljajo socialno podporo ali storitve. Vsekakor morajo na področju „socialnega državljanstva“ delovati v skladu z merili, določenimi v evropskem pravu in podrobneje pojasnjenimi s sodno prakso, katerih poznavanje in razširjanje sta nujno potrebna; |
| --- | --- |

12.

meni, da morajo imeti lokalne in regionalne oblasti pomembno vlogo tudi pri zagotavljanju pravice evropskih državljanov do prebivanja v drugi državi članici, če zagotavljajo socialno podporo ali storitve. Vsekakor morajo na področju „socialnega državljanstva“ delovati v skladu z merili, določenimi v evropskem pravu in podrobneje pojasnjenimi s sodno prakso, katerih poznavanje in razširjanje sta nujno potrebna;

| 13. | priznava, da je uresničevanje pravice do prostega pretoka oseb v okviru turističnih, kulturnih, akademskih in gospodarskih izmenjav prispevalo k ustvarjanju zavesti o evropskem državljanstvu in spodbujanju medsebojnega razumevanja; spodbuja h krepitvi teh stikov in s tem tudi občutka enotnosti med evropskimi državljani. K temu lahko pripomore ravno poudarjanje naše kulturne raznolikosti in dediščine, kar so storile tudi evropske institucije z razglasitvijo leta 2018 za evropsko leto kulturne dediščine, pri čemer bodo imele lokalne in regionalne oblasti ključno strateško vlogo pri ukrepih in pobudah, povezanih s tem letom; |
| --- | --- |

13.

priznava, da je uresničevanje pravice do prostega pretoka oseb v okviru turističnih, kulturnih, akademskih in gospodarskih izmenjav prispevalo k ustvarjanju zavesti o evropskem državljanstvu in spodbujanju medsebojnega razumevanja; spodbuja h krepitvi teh stikov in s tem tudi občutka enotnosti med evropskimi državljani. K temu lahko pripomore ravno poudarjanje naše kulturne raznolikosti in dediščine, kar so storile tudi evropske institucije z razglasitvijo leta 2018 za evropsko leto kulturne dediščine, pri čemer bodo imele lokalne in regionalne oblasti ključno strateško vlogo pri ukrepih in pobudah, povezanih s tem letom;

Spodbujanje in izboljšanje udeležbe državljanov v demokratičnem življenju EU

| 14. | se strinja, da je ena izmed bistvenih razsežnosti državljanstva, ki je tudi najbolj neposredna, povezana z udeležbo na lokalnih in regionalnih volitvah, poleg tega poudarja, da je tudi udeležba na volitvah v Evropski parlament v državi prebivališča pomemben izraz evropskih državljanskih pravic, a je dejstvo, da te volitve urejajo različna nacionalna pravila, v nasprotju z vseevropskim pristopom, zato predlaga sprejetje predlogov Evropskega parlamenta za večjo evropeizacijo volilnih kampanj in zamisli o nadnacionalnih volilnih seznamih za volitve evropskih poslancev; |
| --- | --- |

14.

se strinja, da je ena izmed bistvenih razsežnosti državljanstva, ki je tudi najbolj neposredna, povezana z udeležbo na lokalnih in regionalnih volitvah, poleg tega poudarja, da je tudi udeležba na volitvah v Evropski parlament v državi prebivališča pomemben izraz evropskih državljanskih pravic, a je dejstvo, da te volitve urejajo različna nacionalna pravila, v nasprotju z vseevropskim pristopom, zato predlaga sprejetje predlogov Evropskega parlamenta za večjo evropeizacijo volilnih kampanj in zamisli o nadnacionalnih volilnih seznamih za volitve evropskih poslancev;

| 15. | opozarja pa, da udeležba na lokalnih volitvah ne sodi med pravice evropskih državljanov. To vprašanje zahteva poseben zakonodajni postopek in soglasno sprejetje (drugi odstavek člena 25 PDEU), za kar je potreben dodatni razmislek. Medtem bi lahko države članice pozvali, naj preučijo oblike udeležbe, ki so na voljo vsem državljanom EU; |
| --- | --- |

15.

opozarja pa, da udeležba na lokalnih volitvah ne sodi med pravice evropskih državljanov. To vprašanje zahteva poseben zakonodajni postopek in soglasno sprejetje (drugi odstavek člena 25 PDEU), za kar je potreben dodatni razmislek. Medtem bi lahko države članice pozvali, naj preučijo oblike udeležbe, ki so na voljo vsem državljanom EU;

| 16. | meni, da je za krepitev udeležbe evropskih državljanov na lokalnih volitvah nujno sprejeti različne ukrepe (razširjanje informacij, kampanje za ozaveščanje, poenostavitev postopkov vpisa v volilni imenik itd.) v tesnem sodelovanju z lokalnimi oblastmi. Hkrati je treba s povečanjem udeležbe evropskih državljanov na lokalnih volitvah nemudoma obravnavati pravico do polnega sodelovanja invalidov in odpraviti vse omejitve za njihovo sodelovanje v državah članicah, ki to onemogočajo. To vprašanje, ki presega pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti, bi morala Komisija upoštevati v svojih predlogih; |
| --- | --- |

16.

meni, da je za krepitev udeležbe evropskih državljanov na lokalnih volitvah nujno sprejeti različne ukrepe (razširjanje informacij, kampanje za ozaveščanje, poenostavitev postopkov vpisa v volilni imenik itd.) v tesnem sodelovanju z lokalnimi oblastmi. Hkrati je treba s povečanjem udeležbe evropskih državljanov na lokalnih volitvah nemudoma obravnavati pravico do polnega sodelovanja invalidov in odpraviti vse omejitve za njihovo sodelovanje v državah članicah, ki to onemogočajo. To vprašanje, ki presega pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti, bi morala Komisija upoštevati v svojih predlogih;

| 17. | poudarja, da bi morali tudi državljani tretjih držav, ki zakonito prebivajo v EU, imeti pravico do politične udeležbe na lokalni in regionalni ravni v skladu s pravom države bivanja; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da bi morali tudi državljani tretjih držav, ki zakonito prebivajo v EU, imeti pravico do politične udeležbe na lokalni in regionalni ravni v skladu s pravom države bivanja;

| 18. | opozarja, da v skladu z Lizbonsko pogodbo udeležba državljanov ni omejena samo na uveljavljanje volilne pravice, temveč se lahko v demokratični proces vključijo v različnih oblikah participativne demokracije. Lokalne in regionalne oblasti morajo v skladu s tem prispevati k širjenju uporabe teh novih možnosti udeležbe evropskih državljanov, seznanjanju z njimi ter jih vključiti v svoje prakse; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da v skladu z Lizbonsko pogodbo udeležba državljanov ni omejena samo na uveljavljanje volilne pravice, temveč se lahko v demokratični proces vključijo v različnih oblikah participativne demokracije. Lokalne in regionalne oblasti morajo v skladu s tem prispevati k širjenju uporabe teh novih možnosti udeležbe evropskih državljanov, seznanjanju z njimi ter jih vključiti v svoje prakse;

| 19. | izpostavlja, da med te instrumente spada tudi evropska državljanska pobuda, ki je doslej najvidnejši vidik participativne demokracije v EU in lahko okrepi neposreden stik državljanov z oblastmi, med katere sodijo tudi lokalne in regionalne institucije. Komisija v svojem poročilu navaja, da je v petih letih obstoja delovanje pobude zadovoljivo, vendar je jasno, da jo je treba razvijati še naprej, da bo uporabnikom prijaznejša in da se v celoti izkoristi njen demokratični potencial. OR bo še naprej natančno spremljal razvoj evropske državljanske pobude, trenutno pa pripravlja priporočila za predlagano revizijo Uredbe (EU) št. 211/2011; |
| --- | --- |

19.

izpostavlja, da med te instrumente spada tudi evropska državljanska pobuda, ki je doslej najvidnejši vidik participativne demokracije v EU in lahko okrepi neposreden stik državljanov z oblastmi, med katere sodijo tudi lokalne in regionalne institucije. Komisija v svojem poročilu navaja, da je v petih letih obstoja delovanje pobude zadovoljivo, vendar je jasno, da jo je treba razvijati še naprej, da bo uporabnikom prijaznejša in da se v celoti izkoristi njen demokratični potencial. OR bo še naprej natančno spremljal razvoj evropske državljanske pobude, trenutno pa pripravlja priporočila za predlagano revizijo Uredbe (EU) št. 211/2011;

| 20. | pozdravlja najnovejše sodbe Splošnega sodišča v zvezi z evropsko državljansko pobudo, ki omejujejo široko diskrecijsko pravico Komisije in povečujejo možnosti teh pobud, da vplivajo na vse vrste postopkov (3); zato poziva k spremembi tega instrumenta, da se resnično okrepi vloga državljanov v političnih in pravnih postopkih EU; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja najnovejše sodbe Splošnega sodišča v zvezi z evropsko državljansko pobudo, ki omejujejo široko diskrecijsko pravico Komisije in povečujejo možnosti teh pobud, da vplivajo na vse vrste postopkov (3); zato poziva k spremembi tega instrumenta, da se resnično okrepi vloga državljanov v političnih in pravnih postopkih EU;

Poenostavitev vsakdanjega življenja državljanov Unije

| 21. | opozarja, da morajo lokalne in regionalne uprave vsakodnevno izvajati številne postopke, ki jih potrebujejo državljani. Poleg tega so običajno prva raven uprave, na katero se ti obrnejo; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da morajo lokalne in regionalne uprave vsakodnevno izvajati številne postopke, ki jih potrebujejo državljani. Poleg tega so običajno prva raven uprave, na katero se ti obrnejo;

| 22. | ugotavlja, da se evropski državljani pritožujejo nad pomanjkljivimi informacijami, počasnostjo in kompleksnostjo številnih upravnih postopkov, ki jih morajo opraviti, da lahko uveljavijo svojo pravico do prostega gibanja in prebivanja v drugih državah članicah. Kritike morda kažejo na to, da javni organi, tudi regionalni in lokalni, posvečajo premalo pozornosti predlogom, pričakovanjem in potrebam državljanov pri stikih z upravo. OR poudarja pomen enostavnih in transparentnih pravil, da bi se državljanom EU omogočila bivanje v drugih državah članicah EU in polna udeležba v družbenem življenju države. Priznava, da je potreben pristop upravljanja na več ravneh, pri čemer bi morale vse ravni upravljanja sodelovati, da se ta proces olajša; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da se evropski državljani pritožujejo nad pomanjkljivimi informacijami, počasnostjo in kompleksnostjo številnih upravnih postopkov, ki jih morajo opraviti, da lahko uveljavijo svojo pravico do prostega gibanja in prebivanja v drugih državah članicah. Kritike morda kažejo na to, da javni organi, tudi regionalni in lokalni, posvečajo premalo pozornosti predlogom, pričakovanjem in potrebam državljanov pri stikih z upravo. OR poudarja pomen enostavnih in transparentnih pravil, da bi se državljanom EU omogočila bivanje v drugih državah članicah EU in polna udeležba v družbenem življenju države. Priznava, da je potreben pristop upravljanja na več ravneh, pri čemer bi morale vse ravni upravljanja sodelovati, da se ta proces olajša;

| 23. | meni, da bi morali ukrepi, ki jih Komisija načrtuje v zvezi z vzpostavitvijo enotnega digitalnega portala, poleg nacionalnih uprav vključevati tudi lokalne in regionalne, da bi za ta prvi korak v smeri potrebne poenostavitve in pospešitve upravnih postopkov uporabili celovit pristop, zato meni, da bi glede na to, da je krepitev evropskega državljanstva, ki temelji na demokratičnih vrednotah, zapisanih v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji, neposredno povezana z izpolnjevanjem načela transparentnosti v javni upravi, bilo zelo koristno, če bi institucije Evropske unije sodelovale s temi organi in jim dale na voljo ustrezna finančna sredstva in tehnično opremo, da se zagotovi učinkovito izvajanje načela transparentnosti in dobrega upravljanja na različnih ravneh evropske javne uprave, ter prostor za izmenjavo in oceno izkušenj; |
| --- | --- |

23.

meni, da bi morali ukrepi, ki jih Komisija načrtuje v zvezi z vzpostavitvijo enotnega digitalnega portala, poleg nacionalnih uprav vključevati tudi lokalne in regionalne, da bi za ta prvi korak v smeri potrebne poenostavitve in pospešitve upravnih postopkov uporabili celovit pristop, zato meni, da bi glede na to, da je krepitev evropskega državljanstva, ki temelji na demokratičnih vrednotah, zapisanih v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji, neposredno povezana z izpolnjevanjem načela transparentnosti v javni upravi, bilo zelo koristno, če bi institucije Evropske unije sodelovale s temi organi in jim dale na voljo ustrezna finančna sredstva in tehnično opremo, da se zagotovi učinkovito izvajanje načela transparentnosti in dobrega upravljanja na različnih ravneh evropske javne uprave, ter prostor za izmenjavo in oceno izkušenj;

| 24. | ugotavlja, da se zlasti prebivalci obmejnih regij zaradi življenja ob meji vsakodnevno soočajo z ovirami pri uveljavljanju pravice do prostega gibanja. Zlasti čezmejni delavci se soočajo s številnimi ovirami za mobilnost zaradi pomanjkanja usklajenosti nacionalne zakonodaje zadevnih držav članic na področju socialne varnosti, neposredne obdavčitve in davčnih ugodnosti, pa tudi zakonodaje na področju dela, zaradi česar je ogrožena njihova pravica do enakih možnosti pri dostopanju do trga dela. Vprašanje, kaj pri tem zanje pomeni oziroma lahko pomeni evropsko državljanstvo, bi moralo biti pomembno tudi za EU, saj zlasti v teh evropskih obmejnih regijah že zdaj prihajajo do izraza evropska ideja in skupne vrednote. Evropska komisija bi morala v obmejnih regijah in pri čezmejnem sodelovanju olajšati čezmejni dialog, procese in udeležbo. Komisija bi poleg tega morala spodbujati države članice k boljši usklajenosti njihovih zakonodaj, da bi bile zagotovljene pravice državljanov, ki živijo na obmejnih območjih; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da se zlasti prebivalci obmejnih regij zaradi življenja ob meji vsakodnevno soočajo z ovirami pri uveljavljanju pravice do prostega gibanja. Zlasti čezmejni delavci se soočajo s številnimi ovirami za mobilnost zaradi pomanjkanja usklajenosti nacionalne zakonodaje zadevnih držav članic na področju socialne varnosti, neposredne obdavčitve in davčnih ugodnosti, pa tudi zakonodaje na področju dela, zaradi česar je ogrožena njihova pravica do enakih možnosti pri dostopanju do trga dela. Vprašanje, kaj pri tem zanje pomeni oziroma lahko pomeni evropsko državljanstvo, bi moralo biti pomembno tudi za EU, saj zlasti v teh evropskih obmejnih regijah že zdaj prihajajo do izraza evropska ideja in skupne vrednote. Evropska komisija bi morala v obmejnih regijah in pri čezmejnem sodelovanju olajšati čezmejni dialog, procese in udeležbo. Komisija bi poleg tega morala spodbujati države članice k boljši usklajenosti njihovih zakonodaj, da bi bile zagotovljene pravice državljanov, ki živijo na obmejnih območjih;

| 25. | meni, da bi bilo morda primerno upoštevati dobre prakse v okviru sodelovanja lokalnih oblasti v programu za pametna mesta, s čimer bi lahko prispevali k izboljšanju novih instrumentov, ki jih načrtuje Komisija; |
| --- | --- |

25.

meni, da bi bilo morda primerno upoštevati dobre prakse v okviru sodelovanja lokalnih oblasti v programu za pametna mesta, s čimer bi lahko prispevali k izboljšanju novih instrumentov, ki jih načrtuje Komisija;

Krepitev varnosti in spodbujanje enakosti

| 26. | poudarja, da so ukrepi lokalnih in regionalnih oblasti še posebej pomembni za spodbujanje enakih možnosti. Glede na to, da je finančna vključenost nepogrešljiv vidik učinkovitega državljanstva v EU, ki ima pomembno vlogo pri zmanjševanju revščine in razlik v dohodkih ter za povečanje gospodarske rasti, meni, da bi morale lokalne in regionalne oblasti razviti partnerstva, da bi se sprejeli ukrepi za preprečevanje in odpravljanje finančne izključenosti in prezadolženosti, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti ranljivim državljanom; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da so ukrepi lokalnih in regionalnih oblasti še posebej pomembni za spodbujanje enakih možnosti. Glede na to, da je finančna vključenost nepogrešljiv vidik učinkovitega državljanstva v EU, ki ima pomembno vlogo pri zmanjševanju revščine in razlik v dohodkih ter za povečanje gospodarske rasti, meni, da bi morale lokalne in regionalne oblasti razviti partnerstva, da bi se sprejeli ukrepi za preprečevanje in odpravljanje finančne izključenosti in prezadolženosti, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti ranljivim državljanom;

| 27. | meni, da je pri predlaganih ukrepih za boj proti nasilju na podlagi spola bistveno, da se države članice spodbudi k prenosu Direktive 2011/99/EU, podpre njihovo sodelovanje v Istanbulski konvenciji ter upošteva vloga lokalnih in regionalnih oblasti, saj na lokalni ali regionalni ravni obstajajo programi na tem področju (svetovanje, vzdrževanje sprejemnih centrov za žrtve, pokojnine, finančna pomoč itd.), pa tudi zaradi naravne bližine žrtvam; |
| --- | --- |

27.

meni, da je pri predlaganih ukrepih za boj proti nasilju na podlagi spola bistveno, da se države članice spodbudi k prenosu Direktive 2011/99/EU, podpre njihovo sodelovanje v Istanbulski konvenciji ter upošteva vloga lokalnih in regionalnih oblasti, saj na lokalni ali regionalni ravni obstajajo programi na tem področju (svetovanje, vzdrževanje sprejemnih centrov za žrtve, pokojnine, finančna pomoč itd.), pa tudi zaradi naravne bližine žrtvam;

| 28. | poudarja, da je ta raven uprave tudi pri ukrepih za usklajevanje poklicnega in družinskega življenja ključnega pomena, saj je pristojna za podporne ukrepe, šolske urnike ipd. S tega vidika pozdravlja predloge iz zakonodajne pobude na to temo, ki jo je predložila Komisija. V zvezi s poenostavitvijo družinskega življenja še poudarja, da je treba na evropski ravni spodbujati najboljše prakse in politike posameznih regij in lokalnih oblasti za pomoč družinam (zlasti številčnim) v težavah; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je ta raven uprave tudi pri ukrepih za usklajevanje poklicnega in družinskega življenja ključnega pomena, saj je pristojna za podporne ukrepe, šolske urnike ipd. S tega vidika pozdravlja predloge iz zakonodajne pobude na to temo, ki jo je predložila Komisija. V zvezi s poenostavitvijo družinskega življenja še poudarja, da je treba na evropski ravni spodbujati najboljše prakse in politike posameznih regij in lokalnih oblasti za pomoč družinam (zlasti številčnim) v težavah;

| 29. | izpostavlja, da so pri spodbujanju enakosti še posebej pomembne pobude na lokalni in regionalni ravni za boj proti diskriminaciji skupnosti LGBTI in njihovemu nesprejemanju v družbi; |
| --- | --- |

29.

izpostavlja, da so pri spodbujanju enakosti še posebej pomembne pobude na lokalni in regionalni ravni za boj proti diskriminaciji skupnosti LGBTI in njihovemu nesprejemanju v družbi;

| 30. | opozarja na pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri spodbujanju ukrepov za enakopravno vključevanje in udeležbo invalidov. V zvezi s tem podpira projekt evropske kartice ugodnosti za invalide, ki invalidom v državah, vključenih v projekt, zagotavlja številne ugodnosti (zlasti na področju kulture, prevoza, prostočasnih dejavnosti in športa); |
| --- | --- |

30.

opozarja na pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri spodbujanju ukrepov za enakopravno vključevanje in udeležbo invalidov. V zvezi s tem podpira projekt evropske kartice ugodnosti za invalide, ki invalidom v državah, vključenih v projekt, zagotavlja številne ugodnosti (zlasti na področju kulture, prevoza, prostočasnih dejavnosti in športa);

| 31. | poudarja, da je pri ukrepih v zvezi s sintskimi in romskimi manjšinami, pa tudi drugimi manjšinami, vloga lokalnih in regionalnih oblasti ključna na področjih, kot so socialna pomoč, šolanje in nastanitev; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da je pri ukrepih v zvezi s sintskimi in romskimi manjšinami, pa tudi drugimi manjšinami, vloga lokalnih in regionalnih oblasti ključna na področjih, kot so socialna pomoč, šolanje in nastanitev;

| 32. | ugotavlja, da predlagani ukrepi za enakost ne upoštevajo posebnih potreb mladine, ki se sooča s težavami pri dostopu do zaposlitve ali prekarnimi zaposlitvami, kar jih ovira pri uresničevanju enakih človekovih in državljanskih pravic, ki so jim zagotovljene z ustanovnimi pogodbami in Listino EU o temeljnih pravicah. V teh okoliščinah se lahko nezadovoljstvo mladine sprevrže v odkrito sovražnost do evropskega projekta – v prid populističnim in ksenofobnim gibanjem – ali v radikalizacijo; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da predlagani ukrepi za enakost ne upoštevajo posebnih potreb mladine, ki se sooča s težavami pri dostopu do zaposlitve ali prekarnimi zaposlitvami, kar jih ovira pri uresničevanju enakih človekovih in državljanskih pravic, ki so jim zagotovljene z ustanovnimi pogodbami in Listino EU o temeljnih pravicah. V teh okoliščinah se lahko nezadovoljstvo mladine sprevrže v odkrito sovražnost do evropskega projekta – v prid populističnim in ksenofobnim gibanjem – ali v radikalizacijo;

| 33. | meni, da se je izobraževanje evropske mladine nedvomno izboljšalo z vse večjim dostopom do evropskih programov na področju izobraževanja, usposabljanja, mladih in športa, ki so danes združeni v okviru programa Erasmus +, zato je sprejetje ukrepov za olajšanje prehoda mladih iz izobraževanja v delo še bolj nujno, da se mladim omogoči pridobitev dodatnih spretnosti in znanja ter prispeva k njihovi večji zaposljivosti bodisi na podlagi že obstoječih pobud lokalnih oblasti na zadevnem področju (na primer v okviru ESS) ali prek tesnejšega sodelovanja med zainteresiranimi sektorji. S tem bi presegli protislovje, ko ima najbolj izobražena generacija Evropejcev največ težav pri iskanju kakovostne zaposlitve. OR na koncu poudarja, da je nujno treba povečati zaposljivost mladih, da bi jih približali Evropski uniji in njenim vrednotam. |
| --- | --- |

33.

meni, da se je izobraževanje evropske mladine nedvomno izboljšalo z vse večjim dostopom do evropskih programov na področju izobraževanja, usposabljanja, mladih in športa, ki so danes združeni v okviru programa Erasmus +, zato je sprejetje ukrepov za olajšanje prehoda mladih iz izobraževanja v delo še bolj nujno, da se mladim omogoči pridobitev dodatnih spretnosti in znanja ter prispeva k njihovi večji zaposljivosti bodisi na podlagi že obstoječih pobud lokalnih oblasti na zadevnem področju (na primer v okviru ESS) ali prek tesnejšega sodelovanja med zainteresiranimi sektorji. S tem bi presegli protislovje, ko ima najbolj izobražena generacija Evropejcev največ težav pri iskanju kakovostne zaposlitve. OR na koncu poudarja, da je nujno treba povečati zaposljivost mladih, da bi jih približali Evropski uniji in njenim vrednotam.

V Bruslju, 30. novembra 2017

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Odbor regij: RESOL-VI/020, Pravna država v EU z lokalnega in regionalnega vidika, 122. plenarno zasedanje, 22. in 23. marec 2017.

1

Pravna država v EU z lokalnega in regionalnega vidika

(2)  Evropska komisija: Predlog – Medinstitucionalna razglasitev evropskega stebra socialnih pravic, Bruselj, 26.4.2017, COM(2017) 251 final. Glej tudi https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights_en (dostop 15. maja 2017).

2

(3)  Sodba Sodišča z dne 3. februarja 2017Bürgerausschuss für die Bürgerinitiative Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe zoper Evropsko komisijo, zadeva T-646/13, ECLI:EU:T:2017:59; Sodba Sodišča z dne 10. maja 2017, Efler in drugi zoper Komisijo, zadeva T754/14.

3

Bürgerausschuss für die Bürgerinitiative Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe zoper Evropsko komisijo

Efler in drugi zoper Komisijo

---

| 8.5.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 164/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 164/24

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Posodobitev šolskega izobraževanja na vseh stopnjah

(2018/C 164/05)

| Poročevalec: | Csaba Borboly (RO/EPP), predsednik sveta okrožja, Hargita |
| --- | --- |
| Referenčni dokumenti: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o prenovljeni agendi EU za visoko šolstvo
  COM(2017) 247 final
  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Razvoj šol in odlično poučevanje za dober začetek v življenju
  COM(2017) 248 final
  Predlog priporočila Sveta o spremljanju diplomantov
  COM(2017) 249 final |

Poročevalec:

Csaba Borboly (RO/EPP), predsednik sveta okrožja, Hargita

Referenčni dokumenti:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o prenovljeni agendi EU za visoko šolstvo

COM(2017) 247 final

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Razvoj šol in odlično poučevanje za dober začetek v življenju

COM(2017) 248 final

Predlog priporočila Sveta o spremljanju diplomantov

COM(2017) 249 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Predlog priporočila Sveta o spremljanju diplomantov

Uvodna izjava 1

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Zaposljivost diplomantov po končanem izobraževanju in usposabljanju je vzrok za zaskrbljenost v mnogih državah članicah, predvsem zato, ker se stopnja zaposlenosti novih visokošolskih diplomantov v Uniji še ni povsem popravila po finančni krizi leta 2008 in ker se zaposlitveni položaj diplomantov programov poklicnega izobraževanja in usposabljanja (v nadaljnjem besedilu: diplomanti PIU) v državah članicah razlikuje. | Zaposljivost diplomantov po končanem izobraževanju in usposabljanju je vzrok za zaskrbljenost v mnogih državah članicah, predvsem zato, ker se stopnja zaposlenosti novih visokošolskih diplomantov v Uniji še ni povsem popravila po finančni krizi leta 2008 in ker se zaposlitveni položaj diplomantov programov poklicnega izobraževanja in usposabljanja (v nadaljnjem besedilu: diplomanti PIU) v državah članicah
  in regijah
  razlikuje,
  pogosto glede na geografsko lego
  .
  Upoštevati bi bilo treba tudi poseben položaj najbolj oddaljenih regij, saj imajo najvišje stopnje brezposelnosti v Evropi. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Zaposljivost diplomantov po končanem izobraževanju in usposabljanju je vzrok za zaskrbljenost v mnogih državah članicah, predvsem zato, ker se stopnja zaposlenosti novih visokošolskih diplomantov v Uniji še ni povsem popravila po finančni krizi leta 2008 in ker se zaposlitveni položaj diplomantov programov poklicnega izobraževanja in usposabljanja (v nadaljnjem besedilu: diplomanti PIU) v državah članicah razlikuje.

Zaposljivost diplomantov po končanem izobraževanju in usposabljanju je vzrok za zaskrbljenost v mnogih državah članicah, predvsem zato, ker se stopnja zaposlenosti novih visokošolskih diplomantov v Uniji še ni povsem popravila po finančni krizi leta 2008 in ker se zaposlitveni položaj diplomantov programov poklicnega izobraževanja in usposabljanja (v nadaljnjem besedilu: diplomanti PIU) v državah članicah
  in regijah
  razlikuje,
  pogosto glede na geografsko lego
  .
  Upoštevati bi bilo treba tudi poseben položaj najbolj oddaljenih regij, saj imajo najvišje stopnje brezposelnosti v Evropi.

Obrazložitev

Poleg ugotovljenih razlik med državami članicami je treba upoštevati tudi razlike med regijami.

Predlog spremembe 2

Predlog priporočila Sveta o spremljanju diplomantov

Uvodna izjava 6

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Čeprav mnoge države članice razvijajo sisteme za spremljanje, so izmenjava znanja, dobra praksa in vzajemno učenje šibki. | Čeprav mnoge države članice
  ter lokalne in regionalne oblasti
  razvijajo sisteme za spremljanje, se izmenjava znanja in dobrih praks ter vzajemno učenje izvajata le v omejenem obsegu. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Čeprav mnoge države članice razvijajo sisteme za spremljanje, so izmenjava znanja, dobra praksa in vzajemno učenje šibki.

Čeprav mnoge države članice
  ter lokalne in regionalne oblasti
  razvijajo sisteme za spremljanje, se izmenjava znanja in dobrih praks ter vzajemno učenje izvajata le v omejenem obsegu.

Obrazložitev

Sistemov za spremljanje ne razvijajo samo države članice, temveč jih v prid območnega in/ali regionalnega zaposlovanja razvijajo tudi nekatere lokalne in regionalne oblasti.

Predlog spremembe 3

Predlog priporočila Sveta o spremljanju diplomantov

Uvodna izjava 9

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice so pozvale k ukrepanju na ravni Unije, da bi se izboljšal pretok informacij o zaposljivosti, neusklajenosti v znanjih in spretnostih ter potrebah na trgu dela. Predvsem v Skupnem poročilu Sveta in Komisije za leto 2015 o izvajanju strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) je bilo predlagano spodbujanje relevantnosti visokega šolstva za trg dela in njegovega družbenega pomena, tudi z boljšimi informacijami in predvidevanji o potrebah in rezultatih trga dela, na primer s spremljanjem poklicnih poti diplomantov. | Države članice so pozvale k ukrepanju na ravni Unije, da bi se izboljšal pretok
  čim bolj razčlenjenih
  informacij o zaposljivosti, neskladju v znanju in spretnostih ter potrebah na trgu dela. Predvsem v Skupnem poročilu Sveta in Komisije za leto 2015 o izvajanju strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) je bilo predlagano spodbujanje relevantnosti visokega šolstva za trg dela in njegovega družbenega pomena, tudi z boljšimi informacijami in predvidevanji o potrebah in rezultatih trga dela, na primer s spremljanjem poklicnih poti diplomantov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice so pozvale k ukrepanju na ravni Unije, da bi se izboljšal pretok informacij o zaposljivosti, neusklajenosti v znanjih in spretnostih ter potrebah na trgu dela. Predvsem v Skupnem poročilu Sveta in Komisije za leto 2015 o izvajanju strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) je bilo predlagano spodbujanje relevantnosti visokega šolstva za trg dela in njegovega družbenega pomena, tudi z boljšimi informacijami in predvidevanji o potrebah in rezultatih trga dela, na primer s spremljanjem poklicnih poti diplomantov.

Države članice so pozvale k ukrepanju na ravni Unije, da bi se izboljšal pretok
  čim bolj razčlenjenih
  informacij o zaposljivosti, neskladju v znanju in spretnostih ter potrebah na trgu dela. Predvsem v Skupnem poročilu Sveta in Komisije za leto 2015 o izvajanju strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) je bilo predlagano spodbujanje relevantnosti visokega šolstva za trg dela in njegovega družbenega pomena, tudi z boljšimi informacijami in predvidevanji o potrebah in rezultatih trga dela, na primer s spremljanjem poklicnih poti diplomantov.

Obrazložitev

S čim večjo ravnjo razčlenjenosti informacij bo omogočeno oblikovanje natančnejših politik, skladnih z ugotovljenimi potrebami.

Predlog spremembe 4

Predlog priporočila Sveta o spremljanju diplomantov

Uvodna izjava 10

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice so se zavezale tudi k zagotavljanju neprekinjenega obveščanja in povratnih informacij v sklepih iz Rige iz leta 2015, v katerih so opredeljeni srednjeročni cilji v poklicnem izobraževanju in usposabljanju za obdobje 2015–2020, in sicer z ukrepi, kot so uporaba podatkov o zaposljivosti diplomantov PIU ter združevanje podatkov o učenju, vstopu na trg dela in poklicni poti, razvoj zmogljivosti akterjev na nacionalni ravni, da uporabijo podatke o diplomantih PIU za prilagajanje učnih načrtov, poklicnih profilov ter vsebine kvalifikacij poklicnega izobraževanja in usposabljanja novim gospodarskim in tehničnim zahtevam. | Države članice so se zavezale tudi k zagotavljanju neprekinjenega obveščanja in povratnih informacij v sklepih iz Rige iz leta 2015, v katerih so opredeljeni srednjeročni cilji v poklicnem izobraževanju in usposabljanju za obdobje 2015–2020, in sicer z ukrepi, kot so uporaba podatkov o zaposljivosti diplomantov PIU ter združevanje podatkov o učenju, vstopu na trg dela in poklicni poti, razvoj zmogljivosti akterjev na nacionalni
  , regionalni in lokalni
  ravni, da uporabijo podatke o diplomantih PIU za prilagajanje učnih načrtov, poklicnih profilov ter vsebine kvalifikacij poklicnega izobraževanja in usposabljanja novim gospodarskim in tehničnim zahtevam. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice so se zavezale tudi k zagotavljanju neprekinjenega obveščanja in povratnih informacij v sklepih iz Rige iz leta 2015, v katerih so opredeljeni srednjeročni cilji v poklicnem izobraževanju in usposabljanju za obdobje 2015–2020, in sicer z ukrepi, kot so uporaba podatkov o zaposljivosti diplomantov PIU ter združevanje podatkov o učenju, vstopu na trg dela in poklicni poti, razvoj zmogljivosti akterjev na nacionalni ravni, da uporabijo podatke o diplomantih PIU za prilagajanje učnih načrtov, poklicnih profilov ter vsebine kvalifikacij poklicnega izobraževanja in usposabljanja novim gospodarskim in tehničnim zahtevam.

Države članice so se zavezale tudi k zagotavljanju neprekinjenega obveščanja in povratnih informacij v sklepih iz Rige iz leta 2015, v katerih so opredeljeni srednjeročni cilji v poklicnem izobraževanju in usposabljanju za obdobje 2015–2020, in sicer z ukrepi, kot so uporaba podatkov o zaposljivosti diplomantov PIU ter združevanje podatkov o učenju, vstopu na trg dela in poklicni poti, razvoj zmogljivosti akterjev na nacionalni
  , regionalni in lokalni
  ravni, da uporabijo podatke o diplomantih PIU za prilagajanje učnih načrtov, poklicnih profilov ter vsebine kvalifikacij poklicnega izobraževanja in usposabljanja novim gospodarskim in tehničnim zahtevam.

Obrazložitev

Trenutno imajo regionalni in lokalni akterji pri izobraževanju in trgu dela ravno tako pomembno vlogo.

Predlog spremembe 5

Predlog priporočila Sveta o spremljanju diplomantov

Točka 1

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (a) | zbiranje ustreznih upravnih podatkov iz zbirk podatkov s področij izobraževanja, davkov in socialne varnosti; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(a)

zbiranje ustreznih upravnih podatkov iz zbirk podatkov s področij izobraževanja, davkov in socialne varnosti;

| (a) | zbiranje ustreznih upravnih podatkov iz zbirk podatkov s področij izobraževanja, davkov in socialne varnosti
  , ki za lokalne in regionalne oblasti ne sme pomeniti dodatnega bremena
  ; |
| --- | --- |

(a)

zbiranje ustreznih upravnih podatkov iz zbirk podatkov s področij izobraževanja, davkov in socialne varnosti
  , ki za lokalne in regionalne oblasti ne sme pomeniti dodatnega bremena
  ;

Obrazložitev

Z novim upravnim bremenom, ki bi nastalo s tem ukrepom, se proračunske potrebe ne smejo povečati čez mero, ki je potrebna za doseganje pričakovanih rezultatov.

Predlog spremembe 6

Predlog priporočila Sveta o spremljanju diplomantov

Točka 1

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (c) | možnost, da javni organi povežejo anonimizirane podatke iz različnih virov, da bi oblikovali celovit pregled o dosežkih diplomantov; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(c)

možnost, da javni organi povežejo anonimizirane podatke iz različnih virov, da bi oblikovali celovit pregled o dosežkih diplomantov;

| (c) | možnost, da javni organi povežejo anonimizirane podatke iz različnih virov
  , in sicer znotraj držav in čezmejno
  , da bi oblikovali celovit pregled o dosežkih diplomantov; |
| --- | --- |

(c)

možnost, da javni organi povežejo anonimizirane podatke iz različnih virov
  , in sicer znotraj držav in čezmejno
  , da bi oblikovali celovit pregled o dosežkih diplomantov;

Obrazložitev

Zaradi vse večje mobilnosti učečih je za oblikovanje celovitega pregleda o dosežkih diplomantov potreben dostop do podatkov ne le iz posamezne države članice, temveč tudi izven njih.

Predlog spremembe 7

Predlog priporočila Sveta o spremljanju diplomantov

Točka 2

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| zbirajo podatke, ki vključujejo: | zbirajo
  čim bolj razčlenjene
  podatke, ki vključujejo: |
| (a) | naslednje kvantitativne podatke: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

zbirajo podatke, ki vključujejo:

zbirajo
  čim bolj razčlenjene
  podatke, ki vključujejo:

(a)

naslednje kvantitativne podatke:

| (a) | naslednje kvantitativne podatke: |
| --- | --- |

(a)

naslednje kvantitativne podatke:

| (i) | socialno-biografski in socialno-ekonomski podatki, |
| --- | --- |

(i)

socialno-biografski in socialno-ekonomski podatki,

| (ii) | intenzivnost študija oziroma šolanja, |
| --- | --- |

(ii)

intenzivnost študija oziroma šolanja,

| (iii) | metoda študija oziroma šolanja, |
| --- | --- |

(iii)

metoda študija oziroma šolanja,

| (iv) | kvalifikacije, |
| --- | --- |

(iv)

kvalifikacije,

| (v) | pridobljene kreditne točke, |
| --- | --- |

(v)

pridobljene kreditne točke,

| (vi) | področje študija oziroma šolanja, |
| --- | --- |

(vi)

področje študija oziroma šolanja,

| (vii) | prehod v zaposlitev ali nadaljnje izobraževanje in usposabljanje, |
| --- | --- |

(vii)

prehod v zaposlitev ali nadaljnje izobraževanje in usposabljanje,

| (viii) | zaslužek, |
| --- | --- |

(viii)

zaslužek,

| (ix) | vrsta pogodbe, |
| --- | --- |

(ix)

vrsta pogodbe,

| (x) | zaposlitveni status, |
| --- | --- |

(x)

zaposlitveni status,

| (xi) | poklic, poklicni status in/ali dejavnost, |
| --- | --- |

(xi)

poklic, poklicni status in/ali dejavnost,

| (xii) | geografska in/ali sektorska mobilnost; |
| --- | --- |

(xii)

geografska in/ali sektorska mobilnost;

| (i) | socialno-biografski in socialno-ekonomski podatki, |
| --- | --- |

(i)

socialno-biografski in socialno-ekonomski podatki,

| (ii) | intenzivnost študija oziroma šolanja, |
| --- | --- |

(ii)

intenzivnost študija oziroma šolanja,

| (iii) | metoda študija oziroma šolanja, |
| --- | --- |

(iii)

metoda študija oziroma šolanja,

| (iv) | kvalifikacije, |
| --- | --- |

(iv)

kvalifikacije,

| (v) | pridobljene kreditne točke, |
| --- | --- |

(v)

pridobljene kreditne točke,

| (vi) | področje študija oziroma šolanja, |
| --- | --- |

(vi)

področje študija oziroma šolanja,

| (vii) | prehod v zaposlitev ali nadaljnje izobraževanje in usposabljanje, |
| --- | --- |

(vii)

prehod v zaposlitev ali nadaljnje izobraževanje in usposabljanje,

| (viii) | zaslužek, |
| --- | --- |

(viii)

zaslužek,

| (ix) | vrsta pogodbe, |
| --- | --- |

(ix)

vrsta pogodbe,

| (x) | zaposlitveni status, |
| --- | --- |

(x)

zaposlitveni status,

| (xi) | poklic, poklicni status in/ali dejavnost, |
| --- | --- |

(xi)

poklic, poklicni status in/ali dejavnost,

| (xii) | geografska in/ali sektorska mobilnost; |
| --- | --- |

(xii)

geografska in/ali sektorska mobilnost;

| (b) | naslednje kvalitativne podatke: |
| --- | --- |

(b)

naslednje kvalitativne podatke:

| (b) | naslednje kvalitativne podatke: |
| --- | --- |

(b)

naslednje kvalitativne podatke:

| (i) | relevantnost študija oziroma šolanja za zaposlitev, |
| --- | --- |

(i)

relevantnost študija oziroma šolanja za zaposlitev,

| (ii) | udeležba v prostovoljskih aktivnostih ali javnem življenju, |
| --- | --- |

(ii)

udeležba v prostovoljskih aktivnostih ali javnem življenju,

| (iii) | napredovanje in zadovoljstvo v zvezi s poklicno potjo, |
| --- | --- |

(iii)

napredovanje in zadovoljstvo v zvezi s poklicno potjo,

| (iv) | dojemanje kakovosti in relevantnosti prejetega izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

(iv)

dojemanje kakovosti in relevantnosti prejetega izobraževanja in usposabljanja;

| (i) | relevantnost študija oziroma šolanja za zaposlitev, |
| --- | --- |

(i)

relevantnost študija oziroma šolanja za zaposlitev,

| (ii) | udeležba v prostovoljskih aktivnostih ali javnem življenju, |
| --- | --- |

(ii)

udeležba v prostovoljskih aktivnostih ali javnem življenju,

| (iii) | napredovanje in zadovoljstvo v zvezi s poklicno potjo, |
| --- | --- |

(iii)

napredovanje in zadovoljstvo v zvezi s poklicno potjo,

| (iv) | dojemanje kakovosti in relevantnosti prejetega izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

(iv)

dojemanje kakovosti in relevantnosti prejetega izobraževanja in usposabljanja;

Obrazložitev

Čim večja raven razčlenjenosti bo omogočila boljše poznavanje problematike, s katero se je treba soočiti.

Predlog spremembe 8

Predlog priporočila Sveta o spremljanju diplomantov

Točka 3

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Longitudinalne raziskave o diplomantih







  3. | spodbujajo obširno, reprezentativno in stalno odzivanje na longitudinalne raziskave, vključno s spremljanjem diplomantov, ki so migrirali zaradi izobraževanja in usposabljanja ali ob zaključku svojega izobraževanja in usposabljanja; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Longitudinalne raziskave o diplomantih

3.

spodbujajo obširno, reprezentativno in stalno odzivanje na longitudinalne raziskave, vključno s spremljanjem diplomantov, ki so migrirali zaradi izobraževanja in usposabljanja ali ob zaključku svojega izobraževanja in usposabljanja;

Longitudinalne raziskave o diplomantih

| 3. | spodbujajo obširno, reprezentativno in stalno odzivanje na longitudinalne raziskave, vključno s spremljanjem diplomantov, ki so migrirali zaradi izobraževanja in usposabljanja ali ob zaključku svojega izobraževanja in usposabljanja
  , in diplomantov, ki so se vrnili po zaključku katere koli stopnje visokošolskega izobraževanja oziroma poklicnega izobraževanja in usposabljanja v drugi državi članici ali v kateri koli tretji državi, zlasti tistih, ki mejijo na EU
  ; |
| --- | --- |

3.

spodbujajo obširno, reprezentativno in stalno odzivanje na longitudinalne raziskave, vključno s spremljanjem diplomantov, ki so migrirali zaradi izobraževanja in usposabljanja ali ob zaključku svojega izobraževanja in usposabljanja
  , in diplomantov, ki so se vrnili po zaključku katere koli stopnje visokošolskega izobraževanja oziroma poklicnega izobraževanja in usposabljanja v drugi državi članici ali v kateri koli tretji državi, zlasti tistih, ki mejijo na EU
  ;

Obrazložitev

Zaradi vse bolj povezanega trga dela v EU in glede na visoko mobilnost učečih je cilj izobraževalnih sistemov vseh držav članic, da se izboljšata pridobivanje znanja in spretnosti ter zaposljivost. Zato je treba diplomante spremljati tudi prek državnih meja.

Predlog spremembe 9

Predlog priporočila Sveta o spremljanju diplomantov

Točka 5

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (e) | prispevati k razvoju politike na nacionalni ravni in ravni Unije; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(e)

prispevati k razvoju politike na nacionalni ravni in ravni Unije;

| (e) | prispevati k razvoju politike na nacionalni
  , regionalni in lokalni
  ravni in ravni Unije; |
| --- | --- |

(e)

prispevati k razvoju politike na nacionalni
  , regionalni in lokalni
  ravni in ravni Unije;

Obrazložitev

Lokalne in regionalne oblasti imajo pomembno vlogo pri izobraževanju in posegih na trg dela.

Predlog spremembe 10

Predlog priporočila Sveta o spremljanju diplomantov

Točka 9

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| po potrebi zagotovi podporo za krepitev zmogljivosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, da se vzpostavijo sistemi za spremljanje diplomantov PIU, pri čemer bodo ti sistemi temeljili na dobri praksi, opredeljeni z obširnim evidentiranjem v državah članicah, in olajša sodelovanje med organi, ponudniki poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter službami za karierno orientacijo v zvezi z uporabo podatkov, zbranih s spremljanjem; | po potrebi zagotovi podporo za krepitev zmogljivosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, da se vzpostavijo sistemi za spremljanje diplomantov PIU, pri čemer bodo ti sistemi temeljili na dobri praksi, opredeljeni z obširnim evidentiranjem v državah članicah
  na nacionalni, regionalni in/ali lokalni ravni
  , in olajša sodelovanje med
  različnimi
  organi, ponudniki poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter službami za karierno orientacijo v zvezi z uporabo podatkov, zbranih s spremljanjem; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

po potrebi zagotovi podporo za krepitev zmogljivosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, da se vzpostavijo sistemi za spremljanje diplomantov PIU, pri čemer bodo ti sistemi temeljili na dobri praksi, opredeljeni z obširnim evidentiranjem v državah članicah, in olajša sodelovanje med organi, ponudniki poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter službami za karierno orientacijo v zvezi z uporabo podatkov, zbranih s spremljanjem;

po potrebi zagotovi podporo za krepitev zmogljivosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, da se vzpostavijo sistemi za spremljanje diplomantov PIU, pri čemer bodo ti sistemi temeljili na dobri praksi, opredeljeni z obširnim evidentiranjem v državah članicah
  na nacionalni, regionalni in/ali lokalni ravni
  , in olajša sodelovanje med
  različnimi
  organi, ponudniki poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter službami za karierno orientacijo v zvezi z uporabo podatkov, zbranih s spremljanjem;

Obrazložitev

Različnim organom posameznih držav članic je treba priznati ključno vlogo.

Predlog spremembe 11

Predlog priporočila Sveta o spremljanju diplomantov

Točka 11

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| zagotovi, da bodo države članice in zainteresirane strani lahko uporabile zbrane podatke in povezane analize, tudi z vzpostavljenimi spletnimi orodji EU; | zagotovi, da bodo države članice
  , lokalne in regionalne oblasti, poleg njih pa tudi
  zainteresirane strani lahko uporabile zbrane podatke in povezane analize, tudi z vzpostavljenimi spletnimi orodji EU
  , pri čemer je treba poskrbeti za varstvo osebnih podatkov, hkrati pa morajo javni interes ali raziskovalni cilji oziroma cilji strateškega načrtovanja upravičevati takšen dostop
  ; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

zagotovi, da bodo države članice in zainteresirane strani lahko uporabile zbrane podatke in povezane analize, tudi z vzpostavljenimi spletnimi orodji EU;

zagotovi, da bodo države članice
  , lokalne in regionalne oblasti, poleg njih pa tudi
  zainteresirane strani lahko uporabile zbrane podatke in povezane analize, tudi z vzpostavljenimi spletnimi orodji EU
  , pri čemer je treba poskrbeti za varstvo osebnih podatkov, hkrati pa morajo javni interes ali raziskovalni cilji oziroma cilji strateškega načrtovanja upravičevati takšen dostop
  ;

Obrazložitev

Če je jasno, da je lokalnim in regionalnim oblastem takšen dostop treba zagotoviti, pa mora biti za zainteresirane strani omejen glede na namen uporabe.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | meni, da je predlog priporočila Sveta, ki ga je pripravila Komisija, dobrodošel, a negotov prvi korak na poti do evropskega sodelovanja, saj so nujno potrebni primerljivi podatki o (ne)zaposlenosti diplomantov v EU, da bo mogoče med drugim obravnavati beg možganov znotraj evropskih regij in med njimi. V okviru celovitega pristopa bi lahko Komisija na podlagi teh podatkov tudi enotno izoblikovala svoja politična priporočila; |
| --- | --- |

1.

meni, da je predlog priporočila Sveta, ki ga je pripravila Komisija, dobrodošel, a negotov prvi korak na poti do evropskega sodelovanja, saj so nujno potrebni primerljivi podatki o (ne)zaposlenosti diplomantov v EU, da bo mogoče med drugim obravnavati beg možganov znotraj evropskih regij in med njimi. V okviru celovitega pristopa bi lahko Komisija na podlagi teh podatkov tudi enotno izoblikovala svoja politična priporočila;

| 2. | izraža zadovoljstvo, da Komisija še naprej posveča posebno pozornost vprašanjem razvoja na področju izobraževanja, ki je zgodovinska pridobitev Evrope in eden glavnih nosilcev konkurenčnosti držav članic in regij, enakih možnosti posameznikov, družbene mobilnosti in evropskega državljanstva; |
| --- | --- |

2.

izraža zadovoljstvo, da Komisija še naprej posveča posebno pozornost vprašanjem razvoja na področju izobraževanja, ki je zgodovinska pridobitev Evrope in eden glavnih nosilcev konkurenčnosti držav članic in regij, enakih možnosti posameznikov, družbene mobilnosti in evropskega državljanstva;

| 3. | Evropski komisiji ponuja podporo v tem procesu, s katerim bi ob popolnem upoštevanju odgovornosti držav članic za vsebino poučevanja in organizacijo izobraževalnih sistemov lahko okrepili združljivost in interoperabilnost različnih evropskih sistemov šolskega izobraževanja na vseh stopnjah in usposabljanja; v tem smislu meni, da predlagani ukrep v sedanji obliki ne zbuja nobenih pomislekov glede subsidiarnosti, ter opozarja na pomen spoštovanja načela sorazmernosti, da se ne bi pojavile nove finančne ali upravne obremenitve; |
| --- | --- |

3.

Evropski komisiji ponuja podporo v tem procesu, s katerim bi ob popolnem upoštevanju odgovornosti držav članic za vsebino poučevanja in organizacijo izobraževalnih sistemov lahko okrepili združljivost in interoperabilnost različnih evropskih sistemov šolskega izobraževanja na vseh stopnjah in usposabljanja; v tem smislu meni, da predlagani ukrep v sedanji obliki ne zbuja nobenih pomislekov glede subsidiarnosti, ter opozarja na pomen spoštovanja načela sorazmernosti, da se ne bi pojavile nove finančne ali upravne obremenitve;

| 4. | izraža zadovoljstvo, da je Evropska komisija v sporočilu navedla, da je resnično zagotavljanje možnosti vsem mladim, da pridobijo celoten nabor ključnih znanj in spretnosti, pomemben korak k enakim možnostim državljanov EU, s čimer je povzela predlog, ki je bil prvikrat dan v mnenju Evropskega odbora regij Evropsko sodelovanje na področju mladine (2010–2018); |
| --- | --- |

4.

izraža zadovoljstvo, da je Evropska komisija v sporočilu navedla, da je resnično zagotavljanje možnosti vsem mladim, da pridobijo celoten nabor ključnih znanj in spretnosti, pomemben korak k enakim možnostim državljanov EU, s čimer je povzela predlog, ki je bil prvikrat dan v mnenju Evropskega odbora regij Evropsko sodelovanje na področju mladine (2010–2018);

| 5. | poudarja, da možnosti za izobraževanje ne smejo biti odvisne od družinskega dohodka, porekla in jezika učenca, dijaka ali študenta in da morajo evropski sistemi šolskega izobraževanja na vseh stopnjah temeljiti na enakosti, kar bi vsem državljanom EU omogočilo uresničitev njihovega potenciala. Odobrava pristop Komisije, ki priznava pomen povečanja naložb v izobraževanje in usposabljanje, med drugim zaradi reševanja problema šolskega osipa in opuščanja študija, da bi lokalne in regionalne oblasti lahko vsakomur zagotovile pravico do izobrazbe, saj bi se tako odpravile ovire, zaradi katerih si nekateri ne morejo izbrati smeri izobraževanja ali se celo odločiti zanj; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da možnosti za izobraževanje ne smejo biti odvisne od družinskega dohodka, porekla in jezika učenca, dijaka ali študenta in da morajo evropski sistemi šolskega izobraževanja na vseh stopnjah temeljiti na enakosti, kar bi vsem državljanom EU omogočilo uresničitev njihovega potenciala. Odobrava pristop Komisije, ki priznava pomen povečanja naložb v izobraževanje in usposabljanje, med drugim zaradi reševanja problema šolskega osipa in opuščanja študija, da bi lokalne in regionalne oblasti lahko vsakomur zagotovile pravico do izobrazbe, saj bi se tako odpravile ovire, zaradi katerih si nekateri ne morejo izbrati smeri izobraževanja ali se celo odločiti zanj;

| 6. | poudarja, da bo mogoče idejo o državljanski univerzi uresničiti le, če se bodo Unija in države članice pri pripravi politik visokošolskega izobraževanja dejansko in ustrezno posvetovale z lokalnimi in regionalnimi oblastmi; poziva Evropsko komisijo, naj vnovič spodbudi bolonjski proces in na nekaterih področjih, zlasti glede hitrega ali celo samodejnega priznavanja in enakovrednosti diplom in poklicnih kvalifikacij, vključno z doktorskimi in drugimi akademskimi nazivi, sprejme potrebne ukrepe; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bo mogoče idejo o državljanski univerzi uresničiti le, če se bodo Unija in države članice pri pripravi politik visokošolskega izobraževanja dejansko in ustrezno posvetovale z lokalnimi in regionalnimi oblastmi; poziva Evropsko komisijo, naj vnovič spodbudi bolonjski proces in na nekaterih področjih, zlasti glede hitrega ali celo samodejnega priznavanja in enakovrednosti diplom in poklicnih kvalifikacij, vključno z doktorskimi in drugimi akademskimi nazivi, sprejme potrebne ukrepe;

| 7. | meni, da je digitalizacija priložnost za odgovor na več izobraževalnih izzivov, obenem pa je temeljni element za posodobitev izobraževalnega sistema. Med drugim lahko spodbudi:






  — | bolj posamezniku prilagojeno in vključujoče izobraževanje, zlasti v razredih z učenci z različnimi sposobnostmi, |
| --- | --- | --- |

7.

meni, da je digitalizacija priložnost za odgovor na več izobraževalnih izzivov, obenem pa je temeljni element za posodobitev izobraževalnega sistema. Med drugim lahko spodbudi:

—

bolj posamezniku prilagojeno in vključujoče izobraževanje, zlasti v razredih z učenci z različnimi sposobnostmi,

| — | izobraževanje na daljavo, na primer za doseganje najbolj odmaknjenih in oddaljenih regij ter manj dostopnih skupnosti, |
| --- | --- |

—

izobraževanje na daljavo, na primer za doseganje najbolj odmaknjenih in oddaljenih regij ter manj dostopnih skupnosti,

| — | prikazovanje učnega napredka učencev, olajšanje ocenjevanja za učitelje in zmanjšanje upravne obremenitve; |
| --- | --- |

—

prikazovanje učnega napredka učencev, olajšanje ocenjevanja za učitelje in zmanjšanje upravne obremenitve;

| 8. | opozarja, da za posodobitev šolskega izobraževanja na vseh stopnjah razprava o ciljih ni dovolj, zlasti ker že poteka načrtovanje sredstev EU za prihodnje programsko obdobje in je zato treba vztrajati pri tem, da se za projekte in ukrepe, namenjene razvoju programov usposabljanja in infrastrukture za šolsko izobraževanje na vseh stopnjah v manj razvitih regijah, predvidi posebna podpora za obdobje po letu 2020; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da za posodobitev šolskega izobraževanja na vseh stopnjah razprava o ciljih ni dovolj, zlasti ker že poteka načrtovanje sredstev EU za prihodnje programsko obdobje in je zato treba vztrajati pri tem, da se za projekte in ukrepe, namenjene razvoju programov usposabljanja in infrastrukture za šolsko izobraževanje na vseh stopnjah v manj razvitih regijah, predvidi posebna podpora za obdobje po letu 2020;

| 9. | poudarja, da je mogoče bolje zagotavljati enake možnosti pri dostopu do visokošolskega izobraževanja, tudi za dijake iz prikrajšanih, obrobnih ali najbolj oddaljenih regij ali iz manjšinskih skupnosti, če je javni izobraževalni sistem, do katerega imajo dostop, uspešen, učinkovit in vključujoč; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je mogoče bolje zagotavljati enake možnosti pri dostopu do visokošolskega izobraževanja, tudi za dijake iz prikrajšanih, obrobnih ali najbolj oddaljenih regij ali iz manjšinskih skupnosti, če je javni izobraževalni sistem, do katerega imajo dostop, uspešen, učinkovit in vključujoč;

| 10. | poudarja, da je z možnostjo potovanj in kulturnih izmenjav v EU (na primer prek programa Erasmus) mogoče obogatiti izobraževalno izkušnjo dijakov in študentov ter pripomoči h krepitvi pomena državljanstva EU; v zvezi s tem opozarja, da je treba zagotoviti enake možnosti na področju mobilnosti, da bo ta dostopna vsem mladim pod enakimi pogoji ne glede na njihov kraj bivanja; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je z možnostjo potovanj in kulturnih izmenjav v EU (na primer prek programa Erasmus) mogoče obogatiti izobraževalno izkušnjo dijakov in študentov ter pripomoči h krepitvi pomena državljanstva EU; v zvezi s tem opozarja, da je treba zagotoviti enake možnosti na področju mobilnosti, da bo ta dostopna vsem mladim pod enakimi pogoji ne glede na njihov kraj bivanja;

| 11. | meni, da bi bilo koristno spodbujati razvoj sistemov dodatnega usposabljanja in drugih diferencialnih programov, s katerimi se omogoča lažji prehod na višjo izobrazbeno stopnjo, pri čemer bi bilo treba ustrezno podpreti izmenjavo dobre prakse na tem področju; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi bilo koristno spodbujati razvoj sistemov dodatnega usposabljanja in drugih diferencialnih programov, s katerimi se omogoča lažji prehod na višjo izobrazbeno stopnjo, pri čemer bi bilo treba ustrezno podpreti izmenjavo dobre prakse na tem področju;

| 12. | predlaga ponovni razmislek o predlogu, da bi moral biti pri financiranju visokošolskih izobraževalnih ustanov večji poudarek na rezultatih, da bo mogoče ustrezno upoštevati posebne izzive, s katerimi se soočajo univerze regionalnega in lokalnega pomena, zlasti pa visokošolsko izobraževanje, namenjeno manjšinam, v katero je vključeno manjše število študentov in katerega izginotje bi pomenilo znatno škodo za kulturo, skupnost in gospodarstvo; |
| --- | --- |

12.

predlaga ponovni razmislek o predlogu, da bi moral biti pri financiranju visokošolskih izobraževalnih ustanov večji poudarek na rezultatih, da bo mogoče ustrezno upoštevati posebne izzive, s katerimi se soočajo univerze regionalnega in lokalnega pomena, zlasti pa visokošolsko izobraževanje, namenjeno manjšinam, v katero je vključeno manjše število študentov in katerega izginotje bi pomenilo znatno škodo za kulturo, skupnost in gospodarstvo;

| 13. | opozarja, da je treba sprejeti nove ukrepe na področju internacionalizacije visokošolskega izobraževanja, zlasti v povezavi s skupnimi evropskimi in mednarodnimi programi izmenjave in mobilnosti, diplomami ter razširitvijo programa Erasmus na države kandidatke in sosedske tretje države, hkrati pa je treba upoštevati zahteve glede kakovosti; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da je treba sprejeti nove ukrepe na področju internacionalizacije visokošolskega izobraževanja, zlasti v povezavi s skupnimi evropskimi in mednarodnimi programi izmenjave in mobilnosti, diplomami ter razširitvijo programa Erasmus na države kandidatke in sosedske tretje države, hkrati pa je treba upoštevati zahteve glede kakovosti;

| 14. | ugotavlja, da trenutno ni dovolj sredstev za internacionalizacijo izobraževalnih sistemov in sistemov poklicnega izobraževanja na preduniverzitetni stopnji, zato meni, da je treba v ta namen sistematično iskati dodatne evropske in nacionalne ter tudi regionalne in lokalne vire; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da trenutno ni dovolj sredstev za internacionalizacijo izobraževalnih sistemov in sistemov poklicnega izobraževanja na preduniverzitetni stopnji, zato meni, da je treba v ta namen sistematično iskati dodatne evropske in nacionalne ter tudi regionalne in lokalne vire;

| 15. | zaradi pogostega neujemanja priprave, kvalifikacij in sposobnosti diplomantov, ki izhajajo iz sedanjega sistema visokošolskega izobraževanja in usposabljanja, s potrebami trga dela in merili zaposljivosti priporoča, da se skušajo v visokošolsko izobraževanje vključiti oblike usposabljanja, ki so osredotočene na potrebe in ki na primer predvidevajo možnost, da študent prosto izbira predmete z več univerz. Pri tem morajo sodelovati vse zainteresirane strani, vključno z lokalnimi delodajalci, s katerimi se je treba posvetovati. Študenti lahko po zaključku takšnega izobraževanja dobijo kreditne točke, enakovredne tistim, ki se pridobijo z rednim visokošolskim izobraževanjem; |
| --- | --- |

15.

zaradi pogostega neujemanja priprave, kvalifikacij in sposobnosti diplomantov, ki izhajajo iz sedanjega sistema visokošolskega izobraževanja in usposabljanja, s potrebami trga dela in merili zaposljivosti priporoča, da se skušajo v visokošolsko izobraževanje vključiti oblike usposabljanja, ki so osredotočene na potrebe in ki na primer predvidevajo možnost, da študent prosto izbira predmete z več univerz. Pri tem morajo sodelovati vse zainteresirane strani, vključno z lokalnimi delodajalci, s katerimi se je treba posvetovati. Študenti lahko po zaključku takšnega izobraževanja dobijo kreditne točke, enakovredne tistim, ki se pridobijo z rednim visokošolskim izobraževanjem;

| 16. | podpira dualni sistem izobraževanja, ki povezuje ponudbo izobraževanja in poklicnega usposabljanja z lokalnim okoljem ter upošteva konkretne potrebe lokalnega trga dela, tudi z organizacijskimi modeli, ki jamčijo soodgovornost javnih in zasebnih akterjev za uresničevanje skupnih ciljev. Odbor podpira širitev oblik učenja na delovnem mestu, kot so pripravništva in vajeništva, saj ponujajo priložnost za razvoj znanj in spretnosti skladno s potrebami trga dela; |
| --- | --- |

16.

podpira dualni sistem izobraževanja, ki povezuje ponudbo izobraževanja in poklicnega usposabljanja z lokalnim okoljem ter upošteva konkretne potrebe lokalnega trga dela, tudi z organizacijskimi modeli, ki jamčijo soodgovornost javnih in zasebnih akterjev za uresničevanje skupnih ciljev. Odbor podpira širitev oblik učenja na delovnem mestu, kot so pripravništva in vajeništva, saj ponujajo priložnost za razvoj znanj in spretnosti skladno s potrebami trga dela;

| 17. | meni, da za zagotavljanje večje prožnosti sistema visokošolskega izobraževanja in tudi morebitne enakovrednosti notranjega in nadaljnjega usposabljanja, ki ga izvajajo organizacije in strokovne zbornice, ter visokošolskega izobraževanja dejansko obstaja potreba po razvoju kratkih usposabljanj; pri tem je treba po potrebi poskrbeti, da se lahko uspešno zaključeno tovrstno usposabljanje vsaj deloma prizna kot enakovredno enemu ali več opravljenim predmetom v okviru univerzitetnega izobraževanja, pri čemer je treba upoštevati ustrezne zahteve glede kakovosti; |
| --- | --- |

17.

meni, da za zagotavljanje večje prožnosti sistema visokošolskega izobraževanja in tudi morebitne enakovrednosti notranjega in nadaljnjega usposabljanja, ki ga izvajajo organizacije in strokovne zbornice, ter visokošolskega izobraževanja dejansko obstaja potreba po razvoju kratkih usposabljanj; pri tem je treba po potrebi poskrbeti, da se lahko uspešno zaključeno tovrstno usposabljanje vsaj deloma prizna kot enakovredno enemu ali več opravljenim predmetom v okviru univerzitetnega izobraževanja, pri čemer je treba upoštevati ustrezne zahteve glede kakovosti;

| 18. | poudarja potrebo po okrepitvi poklicnega usposabljanja znotraj visokošolskega izobraževanja s spodbujanjem strokovnih predmetov na tehničnih šolah in univerzah; |
| --- | --- |

18.

poudarja potrebo po okrepitvi poklicnega usposabljanja znotraj visokošolskega izobraževanja s spodbujanjem strokovnih predmetov na tehničnih šolah in univerzah;

| 19. | meni, da je poleg spoštovanja avtonomnosti univerz treba tudi poskrbeti, da bodo javnosti na voljo univerzitetna predavanja, zlasti spletna, kar je skladno z idejo universitas; |
| --- | --- |

19.

meni, da je poleg spoštovanja avtonomnosti univerz treba tudi poskrbeti, da bodo javnosti na voljo univerzitetna predavanja, zlasti spletna, kar je skladno z idejo universitas;

| 20. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da izsledki pomembnih raziskav, ki se financirajo iz okvirnega programa Obzorje 2020 ali nacionalnih javnih sredstev, kljub temu da jih izvajajo evropske univerze, pogosto niso brezplačno dostopni, vsaj ne strokovnim delavcem, profesorjem, ki ne poučujejo na visokošolski stopnji, in drugim potencialno zainteresiranim osebam; s tem se občutno zmanjšuje učinek evropskega sistema raziskav in razvoja, hkrati pa se omejuje dostop predavateljev in udeležencev usposabljanj, ki nimajo na voljo dovolj sredstev za dostop do najnovejših rezultatov raziskav; |
| --- | --- |

20.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da izsledki pomembnih raziskav, ki se financirajo iz okvirnega programa Obzorje 2020 ali nacionalnih javnih sredstev, kljub temu da jih izvajajo evropske univerze, pogosto niso brezplačno dostopni, vsaj ne strokovnim delavcem, profesorjem, ki ne poučujejo na visokošolski stopnji, in drugim potencialno zainteresiranim osebam; s tem se občutno zmanjšuje učinek evropskega sistema raziskav in razvoja, hkrati pa se omejuje dostop predavateljev in udeležencev usposabljanj, ki nimajo na voljo dovolj sredstev za dostop do najnovejših rezultatov raziskav;

| 21. | se strinja, da je pedagoška, psihološka in metodološka priprava učiteljev, izvajalcev usposabljanja in visokošolskih profesorjev bistven pogoj za uspeh poučevanja v prihodnosti, zato meni, da si je treba zlasti na tem hitro razvijajočem se področju izmenjavati dobre prakse, ki bi jih lahko učitelji in izvajalci usposabljanja spoznali in pridobili z mobilnostjo v okviru programa Erasmus, in podpirati skupne inovacijske projekte, vključno s pobudami, ki se nanašajo na programe usposabljanja in študijske programe za osebje, ki izvaja osnovno in nadaljnje usposabljanje učiteljev in izvajalcev usposabljanja; poleg tega lahko njihovo seznanjanje z novimi tehnologijami, zlasti v nekaterih regijah, prispeva k višji kakovosti poučevanja in s tem k zmanjševanju razlik pri uspešnosti, ki še vedno obstajajo med regijami in državami članicami; |
| --- | --- |

21.

se strinja, da je pedagoška, psihološka in metodološka priprava učiteljev, izvajalcev usposabljanja in visokošolskih profesorjev bistven pogoj za uspeh poučevanja v prihodnosti, zato meni, da si je treba zlasti na tem hitro razvijajočem se področju izmenjavati dobre prakse, ki bi jih lahko učitelji in izvajalci usposabljanja spoznali in pridobili z mobilnostjo v okviru programa Erasmus, in podpirati skupne inovacijske projekte, vključno s pobudami, ki se nanašajo na programe usposabljanja in študijske programe za osebje, ki izvaja osnovno in nadaljnje usposabljanje učiteljev in izvajalcev usposabljanja; poleg tega lahko njihovo seznanjanje z novimi tehnologijami, zlasti v nekaterih regijah, prispeva k višji kakovosti poučevanja in s tem k zmanjševanju razlik pri uspešnosti, ki še vedno obstajajo med regijami in državami članicami;

| 22. | izraža zaskrbljenost zaradi možnosti, da bodo zaradi britanskega izstopa iz EU prizadete pravice diplomantov, dijakov in študentov, ki se izobražujejo v Združenem kraljestvu; poudarja, da je to tveganje povezano ne le z verjetnimi spremembami izobraževalne politike v Združenem kraljestvu, ki bodo vplivale nanje, ampak tudi z negotovostjo glede priznavanja in enakovrednosti njihove izobrazbe, kvalifikacij in diplom v državah članicah; to tveganje se nanaša na vse države članice EU, kar bi lahko upravičevalo sprejetje skupnih ukrepov na ravni EU; |
| --- | --- |

22.

izraža zaskrbljenost zaradi možnosti, da bodo zaradi britanskega izstopa iz EU prizadete pravice diplomantov, dijakov in študentov, ki se izobražujejo v Združenem kraljestvu; poudarja, da je to tveganje povezano ne le z verjetnimi spremembami izobraževalne politike v Združenem kraljestvu, ki bodo vplivale nanje, ampak tudi z negotovostjo glede priznavanja in enakovrednosti njihove izobrazbe, kvalifikacij in diplom v državah članicah; to tveganje se nanaša na vse države članice EU, kar bi lahko upravičevalo sprejetje skupnih ukrepov na ravni EU;

| 23. | poziva Evropsko komisijo, naj v povezavi z izstopom Združenega kraljestva iz EU kar v največji meri, vendar ob upoštevanju načela vzajemnosti, omeji postransko škodo, ki bi bila posledica odhoda Združenega kraljestva, denimo morebitno poslabšanje sedanjega stalnega in odličnega sodelovanja z visokošolskimi ustanovami in raziskovalno-razvojnimi središči z druge strani Rokavskega preliva, četudi bi to pomenilo zmerno proračunsko breme; |
| --- | --- |

23.

poziva Evropsko komisijo, naj v povezavi z izstopom Združenega kraljestva iz EU kar v največji meri, vendar ob upoštevanju načela vzajemnosti, omeji postransko škodo, ki bi bila posledica odhoda Združenega kraljestva, denimo morebitno poslabšanje sedanjega stalnega in odličnega sodelovanja z visokošolskimi ustanovami in raziskovalno-razvojnimi središči z druge strani Rokavskega preliva, četudi bi to pomenilo zmerno proračunsko breme;

| 24. | opozarja, da se utegnejo nekatere manj razvite regije ujeti v negativno demografsko-izobraževalno zanko, saj se ta dva procesa medsebojno krepita, ta pojav pa bi lahko še dodatno poslabšal njihovo konkurenčnost in privedel do čedalje slabše kakovosti njihovih izobraževalnih sistemov; zato poziva k pripravi strateških rešitev, s katerimi bi podprli večjo mobilnost dijakov in študentov pa tudi olajšali njihovo morebitno vrnitev v izvorno regijo; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da se utegnejo nekatere manj razvite regije ujeti v negativno demografsko-izobraževalno zanko, saj se ta dva procesa medsebojno krepita, ta pojav pa bi lahko še dodatno poslabšal njihovo konkurenčnost in privedel do čedalje slabše kakovosti njihovih izobraževalnih sistemov; zato poziva k pripravi strateških rešitev, s katerimi bi podprli večjo mobilnost dijakov in študentov pa tudi olajšali njihovo morebitno vrnitev v izvorno regijo;

| 25. | meni, da je skrajni čas za večje naložbe v izobraževalno infrastrukturo tako najbolj razvitih kot tudi manj razvitih regij, ob tem pa je treba vedno skrbeti, da so usklajene naložbe prilagojene posebnostim območja, kamor se vlagajo. Zato bi bilo treba predvsem predvideti, da je regionalnim pobudam za razvoj izobraževanja namenjene več podpore Evropske investicijske banke in evropskih skladov; |
| --- | --- |

25.

meni, da je skrajni čas za večje naložbe v izobraževalno infrastrukturo tako najbolj razvitih kot tudi manj razvitih regij, ob tem pa je treba vedno skrbeti, da so usklajene naložbe prilagojene posebnostim območja, kamor se vlagajo. Zato bi bilo treba predvsem predvideti, da je regionalnim pobudam za razvoj izobraževanja namenjene več podpore Evropske investicijske banke in evropskih skladov;

| 26. | opozarja, da utegne podreditev sistemov visokošolskega izobraževanja, usposabljanja in javnega šolstva zahtevam po učinkovitosti, neposredni konkurenčnosti in hitri oziroma celo takojšnji zaposljivosti ogroziti obstoj disciplin in poklicev, katerih izginotje bi kljub temu, da diplomantom omogočajo le malo poklicnih možnosti, na srednji in dolgi rok pomenilo nepopisno škodo za evropsko kulturo, umetnost, znanost na visoki ravni in tudi za lokalno znanje; |
| --- | --- |

26.

opozarja, da utegne podreditev sistemov visokošolskega izobraževanja, usposabljanja in javnega šolstva zahtevam po učinkovitosti, neposredni konkurenčnosti in hitri oziroma celo takojšnji zaposljivosti ogroziti obstoj disciplin in poklicev, katerih izginotje bi kljub temu, da diplomantom omogočajo le malo poklicnih možnosti, na srednji in dolgi rok pomenilo nepopisno škodo za evropsko kulturo, umetnost, znanost na visoki ravni in tudi za lokalno znanje;

| 27. | poudarja, da se je treba v primeru osnovnošolskih in srednješolskih izobraževalnih ustanov, ustanov za usposabljanje, po potrebi pa tudi visokošolskih izobraževalnih ustanov, v katerih se poučuje v jeziku narodnih ali etničnih manjšin, na vsak način izogniti vsakršnemu omejevanju dostopa pripadnikov manjšin do izobraževanja in vzpostaviti sisteme, da bo imel vsak diplomant, ki je pripadnik manjšine ali priseljenec iz druge države članice EU, enake možnosti kot drugi diplomanti pri dostopu do nadaljnjega usposabljanja in zaposlitve; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da se je treba v primeru osnovnošolskih in srednješolskih izobraževalnih ustanov, ustanov za usposabljanje, po potrebi pa tudi visokošolskih izobraževalnih ustanov, v katerih se poučuje v jeziku narodnih ali etničnih manjšin, na vsak način izogniti vsakršnemu omejevanju dostopa pripadnikov manjšin do izobraževanja in vzpostaviti sisteme, da bo imel vsak diplomant, ki je pripadnik manjšine ali priseljenec iz druge države članice EU, enake možnosti kot drugi diplomanti pri dostopu do nadaljnjega usposabljanja in zaposlitve;

| 28. | priznava, da v več državah članicah verske izobraževalne ustanove kakor tudi šole, ustanove za usposabljanje in visokošolske izobraževalne ustanove, ki jih vodijo cerkve ali verske organizacije, pomembno prispevajo k šolskemu izobraževanju na vseh stopnjah v Evropi, zato se jih ne sme diskriminirati, kakor tudi ne nobenih drugih izobraževalnih ustanov, pod pogojem da upoštevajo nacionalne učne načrte. Hkrati poudarja, da sta laično izobraževanje in spoštovanje različnih ver in prepričanj temelja evropskega povezovanja; |
| --- | --- |

28.

priznava, da v več državah članicah verske izobraževalne ustanove kakor tudi šole, ustanove za usposabljanje in visokošolske izobraževalne ustanove, ki jih vodijo cerkve ali verske organizacije, pomembno prispevajo k šolskemu izobraževanju na vseh stopnjah v Evropi, zato se jih ne sme diskriminirati, kakor tudi ne nobenih drugih izobraževalnih ustanov, pod pogojem da upoštevajo nacionalne učne načrte. Hkrati poudarja, da sta laično izobraževanje in spoštovanje različnih ver in prepričanj temelja evropskega povezovanja;

| 29. | meni, da je pri obvladovanju migracijske krize in razmer beguncev, prosilcev za azil ter oseb v primerljivem položaju eden glavnih izzivov evidentiranje sposobnosti, znanj in spretnosti ter diplom teh oseb, po potrebi pa tudi določitev enakovrednosti diplom, brez česar dejansko ni mogoče doseči resnične vključitve v izobraževalni sistem ali na trg dela; zato ponovno poziva, da je treba države članice podpreti pri zagotavljanju dostopa do prepoznavanja znanj in spretnosti ter kvalifikacij, učenja jezika, ukrepov za pridobivanje kvalifikacij in drugih ukrepov, ki olajšajo vključevanje na trg dela in v družbo. Poleg tega je pomembno, da se lahko izobrazba oziroma spričevalo iz izvorne države takoj potrdi (1). Meni, da bi bilo treba opraviti posvetovanje z ustreznimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi, da bi skupno in učinkovito uredili to vprašanje ob upoštevanju ciljev na področju integracije, enakih možnosti in človekovih pravic; |
| --- | --- |

29.

meni, da je pri obvladovanju migracijske krize in razmer beguncev, prosilcev za azil ter oseb v primerljivem položaju eden glavnih izzivov evidentiranje sposobnosti, znanj in spretnosti ter diplom teh oseb, po potrebi pa tudi določitev enakovrednosti diplom, brez česar dejansko ni mogoče doseči resnične vključitve v izobraževalni sistem ali na trg dela; zato ponovno poziva, da je treba države članice podpreti pri zagotavljanju dostopa do prepoznavanja znanj in spretnosti ter kvalifikacij, učenja jezika, ukrepov za pridobivanje kvalifikacij in drugih ukrepov, ki olajšajo vključevanje na trg dela in v družbo. Poleg tega je pomembno, da se lahko izobrazba oziroma spričevalo iz izvorne države takoj potrdi (1). Meni, da bi bilo treba opraviti posvetovanje z ustreznimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi, da bi skupno in učinkovito uredili to vprašanje ob upoštevanju ciljev na področju integracije, enakih možnosti in človekovih pravic;

| 30. | poziva k proučitvi načinov, kako v izobraževalnem sistemu okrepiti pomen športa in zdravstvene vzgoje, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti osnovnošolskemu izobraževanju in tudi podpori zunajšolskih programov. Pristop k zdravstveni vzgoji bi moral biti celosten ter bi moral vključevati dobro telesno in duševno počutje, da bi preprečili nadlegovanje in nasilje v šolah; |
| --- | --- |

30.

poziva k proučitvi načinov, kako v izobraževalnem sistemu okrepiti pomen športa in zdravstvene vzgoje, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti osnovnošolskemu izobraževanju in tudi podpori zunajšolskih programov. Pristop k zdravstveni vzgoji bi moral biti celosten ter bi moral vključevati dobro telesno in duševno počutje, da bi preprečili nadlegovanje in nasilje v šolah;

| 31. | poudarja, da bi morala izobraževanje in usposabljanje spodbujati strpnost in vrednote, na katerih temelji EU, tj. spoštovanje človekovega dostojanstva, svobodo, demokracijo, enakost, pravno državo in spoštovanje človekovih pravic, tudi pravic manjšin, s čimer bi se lahko borili proti radikalizaciji, izključevanju, ksenofobiji in tveganju širjenja ekstremizma v njegovih različnih oblikah; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da bi morala izobraževanje in usposabljanje spodbujati strpnost in vrednote, na katerih temelji EU, tj. spoštovanje človekovega dostojanstva, svobodo, demokracijo, enakost, pravno državo in spoštovanje človekovih pravic, tudi pravic manjšin, s čimer bi se lahko borili proti radikalizaciji, izključevanju, ksenofobiji in tveganju širjenja ekstremizma v njegovih različnih oblikah;

| 32. | izrecno poziva, naj se nekaterim manj razvitim regijam v okviru usklajenih prizadevanj za učinkovito zmanjšanje razkoraka med različnimi regijami zagotovi ustrezna podpora in se jim tako omogoči, da bodo posodobile šolsko izobraževanje na vseh stopnjah, ob tem pa še naprej razvijale poklicno izobraževanje in usposabljanje; pri tem je treba izpostaviti, da so v nekaterih od teh regij na voljo predvsem zaposlitve za osebe s poklicno izobrazbo ali zaključenim usposabljanjem in da se lahko, če tovrstno izobraževanje ne bi bilo več uvrščeno med prednostne naloge, gospodarski in socialni položaj teh regij še dodatno poslabša; |
| --- | --- |

32.

izrecno poziva, naj se nekaterim manj razvitim regijam v okviru usklajenih prizadevanj za učinkovito zmanjšanje razkoraka med različnimi regijami zagotovi ustrezna podpora in se jim tako omogoči, da bodo posodobile šolsko izobraževanje na vseh stopnjah, ob tem pa še naprej razvijale poklicno izobraževanje in usposabljanje; pri tem je treba izpostaviti, da so v nekaterih od teh regij na voljo predvsem zaposlitve za osebe s poklicno izobrazbo ali zaključenim usposabljanjem in da se lahko, če tovrstno izobraževanje ne bi bilo več uvrščeno med prednostne naloge, gospodarski in socialni položaj teh regij še dodatno poslabša;

| 33. | se strinja z mnenjem Komisije, da bi lahko bili na področju šolskega izobraževanja na vseh stopnjah in usposabljanja širša uporaba instrumentov upravljanja na več ravneh in decentralizacija, kjer bi bila utemeljena, ustrezni za spodbujanje sodelovanja in partnerstev med nekaterimi regijami, zlasti čezmejnimi ali podobnimi regijami, s čimer bi bilo mogoče učinkovito načrtovati in izvajati posodobitev šolskega izobraževanja na vseh stopnjah; |
| --- | --- |

33.

se strinja z mnenjem Komisije, da bi lahko bili na področju šolskega izobraževanja na vseh stopnjah in usposabljanja širša uporaba instrumentov upravljanja na več ravneh in decentralizacija, kjer bi bila utemeljena, ustrezni za spodbujanje sodelovanja in partnerstev med nekaterimi regijami, zlasti čezmejnimi ali podobnimi regijami, s čimer bi bilo mogoče učinkovito načrtovati in izvajati posodobitev šolskega izobraževanja na vseh stopnjah;

| 34. | poziva Evropsko komisijo, naj pri pripravi politike razvoja in posodobitve šolskega izobraževanja na vseh stopnjah Evropski odbor regij obravnava kot partnerja in naj med posvetovanjem v čim večji meri izkoristi strokovno znanje lokalnih in regionalnih oblasti, ki so po eni strani deležnice, po drugi strani podpornice izobraževalnega sistema, po potrebi pa celo njegove organizatorke. |
| --- | --- |

34.

poziva Evropsko komisijo, naj pri pripravi politike razvoja in posodobitve šolskega izobraževanja na vseh stopnjah Evropski odbor regij obravnava kot partnerja in naj med posvetovanjem v čim večji meri izkoristi strokovno znanje lokalnih in regionalnih oblasti, ki so po eni strani deležnice, po drugi strani podpornice izobraževalnega sistema, po potrebi pa celo njegove organizatorke.

V Bruslju, 30. novembra 2017

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Mnenje OR – Novi program znanj in spretnosti za Evropo (COR-2016-04094).

1

---

| 8.5.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 164/34 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 164/34

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Lokalne in regionalne perspektive za spodbujanje inovacij v javnem sektorju z digitalnimi rešitvami

(2018/C 164/06)

| Poročevalec: | Frank CECCONI (FR/ALDE), član regionalnega sveta Île de France |
| --- | --- |

Poročevalec:

Frank CECCONI (FR/ALDE), član regionalnega sveta Île de France

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve

| 1. | ugotavlja, da ima javni sektor kot regulativni organ, ponudnik storitev in delodajalec ključno ekonomsko funkcijo in da se mora v svetu, ki se spreminja, tudi ta razvijati, da bi lahko izpolnjeval pričakovanja družbe; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da ima javni sektor kot regulativni organ, ponudnik storitev in delodajalec ključno ekonomsko funkcijo in da se mora v svetu, ki se spreminja, tudi ta razvijati, da bi lahko izpolnjeval pričakovanja družbe;

| 2. | trdi, da imajo lokalne in regionalne oblasti, ki so državljanom najbližja raven upravljanja, odgovorna za neposredno zagotavljanje vsakodnevnih storitev, ključno vlogo pri modernizaciji javnih storitev; |
| --- | --- |

2.

trdi, da imajo lokalne in regionalne oblasti, ki so državljanom najbližja raven upravljanja, odgovorna za neposredno zagotavljanje vsakodnevnih storitev, ključno vlogo pri modernizaciji javnih storitev;

| 3. | poudarja, da so lahko digitalne rešitve odločilne za oblikovanje novega modela uprave, ki bo preglednejši, preprostejši, učinkovitejši, bolj vključujoč in ki se bo bolje odzival na pričakovanja uporabnikov; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da so lahko digitalne rešitve odločilne za oblikovanje novega modela uprave, ki bo preglednejši, preprostejši, učinkovitejši, bolj vključujoč in ki se bo bolje odzival na pričakovanja uporabnikov;

| 4. | opozarja, da je Evropski svet oktobra 2013 sklenil, da je treba nadaljevati modernizacijo javnih uprav s hitro uvedbo e-storitev (e-zdravje, elektronsko izdajanje računov, e-javna naročila) in da so odprti podatki še neizkoriščen vir z velikim potencialom; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da je Evropski svet oktobra 2013 sklenil, da je treba nadaljevati modernizacijo javnih uprav s hitro uvedbo e-storitev (e-zdravje, elektronsko izdajanje računov, e-javna naročila) in da so odprti podatki še neizkoriščen vir z velikim potencialom;

| 5. | ugotavlja, da tako državljani kot podjetja še vedno ne izkoriščajo dovolj vsega potenciala elektronskih javnih storitev in da se je e-uprava v različnih državah članicah in regijah EU razvijala neenakomerno; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da tako državljani kot podjetja še vedno ne izkoriščajo dovolj vsega potenciala elektronskih javnih storitev in da se je e-uprava v različnih državah članicah in regijah EU razvijala neenakomerno;

| 6. | meni, da modernizacija javnega sektorja z digitalnimi rešitvami odpira nove gospodarske priložnosti za podjetja in s tem prispeva h krepitvi konkurenčnosti Unije in njenih držav članic; |
| --- | --- |

6.

meni, da modernizacija javnega sektorja z digitalnimi rešitvami odpira nove gospodarske priložnosti za podjetja in s tem prispeva h krepitvi konkurenčnosti Unije in njenih držav članic;

| 7. | ugotavlja, da je v obdobju, ko mora večina javnih uprav zmanjšati vse svoje stroške, digitalizacija uprave način za izboljšanje kakovosti storitev in ustvarjanje znatnih prihrankov; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da je v obdobju, ko mora večina javnih uprav zmanjšati vse svoje stroške, digitalizacija uprave način za izboljšanje kakovosti storitev in ustvarjanje znatnih prihrankov;

| 8. | zato pozdravlja poudarek, ki ga estonsko predsedstvo Sveta daje izgradnji digitalne Evrope in prostemu pretoku podatkov, kakor tudi cilj postopne uvedbe čezmejnih digitalnih javnih storitev, s katerimi bi olajšali vsakdanje življenje; |
| --- | --- |

8.

zato pozdravlja poudarek, ki ga estonsko predsedstvo Sveta daje izgradnji digitalne Evrope in prostemu pretoku podatkov, kakor tudi cilj postopne uvedbe čezmejnih digitalnih javnih storitev, s katerimi bi olajšali vsakdanje življenje;

| 9. | poudarja, da podpira Komisijo pri tem, da daje prednost digitalizaciji javnega sektorja v okviru vzpostavitve enotnega digitalnega trga, podpira pa tudi njen akcijski načrt za e-upravo za obdobje 2016–2020; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da podpira Komisijo pri tem, da daje prednost digitalizaciji javnega sektorja v okviru vzpostavitve enotnega digitalnega trga, podpira pa tudi njen akcijski načrt za e-upravo za obdobje 2016–2020;

| 10. | se v celoti strinja z vizijo iz akcijskega načrta Komisije za e-upravo za obdobje 2016–2020, da naj bi najkasneje do leta 2020 javne uprave in institucije postale odprte, učinkovite in vključujoče ter vsem državljanom in podjetjem Unije ponujale uporabnikom prijazne, osebne in čezmejne digitalne storitve; |
| --- | --- |

10.

se v celoti strinja z vizijo iz akcijskega načrta Komisije za e-upravo za obdobje 2016–2020, da naj bi najkasneje do leta 2020 javne uprave in institucije postale odprte, učinkovite in vključujoče ter vsem državljanom in podjetjem Unije ponujale uporabnikom prijazne, osebne in čezmejne digitalne storitve;

| 11. | je zadovoljen, da je dobil status opazovalca v usmerjevalnem odboru akcijskega načrta za e-upravo za obdobje 2016–2020, in predlaga, da se glede na vlogo, ki jo imajo lokalne in regionalne oblasti pri modernizaciji javnega sektorja, ta status spremeni v status polnopravnega člana; |
| --- | --- |

11.

je zadovoljen, da je dobil status opazovalca v usmerjevalnem odboru akcijskega načrta za e-upravo za obdobje 2016–2020, in predlaga, da se glede na vlogo, ki jo imajo lokalne in regionalne oblasti pri modernizaciji javnega sektorja, ta status spremeni v status polnopravnega člana;

| 12. | znova poudarja željo, da bi lokalne in regionalne oblasti sodelovale pri zasnovi ukrepov in načinov za uresničitev tega cilja, ne pa zgolj pri njihovem izvajanju in uporabi; |
| --- | --- |

12.

znova poudarja željo, da bi lokalne in regionalne oblasti sodelovale pri zasnovi ukrepov in načinov za uresničitev tega cilja, ne pa zgolj pri njihovem izvajanju in uporabi;

| 13. | poudarja izjemno inovativnost in sposobnost eksperimentiranja lokalnih in regionalnih oblasti v vsej Uniji, zlasti na področjih dostopa do informacij, energijske učinkovitosti, trajnostne mobilnosti, ravnanja z odpadki, upravne poenostavitve, zdravja pa tudi varnosti; |
| --- | --- |

13.

poudarja izjemno inovativnost in sposobnost eksperimentiranja lokalnih in regionalnih oblasti v vsej Uniji, zlasti na področjih dostopa do informacij, energijske učinkovitosti, trajnostne mobilnosti, ravnanja z odpadki, upravne poenostavitve, zdravja pa tudi varnosti;

| 14. | poudarja, da so inovacije v javnem sektorju ena od letošnjih tem skupne platforme za izmenjavo znanja OR in GD RTD. Dejavnosti platforme naj bi privedle do razglasitve zainteresiranih mest in regij za pionirje inovativne prenove javne uprave in inovativnega javnega naročanja, da bi tako dosegli učinkovito razširjanje primerov najboljše prakse. S pionirskimi mesti in regijami naj bi v sodelovanju s Komisijo poskrbeli za učinkovito zagotavljanje storitev in ustvarili ekonomijo obsega po vsej EU; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da so inovacije v javnem sektorju ena od letošnjih tem skupne platforme za izmenjavo znanja OR in GD RTD. Dejavnosti platforme naj bi privedle do razglasitve zainteresiranih mest in regij za pionirje inovativne prenove javne uprave in inovativnega javnega naročanja, da bi tako dosegli učinkovito razširjanje primerov najboljše prakse. S pionirskimi mesti in regijami naj bi v sodelovanju s Komisijo poskrbeli za učinkovito zagotavljanje storitev in ustvarili ekonomijo obsega po vsej EU;

Vizija in načela

| 15. | meni, da so javne uprave odgovorne za oblikovanje okolja, naklonjenega inovacijam, tako v javnem sektorju kot zunaj njega; |
| --- | --- |

15.

meni, da so javne uprave odgovorne za oblikovanje okolja, naklonjenega inovacijam, tako v javnem sektorju kot zunaj njega;

| 16. | poudarja pomen odprte uprave, ki omogoča varen dostop do svojih podatkov in storitev za izboljšanje preglednosti in učinkovitosti, ter odobrava načelo, da bi si morale javne uprave pregledno in vključujoče izmenjavati informacije tako med seboj kot tudi z državljani in podjetji; |
| --- | --- |

16.

poudarja pomen odprte uprave, ki omogoča varen dostop do svojih podatkov in storitev za izboljšanje preglednosti in učinkovitosti, ter odobrava načelo, da bi si morale javne uprave pregledno in vključujoče izmenjavati informacije tako med seboj kot tudi z državljani in podjetji;

| 17. | ponovno izraža podporo načelu „privzete digitalnosti“, vključno z njegovo čezmejno razsežnostjo, pri storitvah, ki jih zagotavljajo javne uprave, pod pogojem, da ga dopolnjujejo ukrepi za digitalno vključenost (1); |
| --- | --- |

17.

ponovno izraža podporo načelu „privzete digitalnosti“, vključno z njegovo čezmejno razsežnostjo, pri storitvah, ki jih zagotavljajo javne uprave, pod pogojem, da ga dopolnjujejo ukrepi za digitalno vključenost (1);

| 18. | podpira načelo „samo enkrat“, ki pomeni, da javne uprave od državljanov in podjetij le enkrat zahtevajo iste informacije. Ta pristop naj bi poenostavil stike med državljani, podjetji in javnimi upravami; |
| --- | --- |

18.

podpira načelo „samo enkrat“, ki pomeni, da javne uprave od državljanov in podjetij le enkrat zahtevajo iste informacije. Ta pristop naj bi poenostavil stike med državljani, podjetji in javnimi upravami;

| 19. | podpira načelo „privzete interoperabilnosti“, ki je ključnega pomena za izkoriščanje možnosti, ki jih ponuja digitalizacija; |
| --- | --- |

19.

podpira načelo „privzete interoperabilnosti“, ki je ključnega pomena za izkoriščanje možnosti, ki jih ponuja digitalizacija;

| 20. | podpira načelo „skupne priprave“ (2) in vse večjo vključenost uporabnikov v celoten proces preoblikovanja javnih storitev. To je v skladu z zahtevo OR, da se je treba opreti tudi na načelo skupne priprave, da bi se prihodnji okvirni program za raziskave in inovacije EU razvijal ob polnem sodelovanju lokalnih in regionalnih oblasti (3); |
| --- | --- |

20.

podpira načelo „skupne priprave“ (2) in vse večjo vključenost uporabnikov v celoten proces preoblikovanja javnih storitev. To je v skladu z zahtevo OR, da se je treba opreti tudi na načelo skupne priprave, da bi se prihodnji okvirni program za raziskave in inovacije EU razvijal ob polnem sodelovanju lokalnih in regionalnih oblasti (3);

| 21. | zato pozdravlja uskladitev pravnega okvira s splošno uredbo o varstvu podatkov, ki po načelu sorazmernosti omogoča uskladitev temeljne pravice do varstva posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov z vsemi drugimi ustreznimi temeljnimi pravicami, in opozarja, da drobljenje izvajanja varstva osebnih podatkov v Uniji ustvarja pravno negotovost, ki škoduje prostemu pretoku podatkov po vsej Uniji. Razvoj pobude MyData (Moji podatki) v času estonskega predsedstva ponuja nove možnosti za izboljšanje upravljanja osebnih podatkov na način, pri katerem bo v središču posameznik; |
| --- | --- |

21.

zato pozdravlja uskladitev pravnega okvira s splošno uredbo o varstvu podatkov, ki po načelu sorazmernosti omogoča uskladitev temeljne pravice do varstva posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov z vsemi drugimi ustreznimi temeljnimi pravicami, in opozarja, da drobljenje izvajanja varstva osebnih podatkov v Uniji ustvarja pravno negotovost, ki škoduje prostemu pretoku podatkov po vsej Uniji. Razvoj pobude MyData (Moji podatki) v času estonskega predsedstva ponuja nove možnosti za izboljšanje upravljanja osebnih podatkov na način, pri katerem bo v središču posameznik;

| 22. | poudarja ključno vlogo, ki jo lahko imajo zlasti obmejne lokalne in regionalne oblasti pri pripravi seznama, preskušanju in razvoju ustreznih, učinkovitih in stalnih čezmejnih storitev; |
| --- | --- |

22.

poudarja ključno vlogo, ki jo lahko imajo zlasti obmejne lokalne in regionalne oblasti pri pripravi seznama, preskušanju in razvoju ustreznih, učinkovitih in stalnih čezmejnih storitev;

| 23. | poudarja, da mora zasebni sektor odigrati svojo vlogo pri razvoju celovitega pristopa. Inovacije s poenostavitvijo postopkov potrošnikom omogočajo dostop do številnih storitev, tako javnih kot zasebnih. Zato bi zasebni sektor morali obravnavati kot polnopravnega akterja in partnerja javnih uprav na področju inovacij; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da mora zasebni sektor odigrati svojo vlogo pri razvoju celovitega pristopa. Inovacije s poenostavitvijo postopkov potrošnikom omogočajo dostop do številnih storitev, tako javnih kot zasebnih. Zato bi zasebni sektor morali obravnavati kot polnopravnega akterja in partnerja javnih uprav na področju inovacij;

| 24. | opozarja, da digitalizacija gospodarstva, ki prinaša nove navade glede potrošnje, dela in povezovanja, ustvarja pri državljanih tudi nova pričakovanja v zvezi z javnimi storitvami. Zato inovacije v javnem sektorju in boljša uporaba e-uprave pomenijo tudi priložnost za učinkovitejše odzivanje na te spremembe, zlasti glede razvoja sodelovalnega gospodarstva in s tem povezanih vprašanj, kot so postopki registracije, obdavčitev in zaposlovanje; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da digitalizacija gospodarstva, ki prinaša nove navade glede potrošnje, dela in povezovanja, ustvarja pri državljanih tudi nova pričakovanja v zvezi z javnimi storitvami. Zato inovacije v javnem sektorju in boljša uporaba e-uprave pomenijo tudi priložnost za učinkovitejše odzivanje na te spremembe, zlasti glede razvoja sodelovalnega gospodarstva in s tem povezanih vprašanj, kot so postopki registracije, obdavčitev in zaposlovanje;

A.   Strukturna razsežnost

| 25. | meni, da je treba krepitev digitalne vključenosti in razširjanje digitalnih storitev obravnavati prednostno, pri čemer se pojavljajo enaki izzivi kot pri digitalnem trgu, in sicer zmanjšanje števila območij, ki še niso pokrita z zanesljivimi in visoko zmogljivimi omrežji po dostopnih cenah. Hkrati je treba nadalje razvijati ukrepe za širjenje digitalnih omrežij za sodelovanje in nadalje razvijati njihove vsebine; |
| --- | --- |

25.

meni, da je treba krepitev digitalne vključenosti in razširjanje digitalnih storitev obravnavati prednostno, pri čemer se pojavljajo enaki izzivi kot pri digitalnem trgu, in sicer zmanjšanje števila območij, ki še niso pokrita z zanesljivimi in visoko zmogljivimi omrežji po dostopnih cenah. Hkrati je treba nadalje razvijati ukrepe za širjenje digitalnih omrežij za sodelovanje in nadalje razvijati njihove vsebine;

| 26. | meni, da morajo javne uprave, tako kot vse organizacije, ki se ukvarjajo z občutljivimi podatki, sistematično skrbeti za klasifikacijo in varnost podatkov. Zaradi velike škode, ki jo lahko povzročijo vdori v računalniške sisteme, kibernetski napadi in kibernetski terorizem, je treba v določenih primerih predvideti rešitve, pri katerih so podatki ali celo celoten sistem fizično ločeni od interneta; |
| --- | --- |

26.

meni, da morajo javne uprave, tako kot vse organizacije, ki se ukvarjajo z občutljivimi podatki, sistematično skrbeti za klasifikacijo in varnost podatkov. Zaradi velike škode, ki jo lahko povzročijo vdori v računalniške sisteme, kibernetski napadi in kibernetski terorizem, je treba v določenih primerih predvideti rešitve, pri katerih so podatki ali celo celoten sistem fizično ločeni od interneta;

| 27. | poudarja vlogo, ki jo ima Evropska komisija pri ustvarjanju osnovnih pogojev za interoperabilnost in harmonizacijo, da se omogoči izmenjava informacij, na kateri temeljijo ta načela; |
| --- | --- |

27.

poudarja vlogo, ki jo ima Evropska komisija pri ustvarjanju osnovnih pogojev za interoperabilnost in harmonizacijo, da se omogoči izmenjava informacij, na kateri temeljijo ta načela;

| 28. | potrjuje namero o uvedbi čezmejnih javnih storitev, ki bi temeljile na digitalnih rešitvah, zato z zanimanjem sprejema pobude za izboljšanje interoperabilnosti različnih uprav ter razvoj rešitev, kot sta elektronska identifikacija in elektronski podpis; |
| --- | --- |

28.

potrjuje namero o uvedbi čezmejnih javnih storitev, ki bi temeljile na digitalnih rešitvah, zato z zanimanjem sprejema pobude za izboljšanje interoperabilnosti različnih uprav ter razvoj rešitev, kot sta elektronska identifikacija in elektronski podpis;

| 29. | poziva k celovitemu pristopu k razvoju digitalne infrastrukture, pri katerem si različne uprave priskrbijo interoperabilne rešitve in v največji možni meri uporabljajo skupno tehnično osnovo, obenem pa razvijajo posebne aplikacije za lastne potrebe. S takšnim pristopom ne bi bilo treba razvijati infrastrukture za vsako posamezno storitev, zmanjšali bi stroške ter povečali učinkovitost. Poleg tega bi tak pristop pomagal preprečevati ozemeljsko razdrobljenost enotnega trga; |
| --- | --- |

29.

poziva k celovitemu pristopu k razvoju digitalne infrastrukture, pri katerem si različne uprave priskrbijo interoperabilne rešitve in v največji možni meri uporabljajo skupno tehnično osnovo, obenem pa razvijajo posebne aplikacije za lastne potrebe. S takšnim pristopom ne bi bilo treba razvijati infrastrukture za vsako posamezno storitev, zmanjšali bi stroške ter povečali učinkovitost. Poleg tega bi tak pristop pomagal preprečevati ozemeljsko razdrobljenost enotnega trga;

| 30. | vendar s tem v zvezi ponovno poziva, naj se projekti razvoja širokopasovnih povezav priznajo za storitve splošnega gospodarskega pomena (4); |
| --- | --- |

30.

vendar s tem v zvezi ponovno poziva, naj se projekti razvoja širokopasovnih povezav priznajo za storitve splošnega gospodarskega pomena (4);

| 31. | podpira pobude za izboljšanje dostopa državljanov in podjetij do javnih storitev. Poenostavitev in večja osredotočenost na potrebe uporabnika bi morali biti vodilni načeli vsakršne pobude; |
| --- | --- |

31.

podpira pobude za izboljšanje dostopa državljanov in podjetij do javnih storitev. Poenostavitev in večja osredotočenost na potrebe uporabnika bi morali biti vodilni načeli vsakršne pobude;

B.   Človeška razsežnost

| 32. | meni, da so za resnično inovativen javni sektor pomembne korenite spremembe v organizacijski kulturi, in poudarja, da imajo lahko izvajalci različnih javnih služb vlogo spodbujevalcev inovacij; |
| --- | --- |

32.

meni, da so za resnično inovativen javni sektor pomembne korenite spremembe v organizacijski kulturi, in poudarja, da imajo lahko izvajalci različnih javnih služb vlogo spodbujevalcev inovacij;

| 33. | si želi, da bi stalno usposabljanje izvajalcev javnih služb za nove digitalne rešitve postalo prednostna naloga tako lokalnih kot državnih uprav, in poziva k razširjanju kulture preglednosti, komuniciranja in izmenjave izkušenj med upravami; |
| --- | --- |

33.

si želi, da bi stalno usposabljanje izvajalcev javnih služb za nove digitalne rešitve postalo prednostna naloga tako lokalnih kot državnih uprav, in poziva k razširjanju kulture preglednosti, komuniciranja in izmenjave izkušenj med upravami;

| 34. | poziva, naj se v različnih upravah vzpostavijo večdisciplinarne visokokvalificirane ekipe, ki lahko vključujejo tudi uporabnike in katerih naloga bi bila, da nosilcem javnega odločanja predlagajo inovativne rešitve; |
| --- | --- |

34.

poziva, naj se v različnih upravah vzpostavijo večdisciplinarne visokokvalificirane ekipe, ki lahko vključujejo tudi uporabnike in katerih naloga bi bila, da nosilcem javnega odločanja predlagajo inovativne rešitve;

| 35. | meni, da bi si bilo treba za popoln izkoristek potenciala e-uprave najprej prizadevati za pridobitev zaupanja državljanov in podjetij v to, kako se bodo uporabljali podatki, ki jih morajo predložiti, in da je za to zaupanje potrebna zelo visoka stopnja usklajenega varstva podatkov. V zvezi s tem z zanimanjem ugotavlja, da se zaupanje državljanov in podjetij poveča, če imajo pravico vpogleda v to, kako uprava uporablja njihove podatke; |
| --- | --- |

35.

meni, da bi si bilo treba za popoln izkoristek potenciala e-uprave najprej prizadevati za pridobitev zaupanja državljanov in podjetij v to, kako se bodo uporabljali podatki, ki jih morajo predložiti, in da je za to zaupanje potrebna zelo visoka stopnja usklajenega varstva podatkov. V zvezi s tem z zanimanjem ugotavlja, da se zaupanje državljanov in podjetij poveča, če imajo pravico vpogleda v to, kako uprava uporablja njihove podatke;

| 36. | meni, da morajo pri modernizaciji uprave z digitalnimi rešitvami tudi državljani imeti možnost večje udeležbe pri javnem odločanju in da je treba sprejeti posebne pobude za ta izjemno pomemben vidik lokalne demokracije; |
| --- | --- |

36.

meni, da morajo pri modernizaciji uprave z digitalnimi rešitvami tudi državljani imeti možnost večje udeležbe pri javnem odločanju in da je treba sprejeti posebne pobude za ta izjemno pomemben vidik lokalne demokracije;

| 37. | zato poudarja pomen načela „skupne priprave“ javnih postopkov, ki uporabnike vključuje v zasnovo in razvoj javnih storitev. Ta nov način sodelovanja med javnimi oblastmi, državljani in podjetji omogoča odzivanje na potrebe uporabnikov, pa tudi prepoznavanje sposobnosti in zmogljivosti državljanov ter njihovo usklajevanje, da lahko sodelujejo in razvijajo kakovost ponujenih storitev. Predlaga, da se uporabijo obstoječa orodja, kot je zbirka orodij OECD, in da se spodbuja njihova uporaba na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

37.

zato poudarja pomen načela „skupne priprave“ javnih postopkov, ki uporabnike vključuje v zasnovo in razvoj javnih storitev. Ta nov način sodelovanja med javnimi oblastmi, državljani in podjetji omogoča odzivanje na potrebe uporabnikov, pa tudi prepoznavanje sposobnosti in zmogljivosti državljanov ter njihovo usklajevanje, da lahko sodelujejo in razvijajo kakovost ponujenih storitev. Predlaga, da se uporabijo obstoječa orodja, kot je zbirka orodij OECD, in da se spodbuja njihova uporaba na lokalni in regionalni ravni;

| 38. | predlaga, da se učinkovito spodbuja mrežno sodelovanje evropskih inovacijskih središč, da se da zagon inovativnim dejavnostim mest in regij; |
| --- | --- |

38.

predlaga, da se učinkovito spodbuja mrežno sodelovanje evropskih inovacijskih središč, da se da zagon inovativnim dejavnostim mest in regij;

| 39. | meni, da je treba pri digitalizaciji javne uprave zagotoviti dostop do nje vsem državljanom, ne glede na njihovo stopnjo izobrazbe, starost, morebitno invalidnost in na to, kje v Evropi živijo; |
| --- | --- |

39.

meni, da je treba pri digitalizaciji javne uprave zagotoviti dostop do nje vsem državljanom, ne glede na njihovo stopnjo izobrazbe, starost, morebitno invalidnost in na to, kje v Evropi živijo;

| 40. | poudarja, da sta ozaveščanje in izobraževanje državljanov in podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij (MSP), o uporabi digitalnih javnih storitev odločilnega pomena za sprejemanje digitalne preobrazbe javnega sektorja, zlasti med skupinami prebivalstva, ki so od teh tehnologij najbolj oddaljene; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da sta ozaveščanje in izobraževanje državljanov in podjetij, zlasti malih in srednjih podjetij (MSP), o uporabi digitalnih javnih storitev odločilnega pomena za sprejemanje digitalne preobrazbe javnega sektorja, zlasti med skupinami prebivalstva, ki so od teh tehnologij najbolj oddaljene;

| 41. | poleg tega meni, da ta sprememba miselnosti temelji na izobraževanju in usposabljanju, zato se zavzema za spodbujanje pouka računalništva v šolah, da bi nove generacije lahko izkoristile dejansko digitalno kulturo, ki jim omogoča, da postanejo aktivni člani prihodnje družbe znanja. Ustrezne strukture za vseživljenjsko izobraževanje bi morale odraslim vseh starosti omogočati pridobivanje in izboljševanje digitalnih znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

41.

poleg tega meni, da ta sprememba miselnosti temelji na izobraževanju in usposabljanju, zato se zavzema za spodbujanje pouka računalništva v šolah, da bi nove generacije lahko izkoristile dejansko digitalno kulturo, ki jim omogoča, da postanejo aktivni člani prihodnje družbe znanja. Ustrezne strukture za vseživljenjsko izobraževanje bi morale odraslim vseh starosti omogočati pridobivanje in izboljševanje digitalnih znanj in spretnosti;

Prednosti okrepljenega sodelovanja

| 42. | poudarja, da bi bilo mogoče inovacije v javnem sektorju olajšati s sodelovanjem in izmenjavo dobrih praks med upravami in prek meja; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da bi bilo mogoče inovacije v javnem sektorju olajšati s sodelovanjem in izmenjavo dobrih praks med upravami in prek meja;

| 43. | z zanimanjem sprejema poskuse izmenjave podatkov med lokalnimi oblastmi po zgledu pilotnega projekta Estonije in Finske (5) ter predlaga, da se tovrstno sodelovanje podpre v okviru medregionalnega sodelovanja; |
| --- | --- |

43.

z zanimanjem sprejema poskuse izmenjave podatkov med lokalnimi oblastmi po zgledu pilotnega projekta Estonije in Finske (5) ter predlaga, da se tovrstno sodelovanje podpre v okviru medregionalnega sodelovanja;

| 44. | predlaga, da se razvijajo pobude za pripravo seznamov inovacij lokalnih in regionalnih skupnosti, izmenjavo izkušenj ter razširjanje dobrih praks; |
| --- | --- |

44.

predlaga, da se razvijajo pobude za pripravo seznamov inovacij lokalnih in regionalnih skupnosti, izmenjavo izkušenj ter razširjanje dobrih praks;

| 45. | poudarja pomen tesnega sodelovanja lokalnih in regionalnih oblasti pri vseh politikah s ciljem spodbujanja inovacij v javnem sektorju z digitalnimi rešitvami; |
| --- | --- |

45.

poudarja pomen tesnega sodelovanja lokalnih in regionalnih oblasti pri vseh politikah s ciljem spodbujanja inovacij v javnem sektorju z digitalnimi rešitvami;

Priporočila

| 46. | poudarja ključno vlogo, ki jo morajo imeti lokalne in regionalne oblasti pri modernizaciji javnega sektorja; |
| --- | --- |

46.

poudarja ključno vlogo, ki jo morajo imeti lokalne in regionalne oblasti pri modernizaciji javnega sektorja;

| 47. | pozdravlja vključevanje Evropskega odbora regij v obstoječe platforme, kot je usmerjevalni odbor za akcijski načrt za e-upravo 2016–2020. Kljub temu meni, da bi polnopravno članstvo v tem odboru, kakor tudi partnerstvo z observatorijem OECD za inovacije v javnem sektorju, Evropskemu odboru regij omogočalo, da bi v večji meri prispeval k spodbujanju inovacij v javnem sektorju; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja vključevanje Evropskega odbora regij v obstoječe platforme, kot je usmerjevalni odbor za akcijski načrt za e-upravo 2016–2020. Kljub temu meni, da bi polnopravno članstvo v tem odboru, kakor tudi partnerstvo z observatorijem OECD za inovacije v javnem sektorju, Evropskemu odboru regij omogočalo, da bi v večji meri prispeval k spodbujanju inovacij v javnem sektorju;

| 48. | predlaga tudi vzpostavitev partnerstva med Evropskim odborom regij in Partnerstvom za odprto vlado; |
| --- | --- |

48.

predlaga tudi vzpostavitev partnerstva med Evropskim odborom regij in Partnerstvom za odprto vlado;

| 49. | predlaga razvoj konkretnih kazalnikov, ki bi omogočali zanesljivo primerjati stopnje odprtosti javnih uprav za digitalne rešitve; |
| --- | --- |

49.

predlaga razvoj konkretnih kazalnikov, ki bi omogočali zanesljivo primerjati stopnje odprtosti javnih uprav za digitalne rešitve;

| 50. | poziva javni sektor, naj si prizadeva za inovacije, usmerjene v potrebe uporabnikov, in prevzame načela nediskriminatornega dostopa vseh državljanov in podjetij do digitalnih storitev, visoke stopnje varstva občutljivih podatkov, „privzete digitalnosti“, „samo enkrat“, „skupne priprave“ in interoperabilnosti; |
| --- | --- |

50.

poziva javni sektor, naj si prizadeva za inovacije, usmerjene v potrebe uporabnikov, in prevzame načela nediskriminatornega dostopa vseh državljanov in podjetij do digitalnih storitev, visoke stopnje varstva občutljivih podatkov, „privzete digitalnosti“, „samo enkrat“, „skupne priprave“ in interoperabilnosti;

| 51. | predlaga, da se zainteresirana mesta in regije razglasijo za pionirje inovativne prenove javne uprave in inovativnega javnega naročanja, da bi tako lahko poskrbeli za učinkovito zagotavljanje storitev in ustvarili ekonomijo obsega po vsej EU; |
| --- | --- |

51.

predlaga, da se zainteresirana mesta in regije razglasijo za pionirje inovativne prenove javne uprave in inovativnega javnega naročanja, da bi tako lahko poskrbeli za učinkovito zagotavljanje storitev in ustvarili ekonomijo obsega po vsej EU;

| 52. | podpira poziv Evropskega parlamenta Komisiji, naj bo tudi sama za zgled na tem področju; |
| --- | --- |

52.

podpira poziv Evropskega parlamenta Komisiji, naj bo tudi sama za zgled na tem področju;

| 53. | predlaga pripravo dogodka, na katerem bi lokalne in regionalne oblasti redno predstavljale najboljše prakse, ki so jih razvile na področju inovacij z digitalnimi rešitvami. |
| --- | --- |

53.

predlaga pripravo dogodka, na katerem bi lokalne in regionalne oblasti redno predstavljale najboljše prakse, ki so jih razvile na področju inovacij z digitalnimi rešitvami.

V Bruslju, 30. novembra 2017

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Mnenje OR Evropski akcijski načrt za e-upravo za obdobje 2016–2020 (COR-2016-02882).

1

(2)  https://www.oecd.org/governance/observatory-public-sector-innovation/blog/page/citizenpoweredcitiesco-producingbetterpublicserviceswithcitizens.htm.

2

(3)  Mnenje OR Lokalna in regionalna razsežnost Obzorja 2020 in novi okvirni program za raziskave in inovacije (COR-2017-00854).

3

(4)  Mnenje OR Evropska pobuda za računalništvo v oblaku in prednostne naloge na področju standardizacije IKT za enotni digitalni trg (COR-2016-02880).

4

(5)  Estonija in Finska trenutno vse bolj pospešeno sodelujeta pri razvoju sistema X-Road, ki svojim članom omogoča neposredno in varno izmenjavo podatkov. Ključno vlogo pri nadaljnjem razvoju interoperabilne platforme X-Road bo imel Nordijski inštitut za interoperabilne rešitve (Nordic Institute for Interoperability Solutions), ki sta ga na novo ustanovili ti dve državi (http://vm.fi/en/article/-/asset_publisher/suomi-ja-viro-perustavat-yhteisen-instituutin-kehittamaan-x-road-teknologiaa).

5

Nordic Institute for Interoperability Solutions

---

| 8.5.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 164/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 164/39

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Deinstitucionalizacija sistemov oskrbe na lokalni in regionalni ravni

(2018/C 164/07)

| Poročevalec: | Xamuel Gonzalez Westling (SE/PES), član občinskega sveta Hoforsa |
| --- | --- |

Poročevalec:

Xamuel Gonzalez Westling (SE/PES), član občinskega sveta Hoforsa

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Pravice invalidov

| 1. | pozdravlja zaprosilo estonske vlade za pripravo mnenja o deinstitucionalizaciji sistemov oskrbe na lokalni in regionalni ravni. Po ocenah v Evropski uniji vsak šesti državljan, tj. skupno približno 80 milijonov ljudi, trpi zaradi invalidnosti, ki se lahko kaže v različno hudih oblikah. Več kot tretjina oseb, starejših od 75 let, se sooča z eno od teh oblik, ki jih ovirajo v njihovem vsakdanjem življenju. Ta odstotek se bo zaradi naraščanja deleža starejših v EU v naslednjih letih po vsej verjetnosti še povečal (1). Čeprav so se razmere in življenjski pogoji invalidov v zadnjih 20-ih letih precej izboljšali, pa so v večini držav članic EU še vedno večje ali manjše pomanjkljivosti pri oskrbi in negi invalidov, pa tudi glede tega, kako jih javnost dojema. Na žalost se še vedno dogaja, da se omejujejo pravice oseb z motnjami v razvoju in/ali duševno boleznijo do sprejemanja odločitev o lastnem življenju; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja zaprosilo estonske vlade za pripravo mnenja o deinstitucionalizaciji sistemov oskrbe na lokalni in regionalni ravni. Po ocenah v Evropski uniji vsak šesti državljan, tj. skupno približno 80 milijonov ljudi, trpi zaradi invalidnosti, ki se lahko kaže v različno hudih oblikah. Več kot tretjina oseb, starejših od 75 let, se sooča z eno od teh oblik, ki jih ovirajo v njihovem vsakdanjem življenju. Ta odstotek se bo zaradi naraščanja deleža starejših v EU v naslednjih letih po vsej verjetnosti še povečal (1). Čeprav so se razmere in življenjski pogoji invalidov v zadnjih 20-ih letih precej izboljšali, pa so v večini držav članic EU še vedno večje ali manjše pomanjkljivosti pri oskrbi in negi invalidov, pa tudi glede tega, kako jih javnost dojema. Na žalost se še vedno dogaja, da se omejujejo pravice oseb z motnjami v razvoju in/ali duševno boleznijo do sprejemanja odločitev o lastnem življenju;

| 2. | trdno verjame, da bi bilo treba invalidom na vse možne načine omogočiti, da postanejo samostojni člani družbe, in da je treba spoštovati njihovo svobodo izbire; pri tem opozarja, da se sistemi oskrbe razlikujejo po posameznih državah, kar pomeni, da je treba prehod na oskrbo v skupnosti prilagoditi lokalnim posebnostim ter vanj vključiti tako ustrezne skupnosti kot uporabnike in njihove družine; želi tudi poudariti, da namen tega mnenja ni odpraviti ali obsoditi vsakršno obliko institucionalne oskrbe; ustanove niso rešitev, so pa lahko ena od možnosti. V nekaterih državah so bolj odprte za nove oblike podpore in se lahko prilagodijo vrsti možnih situacij, s čimer vsakomur zagotavljajo vse možnosti za uresničitev njegovega potenciala, ne glede na stopnjo invalidnosti. Delovanju teh ustanov in vlogi družin je zato treba nameniti posebno pozornost; |
| --- | --- |

2.

trdno verjame, da bi bilo treba invalidom na vse možne načine omogočiti, da postanejo samostojni člani družbe, in da je treba spoštovati njihovo svobodo izbire; pri tem opozarja, da se sistemi oskrbe razlikujejo po posameznih državah, kar pomeni, da je treba prehod na oskrbo v skupnosti prilagoditi lokalnim posebnostim ter vanj vključiti tako ustrezne skupnosti kot uporabnike in njihove družine; želi tudi poudariti, da namen tega mnenja ni odpraviti ali obsoditi vsakršno obliko institucionalne oskrbe; ustanove niso rešitev, so pa lahko ena od možnosti. V nekaterih državah so bolj odprte za nove oblike podpore in se lahko prilagodijo vrsti možnih situacij, s čimer vsakomur zagotavljajo vse možnosti za uresničitev njegovega potenciala, ne glede na stopnjo invalidnosti. Delovanju teh ustanov in vlogi družin je zato treba nameniti posebno pozornost;

| 3. | ugotavlja, da je EU na področju javnega zdravja v skladu s členom 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije pristojna predvsem za dopolnjevanje zdravstvenih politik, ki se v državah članicah izvajajo na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni. Ob upoštevanju načela subsidiarnosti so naloge EU naslednje:






  — | spodbujanje usklajevanja za izboljšanje javnega zdravja, preprečevanje telesnih in duševnih obolenj in bolezni ter odpravljanje vzrokov, ki ogrožajo telesno in duševno zdravje ljudi. Ta dejavnost zajema še obvladovanje močno razširjenih težkih bolezni s spodbujanjem raziskovanja njihovih vzrokov, prenosa in preprečevanja, pa tudi obveščanja o zdravju in zdravstvene vzgoje, hkrati zajema tudi nadzor nad veliko čezmejno ogroženostjo zdravja, zgodnje obveščanje o taki ogroženosti in boj proti njej, |
| --- | --- | --- |

3.

ugotavlja, da je EU na področju javnega zdravja v skladu s členom 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije pristojna predvsem za dopolnjevanje zdravstvenih politik, ki se v državah članicah izvajajo na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni. Ob upoštevanju načela subsidiarnosti so naloge EU naslednje:

—

spodbujanje usklajevanja za izboljšanje javnega zdravja, preprečevanje telesnih in duševnih obolenj in bolezni ter odpravljanje vzrokov, ki ogrožajo telesno in duševno zdravje ljudi. Ta dejavnost zajema še obvladovanje močno razširjenih težkih bolezni s spodbujanjem raziskovanja njihovih vzrokov, prenosa in preprečevanja, pa tudi obveščanja o zdravju in zdravstvene vzgoje, hkrati zajema tudi nadzor nad veliko čezmejno ogroženostjo zdravja, zgodnje obveščanje o taki ogroženosti in boj proti njej,

| — | določitev visokih standardov kakovosti in varnosti za organe in snovi človeškega izvora, pa tudi na področju veterine, zaščite rastlin in zdravil; |
| --- | --- |

—

določitev visokih standardov kakovosti in varnosti za organe in snovi človeškega izvora, pa tudi na področju veterine, zaščite rastlin in zdravil;

| 4. | poudarja, da je Konvencija Združenih narodov o pravicah invalidov iz leta 2006 prinesla radikalno spremembo v obravnavanju invalidnosti, saj je pozornost preusmerila v vprašanje, kako se lahko družba in okolja prilagodita, da bodo odpravljene ovire, s katerimi se sooča invalidna oseba, da bi ji bila omogočena vključitev v družbo in čim bolj samostojno življenje. Konvencijo je do novembra 2017 ratificiralo 27 od 28 držav članic EU, od tega jih je 22 ratificiralo tudi Izbirni protokol h konvenciji (2). OR priporoča, naj konvencijo in protokol ratificirajo vse države članice; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je Konvencija Združenih narodov o pravicah invalidov iz leta 2006 prinesla radikalno spremembo v obravnavanju invalidnosti, saj je pozornost preusmerila v vprašanje, kako se lahko družba in okolja prilagodita, da bodo odpravljene ovire, s katerimi se sooča invalidna oseba, da bi ji bila omogočena vključitev v družbo in čim bolj samostojno življenje. Konvencijo je do novembra 2017 ratificiralo 27 od 28 držav članic EU, od tega jih je 22 ratificiralo tudi Izbirni protokol h konvenciji (2). OR priporoča, naj konvencijo in protokol ratificirajo vse države članice;

| 5. | želi uporabiti opredelitev ZN za pojem „invalidnost“, ki je rezultat interakcije med osebami s trajnimi telesnimi, duševnimi, intelektualnimi ali senzoričnimi okvarami ter ovirami zaradi stališč v družbi in ovirami v okolju, ki preprečujejo, da bi invalidi pod enakimi pogoji kakor drugi polno, učinkovito in enakopravno sodelovali v družbi. Okvara je lahko posledica bolezni ali drugih okoliščin, lahko je prirojena ali pa pridobljena poškodba. Takšne bolezni, okoliščine ali poškodbe so lahko trajne ali pa začasne; |
| --- | --- |

5.

želi uporabiti opredelitev ZN za pojem „invalidnost“, ki je rezultat interakcije med osebami s trajnimi telesnimi, duševnimi, intelektualnimi ali senzoričnimi okvarami ter ovirami zaradi stališč v družbi in ovirami v okolju, ki preprečujejo, da bi invalidi pod enakimi pogoji kakor drugi polno, učinkovito in enakopravno sodelovali v družbi. Okvara je lahko posledica bolezni ali drugih okoliščin, lahko je prirojena ali pa pridobljena poškodba. Takšne bolezni, okoliščine ali poškodbe so lahko trajne ali pa začasne;

Prehod z institucionalne oskrbe na oskrbo v skupnosti

| 6. | pozdravlja pobudo nekdanjega komisarja Vladimírja Špidle, ki je ob podpori skupine strokovnjakov pripravil Skupne evropske smernice za prehod z institucionalne oskrbe na oskrbo v skupnosti (3). Na podlagi teh smernic OR predlaga, da se pojem „ustanova“ opredeli tako: „vsakršna oskrba v domu, pri kateri so oskrbovanci ločeni od širše skupnosti in/ali prisiljeni živeti skupaj, nimajo zadostnega nadzora nad svojim življenjem in odločitvami, ki jih zadevajo, zahteve organizacije pa imajo večinoma prednost pred individualnimi potrebami oskrbovancev“. Smernice so bile pripravljene s ciljem podpreti države članice pri prehodu z institucionalne oskrbe na oskrbo v skupnosti. Glede na izkušnje in spoznanja držav, ki so deinstitucionalizacijo že izvedle, bi moral ta proces postopoma zajeti naslednje vidike: skupna strategija in vizija, udeležba prizadetih in sorodnikov, prevzem skupne odgovornosti vseh akterjev na vseh ravneh, vodenje in usmerjanje ter podpora procesa. OR ugotavlja, da so smernice lahko primerne za podporo prehoda z institucionalne oskrbe na več storitev oskrbe v skupnosti ter vsem državam članicam priporoča, naj jih uporabljajo; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja pobudo nekdanjega komisarja Vladimírja Špidle, ki je ob podpori skupine strokovnjakov pripravil Skupne evropske smernice za prehod z institucionalne oskrbe na oskrbo v skupnosti (3). Na podlagi teh smernic OR predlaga, da se pojem „ustanova“ opredeli tako: „vsakršna oskrba v domu, pri kateri so oskrbovanci ločeni od širše skupnosti in/ali prisiljeni živeti skupaj, nimajo zadostnega nadzora nad svojim življenjem in odločitvami, ki jih zadevajo, zahteve organizacije pa imajo večinoma prednost pred individualnimi potrebami oskrbovancev“. Smernice so bile pripravljene s ciljem podpreti države članice pri prehodu z institucionalne oskrbe na oskrbo v skupnosti. Glede na izkušnje in spoznanja držav, ki so deinstitucionalizacijo že izvedle, bi moral ta proces postopoma zajeti naslednje vidike: skupna strategija in vizija, udeležba prizadetih in sorodnikov, prevzem skupne odgovornosti vseh akterjev na vseh ravneh, vodenje in usmerjanje ter podpora procesa. OR ugotavlja, da so smernice lahko primerne za podporo prehoda z institucionalne oskrbe na več storitev oskrbe v skupnosti ter vsem državam članicam priporoča, naj jih uporabljajo;

| 7. | opozarja, da institucionalna oblika oskrbe postaja vse bolj sporna in da je iz več znanstvenih študij razvidno, da ima lahko daljnosežne negativne posledice za takšne oskrbovance, kot so izguba svobode, stigmatizacija, izguba samostojnosti in razosebljenje. Tudi osebje v ustanovah občuti negativne posledice. Na podlagi tega se je izoblikovalo skupno stališče, da je treba dati prednost odprtim oblikam oskrbe v skupnosti, ki bi morale usmerjati prihodnjo oskrbo. To je bilo poudarjeno tudi v Akcijskem načrtu za duševno zdravje (4), ki ga je pripravil regionalni urad SZO za Evropo v tesnem sodelovanju in ob izmenjavi izkušenj z državami članicami, ki ta načrt podpirajo. OR tudi poudarja, da je v Konvenciji Združenih narodov o pravicah invalidov določena pravica invalidov, da živijo v skupnosti in odločajo enako kot drugi (5); |
| --- | --- |

7.

opozarja, da institucionalna oblika oskrbe postaja vse bolj sporna in da je iz več znanstvenih študij razvidno, da ima lahko daljnosežne negativne posledice za takšne oskrbovance, kot so izguba svobode, stigmatizacija, izguba samostojnosti in razosebljenje. Tudi osebje v ustanovah občuti negativne posledice. Na podlagi tega se je izoblikovalo skupno stališče, da je treba dati prednost odprtim oblikam oskrbe v skupnosti, ki bi morale usmerjati prihodnjo oskrbo. To je bilo poudarjeno tudi v Akcijskem načrtu za duševno zdravje (4), ki ga je pripravil regionalni urad SZO za Evropo v tesnem sodelovanju in ob izmenjavi izkušenj z državami članicami, ki ta načrt podpirajo. OR tudi poudarja, da je v Konvenciji Združenih narodov o pravicah invalidov določena pravica invalidov, da živijo v skupnosti in odločajo enako kot drugi (5);

| 8. | ugotavlja, da je bil razvoj v preteklih 20-ih letih v mnogih državah članicah podoben: velike ustanove za oskrbo in specializirane bolnišnice so nadomestile vse bolj odprte oblike oskrbe, umeščene v socialno okolje. Kljub temu več kot milijon invalidov v vsej Evropi še vedno živi v ustanovah za oskrbo (6). Prehod z institucionalne na bolj odprto oskrbo v skupnosti se ne bo zgodil čez noč; zanj bodo potrebna leta ter prizadevanja in ukrepi na vseh ravneh družbe, pa tudi sprememba miselnosti in novi predpisi. Po mnenju OR je pomembno, da vse države članice EU pripišejo velik pomen razvoju oskrbe v skupnosti in da bodo ukrepi za deinstitucionalizacijo izvedeni ob spoštovanju pravic ciljnih skupin ter tako, da bodo doseženi čim boljši rezultati za prizadete; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da je bil razvoj v preteklih 20-ih letih v mnogih državah članicah podoben: velike ustanove za oskrbo in specializirane bolnišnice so nadomestile vse bolj odprte oblike oskrbe, umeščene v socialno okolje. Kljub temu več kot milijon invalidov v vsej Evropi še vedno živi v ustanovah za oskrbo (6). Prehod z institucionalne na bolj odprto oskrbo v skupnosti se ne bo zgodil čez noč; zanj bodo potrebna leta ter prizadevanja in ukrepi na vseh ravneh družbe, pa tudi sprememba miselnosti in novi predpisi. Po mnenju OR je pomembno, da vse države članice EU pripišejo velik pomen razvoju oskrbe v skupnosti in da bodo ukrepi za deinstitucionalizacijo izvedeni ob spoštovanju pravic ciljnih skupin ter tako, da bodo doseženi čim boljši rezultati za prizadete;

| 9. | meni, da je treba opozoriti na nevarnost, da bodo države zaradi prehoda na bolj odprte oblike oskrbe v skupnosti gradile nove ustanove, ki bodo nadomestile stare, ki bodo zaprte. To bi lahko negativno vplivalo na ciljne skupine s posebno težkimi in zapletenimi potrebami, ki jih družba le težko upošteva; tem skupinam je zaradi pomanjkanja individualnih rešitev smiselno zagotoviti ustanove in oskrbo na domu, podobno oskrbi v ustanovi. Takšen razvoj lahko sproži tudi huda kriza, kot je bilo na primer veliko število beguncev, ki so jeseni leta 2015 prispeli v več držav članic EU. Tem ljudem je bilo treba nujno dati streho nad glavo, zato so bili nameščeni v sprejemnih centrih za begunce in ustanovah. Toda rešitve, ki so mišljene in načrtovane kot začasne, lahko postanejo trajno stanje – z negativnimi posledicami za prizadete; |
| --- | --- |

9.

meni, da je treba opozoriti na nevarnost, da bodo države zaradi prehoda na bolj odprte oblike oskrbe v skupnosti gradile nove ustanove, ki bodo nadomestile stare, ki bodo zaprte. To bi lahko negativno vplivalo na ciljne skupine s posebno težkimi in zapletenimi potrebami, ki jih družba le težko upošteva; tem skupinam je zaradi pomanjkanja individualnih rešitev smiselno zagotoviti ustanove in oskrbo na domu, podobno oskrbi v ustanovi. Takšen razvoj lahko sproži tudi huda kriza, kot je bilo na primer veliko število beguncev, ki so jeseni leta 2015 prispeli v več držav članic EU. Tem ljudem je bilo treba nujno dati streho nad glavo, zato so bili nameščeni v sprejemnih centrih za begunce in ustanovah. Toda rešitve, ki so mišljene in načrtovane kot začasne, lahko postanejo trajno stanje – z negativnimi posledicami za prizadete;

Boj proti stigmatizaciji

| 10. | ugotavlja, da vrsta zakonov in političnih dokumentov v posameznih državah članicah EU v različnem obsegu določa, da je treba invalidom omogočiti aktivno udeležbo v družbi ter življenje, kakršnega imajo vsi drugi. Kljub temu je v družbi opaziti tiho in včasih odprto zavračanje invalidov. Stigmatizirane družbene skupine so pogosto manj cenjene in se dojemajo kot obremenitev, odnos do njih pa zaznamujeta nenaklonjenost in strah. Več študij je opozorilo na stigmatizacijo duševno bolnih (7), kar lahko vodi v diskriminacijo teh oseb. To se lahko kaže kot pomanjkanje storitev oskrbe ali socialna izključenost, kar še poslabša duševno zdravje prizadetih. Tako nastane začaran krog, ki se ponavlja in je vse hujši. Pri deinstitucionalizaciji ne gre le za zapiranje velikih ustanov in uvajanje alternativnih oblik oskrbe, temveč tudi za boj proti predsodkom, postavljanje stereotipov pod vprašaj in sprožanje sprememb v odnosu. Invalidi se ne smejo več obravnavati predvsem kot objekti in pasivni prejemniki storitev in oskrbe, temveč kot enakopravni člani družbe, za katere veljajo vse človekove pravice. Po mnenju OR se morajo države članice v procesu deinstitucionalizacije boriti tudi proti stigmatizaciji in preprečevati diskriminacijo. V skladu s konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov (členi 4–6) to pomeni, da morajo države članice sprejeti pozitivne in preventivne ukrepe za boj proti vsem oblikam diskriminacije in zagotovitev spoštovanja vseh človekovih pravic. OR opozarja, da je v državah članicah, pa tudi v tretjih državah, mnogo dobrih primerov nacionalnih kampanj zoper stigmatizacijo, ki bi bile lahko za zgled; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da vrsta zakonov in političnih dokumentov v posameznih državah članicah EU v različnem obsegu določa, da je treba invalidom omogočiti aktivno udeležbo v družbi ter življenje, kakršnega imajo vsi drugi. Kljub temu je v družbi opaziti tiho in včasih odprto zavračanje invalidov. Stigmatizirane družbene skupine so pogosto manj cenjene in se dojemajo kot obremenitev, odnos do njih pa zaznamujeta nenaklonjenost in strah. Več študij je opozorilo na stigmatizacijo duševno bolnih (7), kar lahko vodi v diskriminacijo teh oseb. To se lahko kaže kot pomanjkanje storitev oskrbe ali socialna izključenost, kar še poslabša duševno zdravje prizadetih. Tako nastane začaran krog, ki se ponavlja in je vse hujši. Pri deinstitucionalizaciji ne gre le za zapiranje velikih ustanov in uvajanje alternativnih oblik oskrbe, temveč tudi za boj proti predsodkom, postavljanje stereotipov pod vprašaj in sprožanje sprememb v odnosu. Invalidi se ne smejo več obravnavati predvsem kot objekti in pasivni prejemniki storitev in oskrbe, temveč kot enakopravni člani družbe, za katere veljajo vse človekove pravice. Po mnenju OR se morajo države članice v procesu deinstitucionalizacije boriti tudi proti stigmatizaciji in preprečevati diskriminacijo. V skladu s konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov (členi 4–6) to pomeni, da morajo države članice sprejeti pozitivne in preventivne ukrepe za boj proti vsem oblikam diskriminacije in zagotovitev spoštovanja vseh človekovih pravic. OR opozarja, da je v državah članicah, pa tudi v tretjih državah, mnogo dobrih primerov nacionalnih kampanj zoper stigmatizacijo, ki bi bile lahko za zgled;

| 11. | opozarja, da je treba ustrezno oceniti potrebe pacientov, odpuščenih v bolj odprto obliko oskrbe v skupnosti. Lokalne in regionalne oblasti bi morale poskrbeti za izpolnitev teh potreb, da bi lahko uporabniki imeli nadzor nad svojim življenjem ter dejansko izbirali in odločali o tem, kje, s kom in kako živijo. Storitve (tudi osebna pomoč) morajo biti na voljo in dostopne vsem. S tem bi zagotovili, da so uporabniki vključeni v skupnost in lahko živijo čim bolj neodvisno; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da je treba ustrezno oceniti potrebe pacientov, odpuščenih v bolj odprto obliko oskrbe v skupnosti. Lokalne in regionalne oblasti bi morale poskrbeti za izpolnitev teh potreb, da bi lahko uporabniki imeli nadzor nad svojim življenjem ter dejansko izbirali in odločali o tem, kje, s kom in kako živijo. Storitve (tudi osebna pomoč) morajo biti na voljo in dostopne vsem. S tem bi zagotovili, da so uporabniki vključeni v skupnost in lahko živijo čim bolj neodvisno;

Znanje in spretnosti

| 12. | opozarja, da so pri prehodu z institucionalne oskrbe na oskrbo in nego v skupnosti potrebne tudi spremembe vzorcev glede osebja in njegovega znanja. Medtem ko so bili doslej najpomembnejši medicinsko znanje in poklici, pa so zaradi prehoda na oskrbo in nego v skupnosti zdaj bolj potrebne socialne in pedagoške spretnosti. Po mnenju OR je pomembno, da je osebje za nego in oskrbo primerno usposobljeno za opravljanje svojega dela (člen 4 Konvencije o pravicah invalidov). Ustrezno usposobljeno osebje bo prispevalo ne le k hitrejšemu prehodu, temveč tudi k preprečevanju nastajanja novih ustanov. Mnoge države iščejo osebje z ustreznimi poklicnimi kvalifikacijami; z mednarodnim sodelovanjem in izmenjavo na tem področju bi lahko izboljšali razpoložljivost strokovnega osebja. Za lažji prehod OR priporoča izmenjave osebja v kombinaciji z novimi študijskimi usmeritvami na univerzah in gimnazijah. Za zagotovitev dobro izobraženega osebja sta potrebna načrtovanje in usklajevanje. Po mnenju OR je pomembno, da se med izobraževanjem ali prešolanjem kandidatom posreduje znanje o človekovih pravicah, o tem, kakšno je življenje z invalidno osebo in v ustanovi za oskrbo ter znanje o vključevanju prizadetih v odločitve glede podpore, ki jo želijo. Ni se lahko navaditi na življenje v lastnem stanovanju in z lastnimi odločitvami, če je človek prej živel v ustanovi za oskrbo. Obstaja nevarnost, da se bodo osebe, ki se navajajo na družbo, soočile z izolacijo in/ali izključenostjo. Izredno pomembno je tem ljudem pomagati in jim dati na voljo usposobljeno osebje, ki pozna njihov položaj, pa tudi njihove posamezne potrebe. Raziskave in znanje na tem področju dajejo vzpodbudne rezultate, zlasti pri psihičnih in nevropsihičnih obolenjih. Dostop do znanstvenih in z izkušnjami podprtih postopkov ter njihova uporaba sta se izboljšala, kar velja tako za zdravljenje in psihološko obravnavo kot tudi za psihosocialno podporo in kognitivno pomoč. Na Švedskem na primer že nekaj let veljajo nacionalne smernice glavnega urada za zdravje in socialne zadeve (Socialstyrelsen) za več kategorij, med drugim shizofrenijo in shizofrena obolenja (8). Smernice vsebujejo ključna priporočila glede postopkov za zdravstveno in socialno nego, ki temeljijo na izkušnjah. Švedski urad je poleg tega objavil smernice za ravnanje in splošne smernice glede znanja in kvalifikacij, ki jih morajo imeti osebje in delodajalci, ki delajo z različno prizadetimi osebami (9)
   (10); |
| --- | --- |

12.

opozarja, da so pri prehodu z institucionalne oskrbe na oskrbo in nego v skupnosti potrebne tudi spremembe vzorcev glede osebja in njegovega znanja. Medtem ko so bili doslej najpomembnejši medicinsko znanje in poklici, pa so zaradi prehoda na oskrbo in nego v skupnosti zdaj bolj potrebne socialne in pedagoške spretnosti. Po mnenju OR je pomembno, da je osebje za nego in oskrbo primerno usposobljeno za opravljanje svojega dela (člen 4 Konvencije o pravicah invalidov). Ustrezno usposobljeno osebje bo prispevalo ne le k hitrejšemu prehodu, temveč tudi k preprečevanju nastajanja novih ustanov. Mnoge države iščejo osebje z ustreznimi poklicnimi kvalifikacijami; z mednarodnim sodelovanjem in izmenjavo na tem področju bi lahko izboljšali razpoložljivost strokovnega osebja. Za lažji prehod OR priporoča izmenjave osebja v kombinaciji z novimi študijskimi usmeritvami na univerzah in gimnazijah. Za zagotovitev dobro izobraženega osebja sta potrebna načrtovanje in usklajevanje. Po mnenju OR je pomembno, da se med izobraževanjem ali prešolanjem kandidatom posreduje znanje o človekovih pravicah, o tem, kakšno je življenje z invalidno osebo in v ustanovi za oskrbo ter znanje o vključevanju prizadetih v odločitve glede podpore, ki jo želijo. Ni se lahko navaditi na življenje v lastnem stanovanju in z lastnimi odločitvami, če je človek prej živel v ustanovi za oskrbo. Obstaja nevarnost, da se bodo osebe, ki se navajajo na družbo, soočile z izolacijo in/ali izključenostjo. Izredno pomembno je tem ljudem pomagati in jim dati na voljo usposobljeno osebje, ki pozna njihov položaj, pa tudi njihove posamezne potrebe. Raziskave in znanje na tem področju dajejo vzpodbudne rezultate, zlasti pri psihičnih in nevropsihičnih obolenjih. Dostop do znanstvenih in z izkušnjami podprtih postopkov ter njihova uporaba sta se izboljšala, kar velja tako za zdravljenje in psihološko obravnavo kot tudi za psihosocialno podporo in kognitivno pomoč. Na Švedskem na primer že nekaj let veljajo nacionalne smernice glavnega urada za zdravje in socialne zadeve (Socialstyrelsen) za več kategorij, med drugim shizofrenijo in shizofrena obolenja (8). Smernice vsebujejo ključna priporočila glede postopkov za zdravstveno in socialno nego, ki temeljijo na izkušnjah. Švedski urad je poleg tega objavil smernice za ravnanje in splošne smernice glede znanja in kvalifikacij, ki jih morajo imeti osebje in delodajalci, ki delajo z različno prizadetimi osebami (9)
   (10);

Otroci in mladi

| 13. | pozdravlja dejstvo, da so zunanji ministri EU sprejeli revidirane smernice za spodbujanje in varstvo otrokovih pravic. V skladu s konvencijo Združenih narodov se OR zavzema za to, naj vse države članice sprejmejo načelo, da morajo otroci odraščati v družini. Raziskave so pokazale, da se otroci, ki odraščajo v domovih, ne razvijajo enako kot otroci, ki odraščajo v družini, in da morajo imeti pravice in možnosti za šolanje kot drugi otroci. Poleg tega so pokazale, da lahko nekdanji otroci iz domov pozneje v življenju dobijo vedenjske motnje in težave na socialnem področju. Pogosto se jih ne spodbuja dovolj, kar nadomestijo z vedenjem, s katerim škodijo sami sebi ali je problematično. Vsi otroci potrebujejo za normalen razvoj občutek stabilnosti in bližine. OR priporoča vsem državam članicam EU, naj invalidnim otrokom in njihovim staršem namesto tega zagotovijo pomoč in podporo, ki jo potrebujejo doma ali v skupnosti. Staršem je treba ponuditi pomoč in svetovanje glede invalidnosti njihovega otroka ter podporo družbe oziroma njihovega mesta ali občine, da bodo kos nalogam, ki jih imajo kot starši. Če delajo s skrajšanim delovnim časom, ker morajo doma poskrbeti za invalidnega otroka, bi jim bilo treba finančno pomagati; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja dejstvo, da so zunanji ministri EU sprejeli revidirane smernice za spodbujanje in varstvo otrokovih pravic. V skladu s konvencijo Združenih narodov se OR zavzema za to, naj vse države članice sprejmejo načelo, da morajo otroci odraščati v družini. Raziskave so pokazale, da se otroci, ki odraščajo v domovih, ne razvijajo enako kot otroci, ki odraščajo v družini, in da morajo imeti pravice in možnosti za šolanje kot drugi otroci. Poleg tega so pokazale, da lahko nekdanji otroci iz domov pozneje v življenju dobijo vedenjske motnje in težave na socialnem področju. Pogosto se jih ne spodbuja dovolj, kar nadomestijo z vedenjem, s katerim škodijo sami sebi ali je problematično. Vsi otroci potrebujejo za normalen razvoj občutek stabilnosti in bližine. OR priporoča vsem državam članicam EU, naj invalidnim otrokom in njihovim staršem namesto tega zagotovijo pomoč in podporo, ki jo potrebujejo doma ali v skupnosti. Staršem je treba ponuditi pomoč in svetovanje glede invalidnosti njihovega otroka ter podporo družbe oziroma njihovega mesta ali občine, da bodo kos nalogam, ki jih imajo kot starši. Če delajo s skrajšanim delovnim časom, ker morajo doma poskrbeti za invalidnega otroka, bi jim bilo treba finančno pomagati;

| 14. | izraža prepričanje, da imajo invalidni otroci in mladi enake pravice in obveznosti glede izobraževanja in študija kot njihovi vrstniki. To pomeni, da morajo biti šole prilagojene potrebam teh otrok, saj sicer obstaja nevarnost izolacije tudi zunaj ustanove za oskrbo. Lokalne in regionalne oblasti bi morale povečati proračun za šole, odpraviti pomanjkanje primernih zmogljivosti ter postaviti v ospredje dostopnost in univerzalno oblikovanje. Vpeljati bi bilo treba programe ozaveščanja o invalidnosti med šolskim osebjem in drugimi otroki, učiteljem pa omogočiti ustrezno usposabljanje o vključujočih metodah dela ter jih spodbuditi k delu z invalidnimi otroki. Za dosego polnopravnega vključevanja je treba obravnavati vedenjske vzorce in predsodke; |
| --- | --- |

14.

izraža prepričanje, da imajo invalidni otroci in mladi enake pravice in obveznosti glede izobraževanja in študija kot njihovi vrstniki. To pomeni, da morajo biti šole prilagojene potrebam teh otrok, saj sicer obstaja nevarnost izolacije tudi zunaj ustanove za oskrbo. Lokalne in regionalne oblasti bi morale povečati proračun za šole, odpraviti pomanjkanje primernih zmogljivosti ter postaviti v ospredje dostopnost in univerzalno oblikovanje. Vpeljati bi bilo treba programe ozaveščanja o invalidnosti med šolskim osebjem in drugimi otroki, učiteljem pa omogočiti ustrezno usposabljanje o vključujočih metodah dela ter jih spodbuditi k delu z invalidnimi otroki. Za dosego polnopravnega vključevanja je treba obravnavati vedenjske vzorce in predsodke;

Odvzem poslovne sposobnosti in skrbništvo

| 15. | opozarja na veliko število državljanov EU, ki trpijo zaradi motenj v razvoju in/ali duševne bolezni ter jim je bila delno (partial guardianship) ali popolno (plenary guardianship) odvzeta poslovna sposobnost. OR priznava, da se lahko z delnim odvzemom sposobnosti zaščitijo interesi posameznikov in da se jih tako tudi zaščiti pred zlorabami, ki bi jim sicer lahko bili izpostavljeni. Vendar pa izraža zaskrbljenost, ker prizadeti s popolnim odvzemom poslovne sposobnosti izgubi skoraj vse zakonske pravice – o skoraj vseh vidikih njegovega življenja odloča skrbnik. Mnoge odrasle njihov skrbnik, ki ga določi sodišče, proti njihovi volji pošlje v dom. OR priporoča državam članicam, naj sprejmejo ureditve, s katerimi bo popolni odvzem poslovne sposobnosti manj potreben, in v odločanje vključijo uporabnike, njihove družine in organizacije, ki se zavzemajo za pravice uporabnikov, in specialiste. Pri reviziji predpisov o poslovni sposobnosti bi bilo treba opredeliti tudi zahteve glede soodločanja ter okrepiti pravice, ki jih ciljnim skupinam zagotavlja zakonodaja; |
| --- | --- |

15.

opozarja na veliko število državljanov EU, ki trpijo zaradi motenj v razvoju in/ali duševne bolezni ter jim je bila delno (partial guardianship) ali popolno (plenary guardianship) odvzeta poslovna sposobnost. OR priznava, da se lahko z delnim odvzemom sposobnosti zaščitijo interesi posameznikov in da se jih tako tudi zaščiti pred zlorabami, ki bi jim sicer lahko bili izpostavljeni. Vendar pa izraža zaskrbljenost, ker prizadeti s popolnim odvzemom poslovne sposobnosti izgubi skoraj vse zakonske pravice – o skoraj vseh vidikih njegovega življenja odloča skrbnik. Mnoge odrasle njihov skrbnik, ki ga določi sodišče, proti njihovi volji pošlje v dom. OR priporoča državam članicam, naj sprejmejo ureditve, s katerimi bo popolni odvzem poslovne sposobnosti manj potreben, in v odločanje vključijo uporabnike, njihove družine in organizacije, ki se zavzemajo za pravice uporabnikov, in specialiste. Pri reviziji predpisov o poslovni sposobnosti bi bilo treba opredeliti tudi zahteve glede soodločanja ter okrepiti pravice, ki jih ciljnim skupinam zagotavlja zakonodaja;

Vključevanje in udeležba prizadetih

| 16. | meni, da bi morali imeti invalidi zakonsko zagotovljene možnosti in podporo pri odločitvah, ki zadevajo njih same, njihovo vsakdanje življenje in organizacijo lokalnih storitev. Pomembne so informacije, prilagojene ciljni skupini. Prisluhniti je treba združenjem prizadetih in njihovih sorodnikov ter z njimi sodelovati, saj se tako izboljšata njihovo vključevanje in udeležba. Prizadeti imajo dragoceno znanje in izkušnje, ki jih je treba upoštevati. OR priporoča državam članicam, naj podprejo ustanavljanje in delo združenj prizadetih. |
| --- | --- |

16.

meni, da bi morali imeti invalidi zakonsko zagotovljene možnosti in podporo pri odločitvah, ki zadevajo njih same, njihovo vsakdanje življenje in organizacijo lokalnih storitev. Pomembne so informacije, prilagojene ciljni skupini. Prisluhniti je treba združenjem prizadetih in njihovih sorodnikov ter z njimi sodelovati, saj se tako izboljšata njihovo vključevanje in udeležba. Prizadeti imajo dragoceno znanje in izkušnje, ki jih je treba upoštevati. OR priporoča državam članicam, naj podprejo ustanavljanje in delo združenj prizadetih.

Zakonodaja in smernice

| 17. | po njegovem mnenju je pomembno, da veljavna zakonodaja in smernice podpirajo izvajanje v smislu člena 4(1) Konvencije o pravicah invalidov. Pravice otrok morajo biti pri tem najpomembnejše. OR poleg tega meni, da bi morala zakonodaja podpreti posameznike pri samostojnem življenju na podlagi njegovih specifičnih potreb in želja; |
| --- | --- |

17.

po njegovem mnenju je pomembno, da veljavna zakonodaja in smernice podpirajo izvajanje v smislu člena 4(1) Konvencije o pravicah invalidov. Pravice otrok morajo biti pri tem najpomembnejše. OR poleg tega meni, da bi morala zakonodaja podpreti posameznike pri samostojnem življenju na podlagi njegovih specifičnih potreb in želja;

| 18. | poudarja pomen ukrepov podpore in zaščite hudo invalidnih oseb, ko te izgubijo starše ali sorodnike. Meni, da je zlasti pomembno, da se invalidom, ki ne morejo prevzeti polne odgovornosti zase, zagotovijo podpora, dobro počutje, vključenost v družbo in čim večja samostojnost, s čimer se izognemo njihovi avtomatični namestitvi v domu; |
| --- | --- |

18.

poudarja pomen ukrepov podpore in zaščite hudo invalidnih oseb, ko te izgubijo starše ali sorodnike. Meni, da je zlasti pomembno, da se invalidom, ki ne morejo prevzeti polne odgovornosti zase, zagotovijo podpora, dobro počutje, vključenost v družbo in čim večja samostojnost, s čimer se izognemo njihovi avtomatični namestitvi v domu;

Podatki in statistike za nadaljnje delo

| 19. | meni, da je zaradi pomanjkanja podatkov težko spremljati potek deinstitucionalizacije ter pripraviti primerjalne analize med posameznimi državami članicami. Zato OR priporoča, naj imata prednost opredelitev in razvoj kazalnikov, ki morajo biti del strategije in načrtovanja prehoda na oskrbo in nego, ki sta močneje umeščena v skupnost. Sprememba vzorcev v smeri bolj individualizirane oskrbe, ki je bolj osredotočena na posameznika, bi se poleg tega morala kazati tudi v standardih in kazalnikih, ki jih je treba pripraviti. Pri tem morajo biti bolj v središču kakovost življenja in pravice prizadetih, ne pa spremljanje okvirnih podatkov, ki so bolj tehnične narave. OR priporoča državam članicam, naj sodelujejo pri razvoju in opredelitvi standardov in kazalnikov; |
| --- | --- |

19.

meni, da je zaradi pomanjkanja podatkov težko spremljati potek deinstitucionalizacije ter pripraviti primerjalne analize med posameznimi državami članicami. Zato OR priporoča, naj imata prednost opredelitev in razvoj kazalnikov, ki morajo biti del strategije in načrtovanja prehoda na oskrbo in nego, ki sta močneje umeščena v skupnost. Sprememba vzorcev v smeri bolj individualizirane oskrbe, ki je bolj osredotočena na posameznika, bi se poleg tega morala kazati tudi v standardih in kazalnikih, ki jih je treba pripraviti. Pri tem morajo biti bolj v središču kakovost življenja in pravice prizadetih, ne pa spremljanje okvirnih podatkov, ki so bolj tehnične narave. OR priporoča državam članicam, naj sodelujejo pri razvoju in opredelitvi standardov in kazalnikov;

Delo in zaposlovanje

| 20. | v smislu člena 27 Konvencije o pravicah invalidov opozarja, da je pravica do dela temeljna pravica, ki ne sme biti okrnjena npr. zaradi predsodkov ali ovir za dostop. OR poudarja, da si je treba prizadevati za to, da lahko invalidi opravljajo delo, ki je v skladu z njihovimi osebnimi pogoji. Zelo pomembni sta dobra rehabilitacija in prilagoditev delovnih mest ter delovnih nalog. Tudi druge oblike dejavnosti za osebe, ki ne morejo opravljati plačanega dela na rednem trgu dela, so pomembne za spodbujanje zdravja, destigmatizacijo ter odpravo izoliranosti, zato so ustanove in storitve za poklicno rehabilitacijo ter podjetja in delavnice, ki zaposlujejo predvsem invalide, tako pomembni. V ta namen je potrebno vzajemno delovanje med socialnimi službami in trgom dela na podlagi struktur, ki nudijo storitve vključevanja na trg dela in omogočajo izvajanje po meri oblikovanih programov za usmerjanje, usposabljanje, posredovanje dela, ohranjanje delovnega mesta in socialno vključevanje v delovnem okolju. Ukrepe, ki spodbujajo zdravje in zaposlovanje, je treba obravnavati kot naložbe in ne kot stroške. Delo, za katerega je človek plačan v denarju ali kako drugače, krepi vključenost in zmanjšuje tveganje revščine. Za vsakega posameznika je pomembno, da se počuti kot del celote, da lahko prispeva v družbi in opravlja smiselno dejavnost. To hkrati krepi ozaveščenost družbe o invalidih, njihovem potencialu in njihovih težavah; |
| --- | --- |

20.

v smislu člena 27 Konvencije o pravicah invalidov opozarja, da je pravica do dela temeljna pravica, ki ne sme biti okrnjena npr. zaradi predsodkov ali ovir za dostop. OR poudarja, da si je treba prizadevati za to, da lahko invalidi opravljajo delo, ki je v skladu z njihovimi osebnimi pogoji. Zelo pomembni sta dobra rehabilitacija in prilagoditev delovnih mest ter delovnih nalog. Tudi druge oblike dejavnosti za osebe, ki ne morejo opravljati plačanega dela na rednem trgu dela, so pomembne za spodbujanje zdravja, destigmatizacijo ter odpravo izoliranosti, zato so ustanove in storitve za poklicno rehabilitacijo ter podjetja in delavnice, ki zaposlujejo predvsem invalide, tako pomembni. V ta namen je potrebno vzajemno delovanje med socialnimi službami in trgom dela na podlagi struktur, ki nudijo storitve vključevanja na trg dela in omogočajo izvajanje po meri oblikovanih programov za usmerjanje, usposabljanje, posredovanje dela, ohranjanje delovnega mesta in socialno vključevanje v delovnem okolju. Ukrepe, ki spodbujajo zdravje in zaposlovanje, je treba obravnavati kot naložbe in ne kot stroške. Delo, za katerega je človek plačan v denarju ali kako drugače, krepi vključenost in zmanjšuje tveganje revščine. Za vsakega posameznika je pomembno, da se počuti kot del celote, da lahko prispeva v družbi in opravlja smiselno dejavnost. To hkrati krepi ozaveščenost družbe o invalidih, njihovem potencialu in njihovih težavah;

Ekonomske posledice

| 21. | za dolgoročno trajnostno oskrbo v skupnosti bo treba korenito spremeniti javno porabo in sredstva nameniti predvsem za preprečevanje in zgodnje ukrepanje. Zato OR meni, da je pomembno, da se pri oceni in analizi ekonomskih posledic prehoda na oskrbo v skupnosti stroški tega prehoda obravnavajo ne le kot številke, temveč tudi z vidika bolj kakovostnih rezultatov in dolgoročnih učinkov, ki jih prinašajo posameznikom, pa tudi družbi. Analize stroškov zdravstvenega varstva so pokazale, da storitve za duševno zdravje, ki se izvajajo v skupnosti, na splošno enako stanejo kot bolnišnične storitve. Ker pa so njihovi rezultati za posameznika pogosto boljši, so v teh primerih z družbenega vidika stroškovno učinkovitejše. Pozitivni učinki za zdravje pomenijo, da več ljudi vstopa na trg dela, s čimer se poveča produktivnost, izboljša socialno vključevanje in zmanjša tveganje kriminala, kar spet razbremeni sodstvo (11). Naložbe v preventivo, zgodnje ukrepanje ter podporo otrokom in mladim, tudi njihovim staršem, tem lahko pomagajo zaključiti šolanje. Tako lahko nadaljujejo izobraževanje in uspejo vstopiti na trg dela. Prehod z velikih ustanov in specializiranih bolnišnic bo mogoč le, če bodo uvedene in organizirane alternativne oblike oskrbe, ki se izvaja v skupnosti. Začetni stroški v fazi prehoda na oskrbo v skupnosti so lahko višji; |
| --- | --- |

21.

za dolgoročno trajnostno oskrbo v skupnosti bo treba korenito spremeniti javno porabo in sredstva nameniti predvsem za preprečevanje in zgodnje ukrepanje. Zato OR meni, da je pomembno, da se pri oceni in analizi ekonomskih posledic prehoda na oskrbo v skupnosti stroški tega prehoda obravnavajo ne le kot številke, temveč tudi z vidika bolj kakovostnih rezultatov in dolgoročnih učinkov, ki jih prinašajo posameznikom, pa tudi družbi. Analize stroškov zdravstvenega varstva so pokazale, da storitve za duševno zdravje, ki se izvajajo v skupnosti, na splošno enako stanejo kot bolnišnične storitve. Ker pa so njihovi rezultati za posameznika pogosto boljši, so v teh primerih z družbenega vidika stroškovno učinkovitejše. Pozitivni učinki za zdravje pomenijo, da več ljudi vstopa na trg dela, s čimer se poveča produktivnost, izboljša socialno vključevanje in zmanjša tveganje kriminala, kar spet razbremeni sodstvo (11). Naložbe v preventivo, zgodnje ukrepanje ter podporo otrokom in mladim, tudi njihovim staršem, tem lahko pomagajo zaključiti šolanje. Tako lahko nadaljujejo izobraževanje in uspejo vstopiti na trg dela. Prehod z velikih ustanov in specializiranih bolnišnic bo mogoč le, če bodo uvedene in organizirane alternativne oblike oskrbe, ki se izvaja v skupnosti. Začetni stroški v fazi prehoda na oskrbo v skupnosti so lahko višji;

Sodelovanje in usklajevanje

| 22. | opozarja, da za deinstitucionalizacijo ni dovolj, če si zanjo prizadeva en sam akter, temveč sta potrebna udeležba in medsebojno sodelovanje več akterjev. Naloge morajo biti jasno in točno porazdeljene in ravno tako mora biti povsem jasno, na katerih področjih in kako bo potekalo sodelovanje. Upravljanje in nadzor zdravstvenih in socialnih storitev oziroma njihova organizacija in izvajanje na lokalni in regionalni ravni so različni in odvisni od ustavnopravnega položaja v državi članici. V nekaterih državah, na primer na Švedskem, kjer imajo občine in okrožja močno samoupravo, so pristojnosti za načrtovanje prehoda na oskrbo v skupnosti decentralizirane. Raven, na katero se nanašajo priporočila OR, je tako odvisna od ustavnega prava države članice. Ne glede na razdelitev pristojnosti med nacionalno in lokalno raven pa OR meni, da je podpora nacionalne ravni izredno pomembna in da morajo biti dejavnosti in ukrepi na različnih ravneh usklajeni (12); |
| --- | --- |

22.

opozarja, da za deinstitucionalizacijo ni dovolj, če si zanjo prizadeva en sam akter, temveč sta potrebna udeležba in medsebojno sodelovanje več akterjev. Naloge morajo biti jasno in točno porazdeljene in ravno tako mora biti povsem jasno, na katerih področjih in kako bo potekalo sodelovanje. Upravljanje in nadzor zdravstvenih in socialnih storitev oziroma njihova organizacija in izvajanje na lokalni in regionalni ravni so različni in odvisni od ustavnopravnega položaja v državi članici. V nekaterih državah, na primer na Švedskem, kjer imajo občine in okrožja močno samoupravo, so pristojnosti za načrtovanje prehoda na oskrbo v skupnosti decentralizirane. Raven, na katero se nanašajo priporočila OR, je tako odvisna od ustavnega prava države članice. Ne glede na razdelitev pristojnosti med nacionalno in lokalno raven pa OR meni, da je podpora nacionalne ravni izredno pomembna in da morajo biti dejavnosti in ukrepi na različnih ravneh usklajeni (12);

Enaka oskrba in nega

| 23. | opozarja na Konvencijo o pravicah invalidov (člen 25), v skladu s katero morajo zdravstveni delavci in negovalci invalidom nuditi enako dobro oskrbo kot preostalim prebivalcem. Če se ljudje izselijo iz ustanov za oskrbo, v katerih je na voljo vse medicinsko znanje, da bi zaživeli samostojno življenje, je treba v primarnem zdravstvenem varstvu okrepiti znanje in spretnosti na področju invalidnosti, da se lahko tudi tej skupini pacientov ponudijo ustrezne storitve. Vključevanje v družbo na več ravneh in dojemanje oseb z različnimi oblikami invalidnosti kot del narave in človeške raznolikosti preprečujeta socialno izključenost ter spodbujata enako oskrbo in nego. |
| --- | --- |

23.

opozarja na Konvencijo o pravicah invalidov (člen 25), v skladu s katero morajo zdravstveni delavci in negovalci invalidom nuditi enako dobro oskrbo kot preostalim prebivalcem. Če se ljudje izselijo iz ustanov za oskrbo, v katerih je na voljo vse medicinsko znanje, da bi zaživeli samostojno življenje, je treba v primarnem zdravstvenem varstvu okrepiti znanje in spretnosti na področju invalidnosti, da se lahko tudi tej skupini pacientov ponudijo ustrezne storitve. Vključevanje v družbo na več ravneh in dojemanje oseb z različnimi oblikami invalidnosti kot del narave in človeške raznolikosti preprečujeta socialno izključenost ter spodbujata enako oskrbo in nego.

| 24. | ugotavlja, da se z razvojem zdravstvenih ved podaljšuje pričakovana življenjska doba. Tako se tudi invalidi starajo, medtem ko včasih, zaradi pomanjkanja ustrezne oskrbe, starosti niso dočakali. Socialne službe, ki morajo skrbeti za socialno vključevanje in vključevanje v delo, se tako ukvarjajo tudi s starejšimi invalidi. Zaposleni v teh službah niso usposobljeni za odzivanje na potrebe, ki so povezane tako s starostjo kot z invalidnostjo teh oseb. Zato Odbor meni, da je treba prilagoditi potrebe po usposabljanju zaposlenih v socialnem in zdravstvenem sektorju, ki mora še naprej nuditi storitve socialnega vključevanja tej ciljni skupini v skladu s zahtevami, ki jih je določila EU. |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da se z razvojem zdravstvenih ved podaljšuje pričakovana življenjska doba. Tako se tudi invalidi starajo, medtem ko včasih, zaradi pomanjkanja ustrezne oskrbe, starosti niso dočakali. Socialne službe, ki morajo skrbeti za socialno vključevanje in vključevanje v delo, se tako ukvarjajo tudi s starejšimi invalidi. Zaposleni v teh službah niso usposobljeni za odzivanje na potrebe, ki so povezane tako s starostjo kot z invalidnostjo teh oseb. Zato Odbor meni, da je treba prilagoditi potrebe po usposabljanju zaposlenih v socialnem in zdravstvenem sektorju, ki mora še naprej nuditi storitve socialnega vključevanja tej ciljni skupini v skladu s zahtevami, ki jih je določila EU.

V Bruslju, 30. novembra 2017

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-10-1505_sl.htm

1

(2)  http://indicators.ohchr.org/

2

(3)  http://www.deinstitutionalisationguide.eu/

3

(4)  http://www.euro.who.int/en/publications/abstracts/european-mental-health-action-plan-20132020-the

4

(5)  Člen 19 Konvencije o pravicah invalidov.

5

(6)  http://www.deinstitutionalisationguide.eu/

6

(7)  http://www.nsph.se/projekt/projektet-din-ratt/

7

http://bringchange2mind.org/

(8)  http://www.socialstyrelsen.se/publikationer2017/2017-10-34/

8

(9)  http://www.socialstyrelsen.se/publikationer2014/2014-3-19

9

(10)  http://www.socialstyrelsen.se/Lists/Artikelkatalog/Attachments/18607/2012-2-17.pdf

10

(11)  http://www.deinstitutionalisationguide.eu/

11

(12)  http://www.deinstitutionalisationguide.eu/

12

---

| 8.5.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 164/45 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 164/45

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Ponovna oživitev podeželja s pobudo za pametne vasi

(2018/C 164/08)

| Poročevalec: | Enda Stenson (IE/EA), svet grofije Leitrim |
| --- | --- |

Poročevalec:

Enda Stenson (IE/EA), svet grofije Leitrim

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja pobudo Evropske komisije Ukrepi EU za pametne vasi, saj pomeni priznanje, da so potrebni usmerjeni ukrepi v podporo oživitvi podeželja kot trajnostnega okolja za življenje in delo; ugotavlja, da je med najbolj nujnimi nalogami povečanje blaginje na podeželju in možnosti za preživetje podeželskih območij, saj je lahko bolj uravnotežen teritorialni razvoj podlaga za doseganje večje socialno-ekonomske in okoljske trajnosti; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja pobudo Evropske komisije Ukrepi EU za pametne vasi, saj pomeni priznanje, da so potrebni usmerjeni ukrepi v podporo oživitvi podeželja kot trajnostnega okolja za življenje in delo; ugotavlja, da je med najbolj nujnimi nalogami povečanje blaginje na podeželju in možnosti za preživetje podeželskih območij, saj je lahko bolj uravnotežen teritorialni razvoj podlaga za doseganje večje socialno-ekonomske in okoljske trajnosti;

| 2. | ugotavlja, da sta dokument Evropske komisije in sodelovanje komisarjev za kmetijstvo in razvoj podeželja, regionalno politiko ter mobilnost in promet trdna podlaga, ki bo omogočila sprejetje usklajenega in horizontalnega pristopa pri razvoju te pobude; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da sta dokument Evropske komisije in sodelovanje komisarjev za kmetijstvo in razvoj podeželja, regionalno politiko ter mobilnost in promet trdna podlaga, ki bo omogočila sprejetje usklajenega in horizontalnega pristopa pri razvoju te pobude;

| 3. | vendar obžaluje neambicioznost dokumenta, ki je zbirka že obstoječih pobud; zavzema se za večjo drznost ter razvoj usmerjene in v prihodnost zazrte politike o pametnih vaseh za obdobje po letu 2020, ki izhaja iz potrebe po konsolidaciji vseh lokalno usmerjenih pametnih instrumentov EU; |
| --- | --- |

3.

vendar obžaluje neambicioznost dokumenta, ki je zbirka že obstoječih pobud; zavzema se za večjo drznost ter razvoj usmerjene in v prihodnost zazrte politike o pametnih vaseh za obdobje po letu 2020, ki izhaja iz potrebe po konsolidaciji vseh lokalno usmerjenih pametnih instrumentov EU;

| 4. | poudarja, da je zdaj čas za priprave, če naj bo trajnosten in učinkovit program za pametne vasi vzpostavljen pravočasno za naslednje obdobje financiranja, pri čemer je treba obravnavati tudi boljše usklajevanje in sinergije med ustreznimi politikami in programi financiranja EU, in sicer z razvojem integrirane politike in podpornega instrumenta za pametne vasi; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je zdaj čas za priprave, če naj bo trajnosten in učinkovit program za pametne vasi vzpostavljen pravočasno za naslednje obdobje financiranja, pri čemer je treba obravnavati tudi boljše usklajevanje in sinergije med ustreznimi politikami in programi financiranja EU, in sicer z razvojem integrirane politike in podpornega instrumenta za pametne vasi;

| 5. | opozarja na pomen tesnega usklajevanja na vseh ravneh upravljanja, da bi ob ustreznem upoštevanju načela subsidiarnosti s pristopom od spodaj navzgor opredelili lokalno usmerjene rešitve; poudarja osrednjo vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri izvajanju okvira politike; |
| --- | --- |

5.

opozarja na pomen tesnega usklajevanja na vseh ravneh upravljanja, da bi ob ustreznem upoštevanju načela subsidiarnosti s pristopom od spodaj navzgor opredelili lokalno usmerjene rešitve; poudarja osrednjo vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri izvajanju okvira politike;

| 6. | predlaga, da se pojem pametnih vasi razširi na pametna podeželska območja in da se pobuda vključi v evropsko agendo za podeželje, da bo mogoče v sklopu pametnih podeželskih območij spodbujati in razvijati tudi sinergije med majhnimi sosednjimi vasmi; |
| --- | --- |

6.

predlaga, da se pojem pametnih vasi razširi na pametna podeželska območja in da se pobuda vključi v evropsko agendo za podeželje, da bo mogoče v sklopu pametnih podeželskih območij spodbujati in razvijati tudi sinergije med majhnimi sosednjimi vasmi;

| 7. | v tem okviru podpira pomen deklaracije iz Corka 2.0, ki je ustvarila okvir za krepitev podeželske in kmetijske politike, ter trdno zagovarja deset opredeljenih političnih smernic, vključno s priznanjem, da je treba posebno pozornost nameniti premostitvi digitalne vrzeli (1); |
| --- | --- |

7.

v tem okviru podpira pomen deklaracije iz Corka 2.0, ki je ustvarila okvir za krepitev podeželske in kmetijske politike, ter trdno zagovarja deset opredeljenih političnih smernic, vključno s priznanjem, da je treba posebno pozornost nameniti premostitvi digitalne vrzeli (1);

| 8. | poudarja, da je treba z oživitvijo podeželja z ukrepi, namenjenimi spodbujanju in podpori trajnosti, menjavi generacij in privlačnosti podeželja za nove prebivalce, odpraviti dolgoročen izziv odseljevanja prebivalstva; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je treba z oživitvijo podeželja z ukrepi, namenjenimi spodbujanju in podpori trajnosti, menjavi generacij in privlačnosti podeželja za nove prebivalce, odpraviti dolgoročen izziv odseljevanja prebivalstva;

| 9. | poziva Komisijo, naj razmisli o enostavnih in zlahka ponovljivih ukrepih, dostopnih tudi najmanjšim vasem, ki pogosto nimajo ustreznih zmogljivosti, da bi lahko zlahka udejanjile pametne ukrepe; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj razmisli o enostavnih in zlahka ponovljivih ukrepih, dostopnih tudi najmanjšim vasem, ki pogosto nimajo ustreznih zmogljivosti, da bi lahko zlahka udejanjile pametne ukrepe;

| 10. | predlaga, da se posebna pozornost posveti težavam obrobnih podeželskih regij, ki se poleg pomanjkanja širokopasovne infrastrukture soočajo tudi s hudimi izzivi glede prometnih in energetskih povezav, zaradi česar nimajo dostopa do najpomembnejših javnih storitev; meni, da bi bilo treba koncept preverjanja učinkov ukrepanja na podeželje (angl. rural proofing) (2) vključiti tudi v pobudo za pametna podeželska območja, da bi se ta pristop uporabil tudi pri razvoju širših političnih pobud, ki vplivajo na podeželje; |
| --- | --- |

10.

predlaga, da se posebna pozornost posveti težavam obrobnih podeželskih regij, ki se poleg pomanjkanja širokopasovne infrastrukture soočajo tudi s hudimi izzivi glede prometnih in energetskih povezav, zaradi česar nimajo dostopa do najpomembnejših javnih storitev; meni, da bi bilo treba koncept preverjanja učinkov ukrepanja na podeželje (angl. rural proofing) (2) vključiti tudi v pobudo za pametna podeželska območja, da bi se ta pristop uporabil tudi pri razvoju širših političnih pobud, ki vplivajo na podeželje;

| 11. | poudarja, da imajo obrobne mejne regije vse več težav, zato potrebujejo več možnosti za krepitev čezmejnega sodelovanja in programe, s katerimi bodo lahko te izzive reševale; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da imajo obrobne mejne regije vse več težav, zato potrebujejo več možnosti za krepitev čezmejnega sodelovanja in programe, s katerimi bodo lahko te izzive reševale;

Zmanjševanje digitalne vrzeli

| 12. | poudarja, da so za ponudbo digitalnih storitev in možnost ustreznega delovanja v globalnem gospodarstvu nujne hitre in zanesljive širokopasovne povezave. Infrastruktura IT je zato odločujoči dejavnik razvojnega potenciala regij v EU; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da so za ponudbo digitalnih storitev in možnost ustreznega delovanja v globalnem gospodarstvu nujne hitre in zanesljive širokopasovne povezave. Infrastruktura IT je zato odločujoči dejavnik razvojnega potenciala regij v EU;

| 13. | zato ponavlja, da si je treba prizadevati, da se po vsej EU zajamči enako zmogljivo hitro telekomunikacijsko omrežje, kar je nujen predpogoj za konkurenčnost in gospodarsko rast podeželskih območij in je v skladu s cilji Evropske digitalne agende za leto 2020 (3); |
| --- | --- |

13.

zato ponavlja, da si je treba prizadevati, da se po vsej EU zajamči enako zmogljivo hitro telekomunikacijsko omrežje, kar je nujen predpogoj za konkurenčnost in gospodarsko rast podeželskih območij in je v skladu s cilji Evropske digitalne agende za leto 2020 (3);

| 14. | obžaluje, da napredek še vedno ni zadovoljiv in enakomeren, saj razlike ostajajo, zlasti med mestnimi in podeželskimi regijami. Da gre za velik izziv, pokažejo številke: 9,1 milijona gospodinjstev v EU leta 2012 še ni imelo fiksne povezave s širokopasovnim omrežjem, od tega jih je bilo 90 % na podeželju (4); |
| --- | --- |

14.

obžaluje, da napredek še vedno ni zadovoljiv in enakomeren, saj razlike ostajajo, zlasti med mestnimi in podeželskimi regijami. Da gre za velik izziv, pokažejo številke: 9,1 milijona gospodinjstev v EU leta 2012 še ni imelo fiksne povezave s širokopasovnim omrežjem, od tega jih je bilo 90 % na podeželju (4);

| 15. | ugotavlja, da si je EU zastavila cilj, da bo do leta 2020 po vsej Evropi, tudi v bolj podeželskih in oddaljenih območjih, delovala povezava, hitrejša od 30 MB/s. To pa je samo povprečje EU: po državah in na lokalni ravni obstajajo velikanske razlike, zlasti na podeželju in najbolj oddaljenih območjih, kjer niso redki primeri, celo v gospodarsko uspešnih državah članicah, da hitrost doseže 10 MB/s. To je običajni standard, ki tipičnemu gospodinjstvu omogoča izkoristiti najbolj priljubljene spletne storitve. Nezadostne širokopasovne povezave so dandanašnji resen izziv za teritorialno kohezijo. Evropsko komisijo poziva, naj poveča prizadevanja za razširitev hitrih internetnih povezav na podeželju z dostopnimi modeli financiranja, ki ne omejujejo dostopa določenih držav članic do sredstev za naložbe v širokopasovna omrežja, in podporo dostopu do sredstev za naložbe v širokopasovna omrežja za male projekte; poleg tega se zavzema za to, da se dodelijo posebna posojila za razvoj širokopasovnih omrežij na podeželskih območjih, ki jih ne bo mogoče porabiti za druge ukrepe; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da si je EU zastavila cilj, da bo do leta 2020 po vsej Evropi, tudi v bolj podeželskih in oddaljenih območjih, delovala povezava, hitrejša od 30 MB/s. To pa je samo povprečje EU: po državah in na lokalni ravni obstajajo velikanske razlike, zlasti na podeželju in najbolj oddaljenih območjih, kjer niso redki primeri, celo v gospodarsko uspešnih državah članicah, da hitrost doseže 10 MB/s. To je običajni standard, ki tipičnemu gospodinjstvu omogoča izkoristiti najbolj priljubljene spletne storitve. Nezadostne širokopasovne povezave so dandanašnji resen izziv za teritorialno kohezijo. Evropsko komisijo poziva, naj poveča prizadevanja za razširitev hitrih internetnih povezav na podeželju z dostopnimi modeli financiranja, ki ne omejujejo dostopa določenih držav članic do sredstev za naložbe v širokopasovna omrežja, in podporo dostopu do sredstev za naložbe v širokopasovna omrežja za male projekte; poleg tega se zavzema za to, da se dodelijo posebna posojila za razvoj širokopasovnih omrežij na podeželskih območjih, ki jih ne bo mogoče porabiti za druge ukrepe;

| 16. | odločno priporoča, da se za uresničitev obetov pobude za pametne vasi dostop do interneta prizna za storitev javnega pomena na ravni EU in, če je to primerno, na nacionalni ravni, da se določijo minimalni sprejemljivi standardi za širokopasovne povezave, ki bodo omogočili zanesljiv dostop do interneta, preprečili prihodnje spremembe pri zagotavljanju storitev (vključno z izklopom bakrenih telefonskih linij in uvedbo naslednika 4G) in zagotovili storitve za ukrepanje v sili, zlasti v skupnostih, ki so digitalno oddaljene, kot že velja v Švici in na Finskem, kjer je dostop zajamčen do zadnjega kilometra. To bi moral biti vsaj predhodni pogoj za vsakršno financiranje v zvezi s pobudo za pametne vasi; |
| --- | --- |

16.

odločno priporoča, da se za uresničitev obetov pobude za pametne vasi dostop do interneta prizna za storitev javnega pomena na ravni EU in, če je to primerno, na nacionalni ravni, da se določijo minimalni sprejemljivi standardi za širokopasovne povezave, ki bodo omogočili zanesljiv dostop do interneta, preprečili prihodnje spremembe pri zagotavljanju storitev (vključno z izklopom bakrenih telefonskih linij in uvedbo naslednika 4G) in zagotovili storitve za ukrepanje v sili, zlasti v skupnostih, ki so digitalno oddaljene, kot že velja v Švici in na Finskem, kjer je dostop zajamčen do zadnjega kilometra. To bi moral biti vsaj predhodni pogoj za vsakršno financiranje v zvezi s pobudo za pametne vasi;

| 17. | poudarja pomen razvoja tehnologije, ki je povezana s pobudo za pametne vasi, z uporabo odprtih standardov. Tako bi spodbudili sodelovanje med upravami in podjetji, kakor tudi ponovno uporabo obstoječih rešitev, poleg spodbujanja njihove interoperabilnosti; |
| --- | --- |

17.

poudarja pomen razvoja tehnologije, ki je povezana s pobudo za pametne vasi, z uporabo odprtih standardov. Tako bi spodbudili sodelovanje med upravami in podjetji, kakor tudi ponovno uporabo obstoječih rešitev, poleg spodbujanja njihove interoperabilnosti;

| 18. | podpira izvajanje usposabljanja o uporabi digitalne tehnologije za različne starostne skupine prebivalstva in prilagoditev učnih metod različnim ciljnim skupinam še pred digitalizacijo določenih javnih storitev na lokalni ali drugi ravni (naročila dokumentov, davčne napovedi, elektronski računi, sledljivost, SKP itd.); vztraja tudi, da morajo imeti vsi državljani pravico do digitalnega opismenjevanja, da bi lahko opravljali osnovne naloge v novem digitalnem okolju, in da se za takšno usposabljanje namenijo finančna sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov; |
| --- | --- |

18.

podpira izvajanje usposabljanja o uporabi digitalne tehnologije za različne starostne skupine prebivalstva in prilagoditev učnih metod različnim ciljnim skupinam še pred digitalizacijo določenih javnih storitev na lokalni ali drugi ravni (naročila dokumentov, davčne napovedi, elektronski računi, sledljivost, SKP itd.); vztraja tudi, da morajo imeti vsi državljani pravico do digitalnega opismenjevanja, da bi lahko opravljali osnovne naloge v novem digitalnem okolju, in da se za takšno usposabljanje namenijo finančna sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov;

| 19. | meni, da sta razširitev širokopasovnih povezav na podeželje in izziv, ki ga pomeni dostop do zadnjega kilometra, neposredno povezana s prevlado na trgu in zgodovinskimi ponudniki. To vprašanje ne bo rešeno, dokler regulativni okvir ne bo spodbujal vstopa alternativnih operaterjev na ta trg, ki bi vzpostavili dostopovna omrežja naslednje generacije (NGA), in razvoja inovacij, ki jih vodi skupnost; |
| --- | --- |

19.

meni, da sta razširitev širokopasovnih povezav na podeželje in izziv, ki ga pomeni dostop do zadnjega kilometra, neposredno povezana s prevlado na trgu in zgodovinskimi ponudniki. To vprašanje ne bo rešeno, dokler regulativni okvir ne bo spodbujal vstopa alternativnih operaterjev na ta trg, ki bi vzpostavili dostopovna omrežja naslednje generacije (NGA), in razvoja inovacij, ki jih vodi skupnost;

| 20. | meni, da bi morali biti kmetje in kmetijski sektor na splošno prednostna skupina za digitalno usposabljanje, da bi se povečala uporaba in razvoj orodij in metod e-kmetovanja; |
| --- | --- |

20.

meni, da bi morali biti kmetje in kmetijski sektor na splošno prednostna skupina za digitalno usposabljanje, da bi se povečala uporaba in razvoj orodij in metod e-kmetovanja;

| 21. | priporoča povečanje sredstev za usposabljanje in osveščanje o različnih priložnostih, ki jih digitalno gospodarstvo zdaj ponuja podjetjem na podeželju, kot so, med drugim, dostop do novih trgov, razvoj novih izdelkov ali ohranjanje zvestih strank; |
| --- | --- |

21.

priporoča povečanje sredstev za usposabljanje in osveščanje o različnih priložnostih, ki jih digitalno gospodarstvo zdaj ponuja podjetjem na podeželju, kot so, med drugim, dostop do novih trgov, razvoj novih izdelkov ali ohranjanje zvestih strank;

| 22. | se zaveda različnih pobud za „digitalna vozlišča“, ki trenutno potekajo v različnih državah članicah, kjer hitra širokopasovna povezava sicer ni dostopna v vseh bivališčih na podeželju, vendar je na voljo v teh posebnih vozliščih (5); |
| --- | --- |

22.

se zaveda različnih pobud za „digitalna vozlišča“, ki trenutno potekajo v različnih državah članicah, kjer hitra širokopasovna povezava sicer ni dostopna v vseh bivališčih na podeželju, vendar je na voljo v teh posebnih vozliščih (5);

| 23. | priznava, da imajo ta vozlišča poleg odpravljanja digitalne vrzeli tudi druge, širše koristi, kot so ustvarjanje javnega prostora, oživitev vaških središč, zagotavljanje delovnih mest in priložnosti za usposabljanje prebivalcev podeželja; |
| --- | --- |

23.

priznava, da imajo ta vozlišča poleg odpravljanja digitalne vrzeli tudi druge, širše koristi, kot so ustvarjanje javnega prostora, oživitev vaških središč, zagotavljanje delovnih mest in priložnosti za usposabljanje prebivalcev podeželja;

| 24. | priznava, da so ta vozlišča lahko temelj za druge elektronske storitve, kot so e-zdravje (npr. spletni zdravstveni nasveti), e-odvetništvo (tj. pravno svetovanje), e-uprava (npr. spletne volitve, davčna napoved, vloge za socialne transferje), e-trgovina (npr. spletno bančništvo, prodaja ipd.); |
| --- | --- |

24.

priznava, da so ta vozlišča lahko temelj za druge elektronske storitve, kot so e-zdravje (npr. spletni zdravstveni nasveti), e-odvetništvo (tj. pravno svetovanje), e-uprava (npr. spletne volitve, davčna napoved, vloge za socialne transferje), e-trgovina (npr. spletno bančništvo, prodaja ipd.);

Pametna mesta in pametna podeželska območja

| 25. | je prepričan, da bi morala pobuda za pametna podeželska območja po vzoru modela pametnih mest široko obravnavati razvoj in inovacije ter vključevati naslednjih šest elementov:






  (a) | pametno, inovativno, podjetniško in produktivno gospodarstvo; |
| --- | --- | --- |

25.

je prepričan, da bi morala pobuda za pametna podeželska območja po vzoru modela pametnih mest široko obravnavati razvoj in inovacije ter vključevati naslednjih šest elementov:

(a)

pametno, inovativno, podjetniško in produktivno gospodarstvo;

| (b) | boljša mobilnost z dostopnimi, sodobnimi in trajnostnimi prometnimi omrežji; |
| --- | --- |

(b)

boljša mobilnost z dostopnimi, sodobnimi in trajnostnimi prometnimi omrežji;

| (c) | vizija glede okolja in trajnostne energije; |
| --- | --- |

(c)

vizija glede okolja in trajnostne energije;

| (d) | kvalificirani in angažirani državljani; |
| --- | --- |

(d)

kvalificirani in angažirani državljani;

| (e) | kakovost življenja z vidika kulture, zdravja, varnosti in izobraževanja; |
| --- | --- |

(e)

kakovost življenja z vidika kulture, zdravja, varnosti in izobraževanja;

| (f) | učinkovita, pregledna in ambiciozna uprava; |
| --- | --- |

(f)

učinkovita, pregledna in ambiciozna uprava;

| 26. | pozdravlja novo shemo WiFi4EU za izboljšanje internetnih povezav v lokalnih skupnostih, vendar ugotavlja, da bodo projekti izbrani po – sicer geografsko uravnoteženem – načelu „kdor prej pride, prej melje“. Pri izbiri projektov bi bilo treba upoštevati dodatne ovire, s katerimi se soočajo manjše podeželske oblasti, ki imajo manj virov kot mesta; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja novo shemo WiFi4EU za izboljšanje internetnih povezav v lokalnih skupnostih, vendar ugotavlja, da bodo projekti izbrani po – sicer geografsko uravnoteženem – načelu „kdor prej pride, prej melje“. Pri izbiri projektov bi bilo treba upoštevati dodatne ovire, s katerimi se soočajo manjše podeželske oblasti, ki imajo manj virov kot mesta;

| 27. | poudarja, da si koncepta pametnih mest in pametnih vasi/pametnih podeželskih območij nista v nasprotju, temveč se medsebojno dopolnjujeta, saj oba podpirata in krepita uspeh drug drugega. Z vidika strategije se neko območje ne konča na svojih upravnih mejah, temveč sodeluje s sosednjimi enotami, podeželskimi ali mestnimi, njegov razvoj pa se načrtuje v sožitju z njegovim okoljem. Razmisliti je treba o vzpostavitvi pozitivnih odnosov med podeželskimi in mestnimi območji, da ne bodo podeželska območja zgolj izvajalci storitev za mestna območja. Pri tem poudarja, da bo celotni sistem razporeditve vzdržen le, če bodo vzdržni vsi njegovi elementi, od velikih mest do majhnih vasi; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da si koncepta pametnih mest in pametnih vasi/pametnih podeželskih območij nista v nasprotju, temveč se medsebojno dopolnjujeta, saj oba podpirata in krepita uspeh drug drugega. Z vidika strategije se neko območje ne konča na svojih upravnih mejah, temveč sodeluje s sosednjimi enotami, podeželskimi ali mestnimi, njegov razvoj pa se načrtuje v sožitju z njegovim okoljem. Razmisliti je treba o vzpostavitvi pozitivnih odnosov med podeželskimi in mestnimi območji, da ne bodo podeželska območja zgolj izvajalci storitev za mestna območja. Pri tem poudarja, da bo celotni sistem razporeditve vzdržen le, če bodo vzdržni vsi njegovi elementi, od velikih mest do majhnih vasi;

| 28. | vendar se zaveda, da je pomembno priznati različne značilnosti obeh modelov. Model pametnega mesta se lahko za promocijo in spodbujanje pobud tako opre na številne akterje, kar pa ne velja za podeželska območja, kjer so viri, tako kadri kot upravne zmogljivosti, na splošno bolj omejeni. Te razlike bi se morale odražati v zasnovi prihodnjega političnega okvira in možnostih financiranja; |
| --- | --- |

28.

vendar se zaveda, da je pomembno priznati različne značilnosti obeh modelov. Model pametnega mesta se lahko za promocijo in spodbujanje pobud tako opre na številne akterje, kar pa ne velja za podeželska območja, kjer so viri, tako kadri kot upravne zmogljivosti, na splošno bolj omejeni. Te razlike bi se morale odražati v zasnovi prihodnjega političnega okvira in možnostih financiranja;

| 29. | ugotavlja, da je generalni direktorat Komisije za energetiko vzpostavil Evropsko partnerstvo za inovacije na področju pametnih mest in skupnosti, katerega namen je spodbujati in okrepiti izkušnje malih območij v EU; obžaluje, ker podeželska območja zaenkrat niso prednostno vključena v njegovo delovanje; |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da je generalni direktorat Komisije za energetiko vzpostavil Evropsko partnerstvo za inovacije na področju pametnih mest in skupnosti, katerega namen je spodbujati in okrepiti izkušnje malih območij v EU; obžaluje, ker podeželska območja zaenkrat niso prednostno vključena v njegovo delovanje;

Mobilnost in energija

| 30. | meni, da so pri razvoju pobude za pametne vasi/območja enako kot boljše digitalne povezave bistvene tudi trajnostne prometne povezave in omrežja, saj se podeželska območja soočajo s posebnimi izzivi zaradi razpršene poseljenosti in višjih stroškov; ugotavlja, da Evropska komisija v lastnem dokumentu o pametnih vaseh omenja program instrumenta za povezovanje Evrope kot področje podpore EU za pametne vasi, in želi podrobnejše pojasnilo o možnostih uporabe tega financiranja za povezljivost na podeželju, zlasti v najbolj obrobnih podeželskih regijah; |
| --- | --- |

30.

meni, da so pri razvoju pobude za pametne vasi/območja enako kot boljše digitalne povezave bistvene tudi trajnostne prometne povezave in omrežja, saj se podeželska območja soočajo s posebnimi izzivi zaradi razpršene poseljenosti in višjih stroškov; ugotavlja, da Evropska komisija v lastnem dokumentu o pametnih vaseh omenja program instrumenta za povezovanje Evrope kot področje podpore EU za pametne vasi, in želi podrobnejše pojasnilo o možnostih uporabe tega financiranja za povezljivost na podeželju, zlasti v najbolj obrobnih podeželskih regijah;

| 31. | se zaveda gospodarskih, družbenih in okoljskih priložnosti za lokalizacijo proizvodnje energije (tako električne energije kot toplote) in njenih morebitnih sinergij s podeželskim/regionalnim razvojem in SKP (prek 2. stebra). Med primeri so pomen vetra, sončne energije, biomase in bioplina za proizvodnjo električne energije ter pomen biomase (npr. lesa) oziroma bioplina za lokalno ogrevanje. Poudarja, kako pomembno je pobudo za ciljne okoljske ukrepe in njihovo upravljanje prepustiti lokalnim in regionalnim oblastem ter jim omogočiti, da s podeželskimi dobavitelji virov lokalno proizvedenega goriva oziroma električne energije sklepajo teritorialne pogodbe (6); |
| --- | --- |

31.

se zaveda gospodarskih, družbenih in okoljskih priložnosti za lokalizacijo proizvodnje energije (tako električne energije kot toplote) in njenih morebitnih sinergij s podeželskim/regionalnim razvojem in SKP (prek 2. stebra). Med primeri so pomen vetra, sončne energije, biomase in bioplina za proizvodnjo električne energije ter pomen biomase (npr. lesa) oziroma bioplina za lokalno ogrevanje. Poudarja, kako pomembno je pobudo za ciljne okoljske ukrepe in njihovo upravljanje prepustiti lokalnim in regionalnim oblastem ter jim omogočiti, da s podeželskimi dobavitelji virov lokalno proizvedenega goriva oziroma električne energije sklepajo teritorialne pogodbe (6);

Podpora za pristope od spodaj navzgor

| 32. | priznava uspešnost pristopov od spodaj navzgor pri lokalnem razvoju, kot sta LEADER in v zadnjem času lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost; |
| --- | --- |

32.

priznava uspešnost pristopov od spodaj navzgor pri lokalnem razvoju, kot sta LEADER in v zadnjem času lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost;

| 33. | vendar meni, da se je mogoče na takšne pristope tudi preveč zanašati in da bi lahko tudi drugi akterji (npr. inovacijski posredniki) imeli svojo vlogo pri pospeševanju uresničevanja potenciala podeželskih območij. Inovacijski posredniki ugotovijo prednosti in priložnosti vsake vasi/podeželskega območja in povežejo ustrezne institucije (fakultete, lokalne oblasti, vire financiranja ipd.), da se uskladijo sedanje in prihodnje dejavnosti ter potencialni viri financiranja. Pritegniti morajo skupnost in jo obveščati, da bi ta sprejela razvoj določene vizije, prevzela odgovornost zanjo in si delila koristi; |
| --- | --- |

33.

vendar meni, da se je mogoče na takšne pristope tudi preveč zanašati in da bi lahko tudi drugi akterji (npr. inovacijski posredniki) imeli svojo vlogo pri pospeševanju uresničevanja potenciala podeželskih območij. Inovacijski posredniki ugotovijo prednosti in priložnosti vsake vasi/podeželskega območja in povežejo ustrezne institucije (fakultete, lokalne oblasti, vire financiranja ipd.), da se uskladijo sedanje in prihodnje dejavnosti ter potencialni viri financiranja. Pritegniti morajo skupnost in jo obveščati, da bi ta sprejela razvoj določene vizije, prevzela odgovornost zanjo in si delila koristi;

| 34. | meni, da lahko takšni posredniki spodbudijo razvoj produktov v malih podjetjih in premagajo ovire na trgu, hkrati pa razširijo tudi lokalno porabo in kratke distribucijske verige za kmetijsko-živilske proizvode in lokalne produkte obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

34.

meni, da lahko takšni posredniki spodbudijo razvoj produktov v malih podjetjih in premagajo ovire na trgu, hkrati pa razširijo tudi lokalno porabo in kratke distribucijske verige za kmetijsko-živilske proizvode in lokalne produkte obnovljivih virov energije;

| 35. | meni, da so lokalne in regionalne oblasti v idealnem položaju za opravljanje te funkcije: ponekod jo že izvajajo v obliki razvojnih svetov, podjetniških uradov, javnih razpisov ipd.; |
| --- | --- |

35.

meni, da so lokalne in regionalne oblasti v idealnem položaju za opravljanje te funkcije: ponekod jo že izvajajo v obliki razvojnih svetov, podjetniških uradov, javnih razpisov ipd.;

| 36. | trdi, da je bistveno zagotoviti dostop do financiranja za manjše projekte, ki so dostopni na ravni lokalne oblasti. To pomeni tudi podporo za inovativne projekte in pobude, ki jih je mogoče prilagoditi posebnim potrebam podeželskih skupnosti po EU, vključno z obrobnimi regijami; |
| --- | --- |

36.

trdi, da je bistveno zagotoviti dostop do financiranja za manjše projekte, ki so dostopni na ravni lokalne oblasti. To pomeni tudi podporo za inovativne projekte in pobude, ki jih je mogoče prilagoditi posebnim potrebam podeželskih skupnosti po EU, vključno z obrobnimi regijami;

| 37. | poziva k poenostavitvi prijavljanja za dostop do možnosti financiranja – v sedanjem programu za razvoj podeželja je opaziti precejšen razkorak med številom prijav interesa in številom polnih prijav za financiranje, kar je posledica težav pri izpolnjevanju pogojev za prijavo; poudarja, da je za ohranitev zagona in zaupanja treba poskrbeti, da med iztekom sedanjih programov za razvoj podeželja in začetkom teh programov po letu 2020 ni časovnega zamika; |
| --- | --- |

37.

poziva k poenostavitvi prijavljanja za dostop do možnosti financiranja – v sedanjem programu za razvoj podeželja je opaziti precejšen razkorak med številom prijav interesa in številom polnih prijav za financiranje, kar je posledica težav pri izpolnjevanju pogojev za prijavo; poudarja, da je za ohranitev zagona in zaupanja treba poskrbeti, da med iztekom sedanjih programov za razvoj podeželja in začetkom teh programov po letu 2020 ni časovnega zamika;

| 38. | predlaga, da bi morali uspešni kandidati za financiranje spodbujati ustvarjanje mrež, grozdov in sodelovanja ter delovanje v njih: v pametnih podeželskih območjih so ti namreč običajno potrebni za doseganje ustreznega obsega in učenja; |
| --- | --- |

38.

predlaga, da bi morali uspešni kandidati za financiranje spodbujati ustvarjanje mrež, grozdov in sodelovanja ter delovanje v njih: v pametnih podeželskih območjih so ti namreč običajno potrebni za doseganje ustreznega obsega in učenja;

| 39. | priporoča, da pametna območja nadgradijo svojo družbeno-kulturno dediščino ter razvijejo in pokažejo svojo posebno lokalno podobo z vso infrastrukturo, zlasti splošnimi storitvami, ki so potrebne za poslovanje, ter tako na svoje ozemlje pritegnejo mestna podjetja; |
| --- | --- |

39.

priporoča, da pametna območja nadgradijo svojo družbeno-kulturno dediščino ter razvijejo in pokažejo svojo posebno lokalno podobo z vso infrastrukturo, zlasti splošnimi storitvami, ki so potrebne za poslovanje, ter tako na svoje ozemlje pritegnejo mestna podjetja;

| 40. | priznava, da sta obveščenost o možnostih financiranja in dostop do njih dodaten izziv za lokalne in regionalne oblasti. Za to bo potrebna dejavna vloga ustreznih generalnih direktoratov Evropske komisije in organov upravljanja za ustrezne programe financiranja EU na nacionalni in lokalni ravni. Pomembno vlogo pri posredovanju informacij in primerov dobre prakse ter podpori mrež bi lahko imel tudi OR, med drugim z delom širokopasovne platforme OR in Evropske komisije; |
| --- | --- |

40.

priznava, da sta obveščenost o možnostih financiranja in dostop do njih dodaten izziv za lokalne in regionalne oblasti. Za to bo potrebna dejavna vloga ustreznih generalnih direktoratov Evropske komisije in organov upravljanja za ustrezne programe financiranja EU na nacionalni in lokalni ravni. Pomembno vlogo pri posredovanju informacij in primerov dobre prakse ter podpori mrež bi lahko imel tudi OR, med drugim z delom širokopasovne platforme OR in Evropske komisije;

| 41. | meni, da bi k učinkovitemu posredovanju informacij o možnostih, ki so na voljo na ravni EU, lahko prispevalo tudi oblikovanje letne nagrade, s katero bi Evropska komisija priznala dosežke najuspešnejše pametne vasi/območja v EU. Za posredovanje najnovejših informacij o vrsti tem, ki so pomembne za podjetnike v vaseh in na podeželju, bi se lahko uporabile tudi obstoječe mreže, kot je evropska podjetniška mreža z lokalnimi izvajalskimi partnerji v državah članicah; |
| --- | --- |

41.

meni, da bi k učinkovitemu posredovanju informacij o možnostih, ki so na voljo na ravni EU, lahko prispevalo tudi oblikovanje letne nagrade, s katero bi Evropska komisija priznala dosežke najuspešnejše pametne vasi/območja v EU. Za posredovanje najnovejših informacij o vrsti tem, ki so pomembne za podjetnike v vaseh in na podeželju, bi se lahko uporabile tudi obstoječe mreže, kot je evropska podjetniška mreža z lokalnimi izvajalskimi partnerji v državah članicah;

| 42. | poudarja, da bi lahko lokalne in regionalne oblasti pri tem imele vlogo pospeševalca, če v svoje načrtovanje in regionalne prostorske strategije vključijo „pameten pristop“. Takšne strategije vključujejo oceno regionalnih virov in zmogljivosti, opredelitev primernih krajev za skupno umestitev storitev in gospodarske politike, ki to omogočajo. |
| --- | --- |

42.

poudarja, da bi lahko lokalne in regionalne oblasti pri tem imele vlogo pospeševalca, če v svoje načrtovanje in regionalne prostorske strategije vključijo „pameten pristop“. Takšne strategije vključujejo oceno regionalnih virov in zmogljivosti, opredelitev primernih krajev za skupno umestitev storitev in gospodarske politike, ki to omogočajo.

V Bruslju, 1. decembra 2017

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Deklaracija iz Corka 2.0, točka 3, 2016.

1

(2)  Preverjanje učinkov ukrepanja na podeželje (angl. rural proofing) pomeni zagotovitev, da se pri razvoju in izvajanju vseh politik in programov ustrezno upoštevajo potrebe in interesi podeželskih prebivalcev, skupnosti in podjetij. Za osrednje oblasti to pomeni, da preverijo politične možnosti in se prepričajo, da se izvedejo tiste, ki so za podeželska območja najbolj pravične.

2

rural proofing

(3)  Mnenje Evropskega odbora regij – Inovacije in posodobitev podeželskega gospodarstva (UL C 120, 5.4.2016, str. 10).

3

(4)  Šesto poročilo o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji, julij 2014.

4

(5)  Na primer Ludgate Hub (IE) in The Hive v grofiji Leitrim (IE).

5

(6)  Mnenje Evropskega odbora regij – Za trajnostno prehransko politiko EU, ki v evropskih regijah in mestih ustvarja delovna mesta in rast (UL C 272, 17.8.2017, str. 14).

6

---

| 8.5.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 164/50 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 164/50

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Poročilo Evropske komisije o politiki konkurence za leto 2016

(2018/C 164/09)

| Poročevalec: | Michael Murphy (IE/EPP), član grofijskega sveta, Tipperary |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Poročilo Evropske komisije o politiki konkurence za leto 2016
  COM(2017) 285 final |

Poročevalec:

Michael Murphy (IE/EPP), član grofijskega sveta, Tipperary

Referenčni dokument:

Poročilo Evropske komisije o politiki konkurence za leto 2016

COM(2017) 285 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja letno poročilo Komisije o politiki konkurence za leto 2016, zlasti priznanje, da ta politika neposredno vpliva na življenja ljudi, in poudarja, da je učinkovita politika konkurence ključna za dobro delovanje enotnega trga in da potrošnikom zagotavlja pomembne koristi, saj spodbuja podjetništvo, inovativnost, učinkovitost in več izbire za državljane Evropske unije; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja letno poročilo Komisije o politiki konkurence za leto 2016, zlasti priznanje, da ta politika neposredno vpliva na življenja ljudi, in poudarja, da je učinkovita politika konkurence ključna za dobro delovanje enotnega trga in da potrošnikom zagotavlja pomembne koristi, saj spodbuja podjetništvo, inovativnost, učinkovitost in več izbire za državljane Evropske unije;

| 2. | meni, da je za globalizirano gospodarstvo potrebna odprta in poštena konkurenca, ki jo urejajo predpisi, in ne le zgolj „kultura“ konkurence. Hkrati pozdravlja dejstvo, da Komisija zavzeto sodeluje z drugimi institucijami EU, mednarodnimi organizacijami in izvršilnimi organi, pristojnimi za konkurenco, po vsem svetu; |
| --- | --- |

2.

meni, da je za globalizirano gospodarstvo potrebna odprta in poštena konkurenca, ki jo urejajo predpisi, in ne le zgolj „kultura“ konkurence. Hkrati pozdravlja dejstvo, da Komisija zavzeto sodeluje z drugimi institucijami EU, mednarodnimi organizacijami in izvršilnimi organi, pristojnimi za konkurenco, po vsem svetu;

| 3. | pozdravlja delo Komisije na področju izvrševanja pravil o konkurenci, vendar poziva, naj se pri financiranju izvrševanja politike konkurence ustrezno upoštevajo nacionalne in regionalne industrijske politike držav članic na področju naložb, zlasti politike, ki se izvajajo na podlagi nacionalnih pristojnosti zunaj področja uporabe pogodb EU; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja delo Komisije na področju izvrševanja pravil o konkurenci, vendar poziva, naj se pri financiranju izvrševanja politike konkurence ustrezno upoštevajo nacionalne in regionalne industrijske politike držav članic na področju naložb, zlasti politike, ki se izvajajo na podlagi nacionalnih pristojnosti zunaj področja uporabe pogodb EU;

| 4. | poudarja, da je potrebna večja preglednost sprejemanja odločitev Komisije o financiranju večjih preiskav v zvezi s konkurenco na ravni EU, in da je treba zagotoviti, da bodo te odločitve vedno prinašale prepoznavne rezultate, ki bodo krepili enotni trg; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je potrebna večja preglednost sprejemanja odločitev Komisije o financiranju večjih preiskav v zvezi s konkurenco na ravni EU, in da je treba zagotoviti, da bodo te odločitve vedno prinašale prepoznavne rezultate, ki bodo krepili enotni trg;

| 5. | meni, da je naloga Komisije, da z boljšim usklajevanjem ukrepov in instrumentov EU ter večjim upoštevanjem regionalne razsežnosti zagotovi obsežen odgovor na izzive, ki nastajajo zaradi mednarodne konkurence in globalnih trgov; |
| --- | --- |

5.

meni, da je naloga Komisije, da z boljšim usklajevanjem ukrepov in instrumentov EU ter večjim upoštevanjem regionalne razsežnosti zagotovi obsežen odgovor na izzive, ki nastajajo zaradi mednarodne konkurence in globalnih trgov;

| 6. | poudarja, da bodo pravila EU o konkurenci za Združeno kraljestvo veljala vsaj do 31. marca 2019 in da se bodo preiskave, ki se bodo začele pred tem datumom, sicer morebiti zaključile po njem, vendar se bodo pravila še vedno uporabljala. Takšna preiskava je na primer preiskava o izvzetjih, ki jih je Združeno kraljestvo odobrilo večnacionalnim podjetjem, da bi jih zaščitilo pred pravili o izogibanju davkom, ki je bila uvedena 26. oktobra 2017; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bodo pravila EU o konkurenci za Združeno kraljestvo veljala vsaj do 31. marca 2019 in da se bodo preiskave, ki se bodo začele pred tem datumom, sicer morebiti zaključile po njem, vendar se bodo pravila še vedno uporabljala. Takšna preiskava je na primer preiskava o izvzetjih, ki jih je Združeno kraljestvo odobrilo večnacionalnim podjetjem, da bi jih zaščitilo pred pravili o izogibanju davkom, ki je bila uvedena 26. oktobra 2017;

| 7. | meni, da brexit ne sme biti opravičilo za popolno opustitev nadzora državne pomoči, hkrati pa dodaja, da bi morale biti gospodarske motnje, ki jih zaradi brexita občutijo druge države članice EU, povod za razširitev uredbe o splošnih skupinskih izjemah in za začasno omilitev ali opustitev pravil o državni pomoči za nekatere industrijske panoge, ki bodo verjetno najbolj prizadete, pod pogojem, da to ne bo povod za selektivno pomoč, ki bi bila v nasprotju s ciljem, da pravila EU veljajo za vsa podjetja enako; |
| --- | --- |

7.

meni, da brexit ne sme biti opravičilo za popolno opustitev nadzora državne pomoči, hkrati pa dodaja, da bi morale biti gospodarske motnje, ki jih zaradi brexita občutijo druge države članice EU, povod za razširitev uredbe o splošnih skupinskih izjemah in za začasno omilitev ali opustitev pravil o državni pomoči za nekatere industrijske panoge, ki bodo verjetno najbolj prizadete, pod pogojem, da to ne bo povod za selektivno pomoč, ki bi bila v nasprotju s ciljem, da pravila EU veljajo za vsa podjetja enako;

Državna pomoč in davčna stališča

| 8. | pozdravlja prizadevanja Komisije za bolj proti nezakoniti državni pomoči, ki se dodeljuje v obliki selektivnih davčnih ugodnosti. S tem lahko zagotovi, da se pravila EU pravično uporabljajo za vsa podjetja, ki poslujejo na enotnem trgu EU, ne glede na njihovo velikost, panogo ali državo, in da se podjetja obdavčijo glede na njihovo velikost in sredstva, s čimer prispevajo k financiranju javnih storitev in boju proti neenakostim, ki sta najpomembnejša na lokalni ravni; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja prizadevanja Komisije za bolj proti nezakoniti državni pomoči, ki se dodeljuje v obliki selektivnih davčnih ugodnosti. S tem lahko zagotovi, da se pravila EU pravično uporabljajo za vsa podjetja, ki poslujejo na enotnem trgu EU, ne glede na njihovo velikost, panogo ali državo, in da se podjetja obdavčijo glede na njihovo velikost in sredstva, s čimer prispevajo k financiranju javnih storitev in boju proti neenakostim, ki sta najpomembnejša na lokalni ravni;

| 9. | glede davčnih utaj vztraja, da je obravnavanje davčnih stališč del splošnih prizadevanj EU za boj proti izogibanju davkom v velikih podjetjih, npr. s svežnjem proti izogibanju davkom, poročili po posameznih državah, svežnjem za reformo obdavčitve dohodkov pravnih oseb in novimi pravili o preglednosti za posrednike pri davčnem načrtovanju. Hkrati poudarja, da mora EU razmisliti, ali bi nova pravila – in ne izvrševanje – lahko zagotovila večjo varnost glede davčnih stališč v državah članicah, in ali bi bilo treba v novo zakonodajo vključiti postopek za sankcije v dobro lastnih proračunskih virov EU; |
| --- | --- |

9.

glede davčnih utaj vztraja, da je obravnavanje davčnih stališč del splošnih prizadevanj EU za boj proti izogibanju davkom v velikih podjetjih, npr. s svežnjem proti izogibanju davkom, poročili po posameznih državah, svežnjem za reformo obdavčitve dohodkov pravnih oseb in novimi pravili o preglednosti za posrednike pri davčnem načrtovanju. Hkrati poudarja, da mora EU razmisliti, ali bi nova pravila – in ne izvrševanje – lahko zagotovila večjo varnost glede davčnih stališč v državah članicah, in ali bi bilo treba v novo zakonodajo vključiti postopek za sankcije v dobro lastnih proračunskih virov EU;

| 10. | meni, da izključna pristojnost EU za določanje pravil konkurence, ki so potrebna za delovanje notranjega trga, kot to določa člen 3 PDEU, ne posega v suvereno pravico držav članic, da same odločajo o svojem sistemu obdavčitve dohodkov pravnih oseb in določajo lastne davčne stopnje, vendar priznava, da morajo države članice zagotavljati enake konkurenčne pogoje za podjetja in potrošnike na celotnem notranjem trgu EU (1); |
| --- | --- |

10.

meni, da izključna pristojnost EU za določanje pravil konkurence, ki so potrebna za delovanje notranjega trga, kot to določa člen 3 PDEU, ne posega v suvereno pravico držav članic, da same odločajo o svojem sistemu obdavčitve dohodkov pravnih oseb in določajo lastne davčne stopnje, vendar priznava, da morajo države članice zagotavljati enake konkurenčne pogoje za podjetja in potrošnike na celotnem notranjem trgu EU (1);

| 11. | ugotavlja, da je GD za konkurenco najodmevnejšo odločitev o izvršbi sprejel 30. avgusta 2016, ko je ugotovil, da specifični davčni stališči, sprejeti leta 1991 in maja leta 2007 na Irskem v korist dveh podjetij družbe Apple s sedežem v tej državi, pomenita pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ugotavlja, da Evropska komisija v svoji odločitvi navaja, da je Irska s sprejetjem spornih davčnih stališč podjetjem družbe Apple v letih, ko so ta stališča veljala, omogočila določanje lastnih davčnih obveznosti za plačilo davka od dohodka pravnih oseb na Irskem. S tem je tem podjetjem in skupini Apple odobrila nezakonito državno pomoč, ki je neskladna s členom 108(3) Pogodbe, in jo mora v skladu s členom 16 Uredbe (EU) 2015/1589 zahtevati nazaj. Odbor poudarja, da ta odločitev po besedah Komisije ne postavlja pod vprašaj splošnega davčnega sistema Irske ali njenih stopenj davka od dohodkov pravnih oseb; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da je GD za konkurenco najodmevnejšo odločitev o izvršbi sprejel 30. avgusta 2016, ko je ugotovil, da specifični davčni stališči, sprejeti leta 1991 in maja leta 2007 na Irskem v korist dveh podjetij družbe Apple s sedežem v tej državi, pomenita pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Ugotavlja, da Evropska komisija v svoji odločitvi navaja, da je Irska s sprejetjem spornih davčnih stališč podjetjem družbe Apple v letih, ko so ta stališča veljala, omogočila določanje lastnih davčnih obveznosti za plačilo davka od dohodka pravnih oseb na Irskem. S tem je tem podjetjem in skupini Apple odobrila nezakonito državno pomoč, ki je neskladna s členom 108(3) Pogodbe, in jo mora v skladu s členom 16 Uredbe (EU) 2015/1589 zahtevati nazaj. Odbor poudarja, da ta odločitev po besedah Komisije ne postavlja pod vprašaj splošnega davčnega sistema Irske ali njenih stopenj davka od dohodkov pravnih oseb;

| 12. | ugotavlja, da izvajanje Direktive Sveta 2016/1164/ES o določitvi pravil proti praksam izogibanja davkom, ki neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga, na nacionalni ravni trenutno povzroča težave. Člen 4(4) te direktive določa, da se posojila za financiranje dolgoročnega javnega infrastrukturnega projekta lahko izvzamejo iz pravila o omejitvi obresti. Čeprav direktiva omogoča veliko odstopanj za dejavnosti, ki naj bi bile v javnem interesu, pa države članice te možnosti ne izkoriščajo v celoti; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da izvajanje Direktive Sveta 2016/1164/ES o določitvi pravil proti praksam izogibanja davkom, ki neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga, na nacionalni ravni trenutno povzroča težave. Člen 4(4) te direktive določa, da se posojila za financiranje dolgoročnega javnega infrastrukturnega projekta lahko izvzamejo iz pravila o omejitvi obresti. Čeprav direktiva omogoča veliko odstopanj za dejavnosti, ki naj bi bile v javnem interesu, pa države članice te možnosti ne izkoriščajo v celoti;

| 13. | želi spomniti, da je pomoč, ki jo je Irska v tej obliki namenila podjetjema družbe Apple, po izračunih Komisije znašala 13 milijard EUR in da je treba ta denar vrniti v irsko državno blagajno, vendar je irska vlada pri Sodišču Evropske unije vložila tožbo zoper odločitev Evropske komisije. Glede na to, da je imela Irska na dan sprejetja sklepa Komisije štiri mesece časa, tj. do januarja 2017, da izterja nezakonito državno pomoč, in kljub prizadevanjem irske vlade, da pobere rekorden znesek in ga naloži na depozitni račun, dokler ne bo znana odločba Sodišča, je Evropska komisija 4. oktobra 2017 sklenila, da pri Sodišču EU sproži postopek zoper Irsko, ker Irska do roka ni izterjala 13 milijard EUR, pri čemer obe strani upata, da to ne bo vodilo do kazenske sankcije; |
| --- | --- |

13.

želi spomniti, da je pomoč, ki jo je Irska v tej obliki namenila podjetjema družbe Apple, po izračunih Komisije znašala 13 milijard EUR in da je treba ta denar vrniti v irsko državno blagajno, vendar je irska vlada pri Sodišču Evropske unije vložila tožbo zoper odločitev Evropske komisije. Glede na to, da je imela Irska na dan sprejetja sklepa Komisije štiri mesece časa, tj. do januarja 2017, da izterja nezakonito državno pomoč, in kljub prizadevanjem irske vlade, da pobere rekorden znesek in ga naloži na depozitni račun, dokler ne bo znana odločba Sodišča, je Evropska komisija 4. oktobra 2017 sklenila, da pri Sodišču EU sproži postopek zoper Irsko, ker Irska do roka ni izterjala 13 milijard EUR, pri čemer obe strani upata, da to ne bo vodilo do kazenske sankcije;

| 14. | poziva k hitri rešitvi sodnega postopka v primeru podjetij družbe Apple, da se zagotovi pravna varnost glede učinka konkurenčnega prava na druga davčna stališča; |
| --- | --- |

14.

poziva k hitri rešitvi sodnega postopka v primeru podjetij družbe Apple, da se zagotovi pravna varnost glede učinka konkurenčnega prava na druga davčna stališča;

Pobuda za posodobitev državne pomoči

| 15. | podpira stališče Komisije, da je večja preglednost javne porabe ključnega pomena pri spodbujanju optimalne porabe davkoplačevalskega denarja, in meni, da je hkrati tudi način za povečanje zaupanja državljanov v kredibilnost in legitimnost javnih oblasti; |
| --- | --- |

15.

podpira stališče Komisije, da je večja preglednost javne porabe ključnega pomena pri spodbujanju optimalne porabe davkoplačevalskega denarja, in meni, da je hkrati tudi način za povečanje zaupanja državljanov v kredibilnost in legitimnost javnih oblasti;

| 16. | opominja (2), da izvajanje pravil EU o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena ne bi smelo biti omejeno na načela konkurence, temveč mora popolnoma upoštevati široko diskrecijsko pravico, ki jo Pogodbe dajejo državam članicam pri določanju, kaj je storitev splošnega gospodarskega pomena, ter biti skladno z načeli lokalne in regionalne samouprave, ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter nevtralnostjo glede lastništva v državah članicah (člen 3 PEU ter členi 14, 106 in 345 PDEU, pa tudi Protokol št. 26 k PDEU). Storitve splošnega gospodarskega pomena morajo odražati razlike v potrebah, željah uporabnikov in sistemih javnega naročanja, ki so lahko posledica različne zemljepisne lege, socialnih in kulturnih dejavnikov ter demokratičnih procesov v državah članicah. Presoje državne pomoči se smejo izvajati samo, če ima nacionalna, regionalna ali lokalna ureditev ali financiranje storitev splošnega gospodarskega pomena čezmejne učinke ali vpliva na notranji trg; |
| --- | --- |

16.

opominja (2), da izvajanje pravil EU o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena ne bi smelo biti omejeno na načela konkurence, temveč mora popolnoma upoštevati široko diskrecijsko pravico, ki jo Pogodbe dajejo državam članicam pri določanju, kaj je storitev splošnega gospodarskega pomena, ter biti skladno z načeli lokalne in regionalne samouprave, ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo ter nevtralnostjo glede lastništva v državah članicah (člen 3 PEU ter členi 14, 106 in 345 PDEU, pa tudi Protokol št. 26 k PDEU). Storitve splošnega gospodarskega pomena morajo odražati razlike v potrebah, željah uporabnikov in sistemih javnega naročanja, ki so lahko posledica različne zemljepisne lege, socialnih in kulturnih dejavnikov ter demokratičnih procesov v državah članicah. Presoje državne pomoči se smejo izvajati samo, če ima nacionalna, regionalna ali lokalna ureditev ali financiranje storitev splošnega gospodarskega pomena čezmejne učinke ali vpliva na notranji trg;

| 17. | izraža obžalovanje, da je v letnem poročilu o konkurenci za leto 2016 zelo malo pozornosti namenjene vprašanjem, povezanim z državno pomočjo za storitve splošnega gospodarskega pomena, ter da zlasti ni jasnosti glede pregleda t. i. svežnja Almunia in revizije pravil o pomoči de minimis za storitve splošnega gospodarskega pomena. V zvezi s tem želi spomniti, da je OR pozval k:






  — | podrobnim smernicam za izpolnitev četrtega merila iz sodbe Altmark, tj. kaj je tipičen, dobro upravljan in ustrezno financiran projekt, |
| --- | --- | --- |

17.

izraža obžalovanje, da je v letnem poročilu o konkurenci za leto 2016 zelo malo pozornosti namenjene vprašanjem, povezanim z državno pomočjo za storitve splošnega gospodarskega pomena, ter da zlasti ni jasnosti glede pregleda t. i. svežnja Almunia in revizije pravil o pomoči de minimis za storitve splošnega gospodarskega pomena. V zvezi s tem želi spomniti, da je OR pozval k:

—

podrobnim smernicam za izpolnitev četrtega merila iz sodbe Altmark, tj. kaj je tipičen, dobro upravljan in ustrezno financiran projekt,

| — | reviziji opredelitve razumnega dobička storitve splošnega gospodarskega pomena, zlasti zaradi upoštevanja, da se takšen dobiček na podlagi spodbud ali zaradi povečanja odstotka priznanega razumnega dobička pogosto znova vloži v storitev splošnega gospodarskega pomena, |
| --- | --- |

—

reviziji opredelitve razumnega dobička storitve splošnega gospodarskega pomena, zlasti zaradi upoštevanja, da se takšen dobiček na podlagi spodbud ali zaradi povečanja odstotka priznanega razumnega dobička pogosto znova vloži v storitev splošnega gospodarskega pomena,

| — | povišanju praga za državno pomoč de minimis na področju storitev splošnega gospodarskega pomena, |
| --- | --- |

—

povišanju praga za državno pomoč de minimis na področju storitev splošnega gospodarskega pomena,

| — | povišanju praga za izvzetje iz obveznosti poročanja v skladu s členom 108(3) PDEU o državni pomoči v obliki namestil podjetjem, ki izvajajo storitve splošnega gospodarskega pomena, za izvajanje javnih storitev na mejo, ki je veljala pred letom 2011, kar je bilo 30 milijonov EUR letno; |
| --- | --- |

—

povišanju praga za izvzetje iz obveznosti poročanja v skladu s členom 108(3) PDEU o državni pomoči v obliki namestil podjetjem, ki izvajajo storitve splošnega gospodarskega pomena, za izvajanje javnih storitev na mejo, ki je veljala pred letom 2011, kar je bilo 30 milijonov EUR letno;

| 18. | ponavlja poziv (3) k razširitvi opredelitve socialnih stanovanj v sklepu Komisije z dne 20. decembra 2011: zato, da bi države članice imele več manevrskega prostora pri načrtovanju, zagotavljanju, financiranju in organizaciji gradnje socialnih stanovanj, ter za zagotovitev demokratične pravice do izbire, bi bilo treba odpraviti omejitev socialnih stanovanj na stanovanja, namenjena „prikrajšanim državljanom ali skupinam z manj socialnimi ugodnostmi“. Pravica do primerne in cenovno dostopne nastanitve bi morala biti bolj v ospredju pozornosti, saj nezmožnost stanovanjskega trga, da pokrije vse potrebe po stanovanjskem prostoru, ne vpliva le na osebe, ki sploh ne morejo dobiti namestitve, temveč tudi na osebe v stanovanjih, ki so zdravju nevarna, neprimerna ali prenatrpana, in na osebe, ki morajo večino svojih prihodkov nameniti za najemnino ali mesečni obrok za stanovanjski kredit; |
| --- | --- |

18.

ponavlja poziv (3) k razširitvi opredelitve socialnih stanovanj v sklepu Komisije z dne 20. decembra 2011: zato, da bi države članice imele več manevrskega prostora pri načrtovanju, zagotavljanju, financiranju in organizaciji gradnje socialnih stanovanj, ter za zagotovitev demokratične pravice do izbire, bi bilo treba odpraviti omejitev socialnih stanovanj na stanovanja, namenjena „prikrajšanim državljanom ali skupinam z manj socialnimi ugodnostmi“. Pravica do primerne in cenovno dostopne nastanitve bi morala biti bolj v ospredju pozornosti, saj nezmožnost stanovanjskega trga, da pokrije vse potrebe po stanovanjskem prostoru, ne vpliva le na osebe, ki sploh ne morejo dobiti namestitve, temveč tudi na osebe v stanovanjih, ki so zdravju nevarna, neprimerna ali prenatrpana, in na osebe, ki morajo večino svojih prihodkov nameniti za najemnino ali mesečni obrok za stanovanjski kredit;

| 19. | opozarja na študijo, ki jo je objavil 9. junija 2017 o izvajanju sklepa in okvira o storitvah splošnega gospodarskega pomena: vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v poročanje ter stanje glede ocene socialnih storitev kot gospodarskih dejavnosti, ter na svojo naslednjo ugotovitev:






  — | lokalne in regionalne oblasti so bile neposredno ali posredno vključene v pripravo 22 nacionalnih poročil o izvajanju svežnja Almunia, |
| --- | --- | --- |

19.

opozarja na študijo, ki jo je objavil 9. junija 2017 o izvajanju sklepa in okvira o storitvah splošnega gospodarskega pomena: vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v poročanje ter stanje glede ocene socialnih storitev kot gospodarskih dejavnosti, ter na svojo naslednjo ugotovitev:

—

lokalne in regionalne oblasti so bile neposredno ali posredno vključene v pripravo 22 nacionalnih poročil o izvajanju svežnja Almunia,

in na svoja naslednja priporočila:

| — | potrebne so pojasnitve glede obravnave socialne storitve kot gospodarske dejavnosti, zlasti na socialnem področju in področju zdravja, glede izračuna nadomestila, vključno z razumnim dobičkom, ter glede možnih nedoslednosti med različnimi dokumenti, ki jih je treba upoštevati, |
| --- | --- |

—

potrebne so pojasnitve glede obravnave socialne storitve kot gospodarske dejavnosti, zlasti na socialnem področju in področju zdravja, glede izračuna nadomestila, vključno z razumnim dobičkom, ter glede možnih nedoslednosti med različnimi dokumenti, ki jih je treba upoštevati,

| — | poenostaviti je treba obveznosti poročanja, |
| --- | --- |

—

poenostaviti je treba obveznosti poročanja,

| — | še naprej je treba spodbujati izmenjavo najboljše prakse; |
| --- | --- |

—

še naprej je treba spodbujati izmenjavo najboljše prakse;

| 20. | zato meni, da imajo lokalne in regionalne oblasti kot ponudniki storitev splošnega gospodarskega pomena glede na visoko raven brezposelnosti, starajoče se prebivalstvo, socialne nemire in nestabilne gospodarske razmere še toliko pomembnejšo vlogo pri zagotavljanju in krepitvi socialne razsežnosti enotnega trga. Državljani neposredno občutijo koristi tovrstnih storitev, zato s tega vidika prispevajo k povečanju in krepitvi zaupanja državljanov v javne institucije; |
| --- | --- |

20.

zato meni, da imajo lokalne in regionalne oblasti kot ponudniki storitev splošnega gospodarskega pomena glede na visoko raven brezposelnosti, starajoče se prebivalstvo, socialne nemire in nestabilne gospodarske razmere še toliko pomembnejšo vlogo pri zagotavljanju in krepitvi socialne razsežnosti enotnega trga. Državljani neposredno občutijo koristi tovrstnih storitev, zato s tega vidika prispevajo k povečanju in krepitvi zaupanja državljanov v javne institucije;

| 21. | opozarja na skupno odgovornost vseh ravni upravljanja za zagotavljanje trajnostnih javnih storitev za vse državljane EU in meni, da mora nadzor državne pomoči na področju storitev splošnega gospodarskega pomena, ki ga izvaja Komisija, temeljiti na načelu zaupanja, da se podprejo odgovorne oblasti in zainteresirane strani, namesto že začetne predpostavke, da lokalne in regionalne oblasti pri zagotavljanju storitev splošnega gospodarskega pomena kršijo pravila; |
| --- | --- |

21.

opozarja na skupno odgovornost vseh ravni upravljanja za zagotavljanje trajnostnih javnih storitev za vse državljane EU in meni, da mora nadzor državne pomoči na področju storitev splošnega gospodarskega pomena, ki ga izvaja Komisija, temeljiti na načelu zaupanja, da se podprejo odgovorne oblasti in zainteresirane strani, namesto že začetne predpostavke, da lokalne in regionalne oblasti pri zagotavljanju storitev splošnega gospodarskega pomena kršijo pravila;

| 22. | pozdravlja prizadevanja Komisije za poenostavitev uporabe pravil o državni pomoči, namreč obvestilo o pojmu državne pomoči, in dejstvo, da je v poročilu o konkurenci priznano, da je zlasti pomembno spodbuditi javne naložbe in povečati učinek naložb na gospodarsko rast ter ustvarjanje delovnih mest. To namreč na nek način odraža poziv OR k nadaljnji poenostavitvi in izjemam na področju storitev splošnega gospodarskega pomena; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja prizadevanja Komisije za poenostavitev uporabe pravil o državni pomoči, namreč obvestilo o pojmu državne pomoči, in dejstvo, da je v poročilu o konkurenci priznano, da je zlasti pomembno spodbuditi javne naložbe in povečati učinek naložb na gospodarsko rast ter ustvarjanje delovnih mest. To namreč na nek način odraža poziv OR k nadaljnji poenostavitvi in izjemam na področju storitev splošnega gospodarskega pomena;

| 23. | vendar pa izraža dvom glede pravne varnosti, ki naj bi jo zagotovilo obvestilo, saj predvsem pomembne zainteresirane strani na področju teh storitev opozarjajo na zapletenost in možne nedoslednosti med različnimi dokumenti, ki jih je treba upoštevati. Zato težko ocenijo, katera pravila morajo uporabiti v posameznih primerih (4); |
| --- | --- |

23.

vendar pa izraža dvom glede pravne varnosti, ki naj bi jo zagotovilo obvestilo, saj predvsem pomembne zainteresirane strani na področju teh storitev opozarjajo na zapletenost in možne nedoslednosti med različnimi dokumenti, ki jih je treba upoštevati. Zato težko ocenijo, katera pravila morajo uporabiti v posameznih primerih (4);

| 24. | izraža tudi zaskrbljenost glede upravnega bremena, povezanega z zahtevami za poročanje v skladu s sklepom o SSGP in okvirom za SSGP, na katerega opozarjajo nekatera poročila držav; |
| --- | --- |

24.

izraža tudi zaskrbljenost glede upravnega bremena, povezanega z zahtevami za poročanje v skladu s sklepom o SSGP in okvirom za SSGP, na katerega opozarjajo nekatera poročila držav;

Enotni digitalni trg

| 25. | že ves čas podpira prizadevanja, da se strategija za enotni digitalni trg izkoristi za spodbuditev vključujoče rasti v vseh regijah v EU, saj lahko boljši dostop do širokopasovnih storitev in storitev IKT, zlasti v obrobnih in oddaljenih regijah ter v regijah z razpršenim prebivalstvom, olajša dostop do drugih storitev (npr. storitev e-zdravja in e-uprave). To lahko poveča učinkovitost javne uprave, pomaga zagotavljati nizke cene in možnost izbire za potrošnike, ne glede na to, kje se nahajajo, lokalnim podjetjem pa prinese nove poslovne priložnosti, vse to pa na koncu izboljša kakovost življenja državljanov ter poveča kohezijo; |
| --- | --- |

25.

že ves čas podpira prizadevanja, da se strategija za enotni digitalni trg izkoristi za spodbuditev vključujoče rasti v vseh regijah v EU, saj lahko boljši dostop do širokopasovnih storitev in storitev IKT, zlasti v obrobnih in oddaljenih regijah ter v regijah z razpršenim prebivalstvom, olajša dostop do drugih storitev (npr. storitev e-zdravja in e-uprave). To lahko poveča učinkovitost javne uprave, pomaga zagotavljati nizke cene in možnost izbire za potrošnike, ne glede na to, kje se nahajajo, lokalnim podjetjem pa prinese nove poslovne priložnosti, vse to pa na koncu izboljša kakovost življenja državljanov ter poveča kohezijo;

| 26. | v zvezi s tem opozarja na svoje mnenje o poenostavitvi evropskih strukturnih in investicijskih skladov z vidika lokalnih in regionalnih oblasti, COTER-VI/012, v katerem proučuje učinek uporabe pravil o državni pomoči za izvajanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov in med drugim opozarja na veliko neskladje pri uporabi pravil o državni pomoči. Ugotavlja, da medtem ko se postopki za državno pomoč ne uporabljajo za programe, ki jih Evropska komisija upravlja centralno (kot so na primer Obzorje 2020, instrument za povezovanje Evrope, Evropski sklad za strateške naložbe), pa veljajo za projekte, ki se financirajo v okviru kohezijske politike EU. V praksi se projekti na področju državne pomoči torej ne ocenjujejo po vsebini, temveč glede na to, ali sredstva odobri Komisija ali država članica, in glede na vir financiranja; |
| --- | --- |

26.

v zvezi s tem opozarja na svoje mnenje o poenostavitvi evropskih strukturnih in investicijskih skladov z vidika lokalnih in regionalnih oblasti, COTER-VI/012, v katerem proučuje učinek uporabe pravil o državni pomoči za izvajanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov in med drugim opozarja na veliko neskladje pri uporabi pravil o državni pomoči. Ugotavlja, da medtem ko se postopki za državno pomoč ne uporabljajo za programe, ki jih Evropska komisija upravlja centralno (kot so na primer Obzorje 2020, instrument za povezovanje Evrope, Evropski sklad za strateške naložbe), pa veljajo za projekte, ki se financirajo v okviru kohezijske politike EU. V praksi se projekti na področju državne pomoči torej ne ocenjujejo po vsebini, temveč glede na to, ali sredstva odobri Komisija ali država članica, in glede na vir financiranja;

| 27. | je zlasti zaskrbljen zaradi ovir za čezmejno spletno trgovanje, ki bi jih lahko postavila podjetja sama, pa tudi zaradi geografskega blokiranja in zato, ker akterji, ki obvladujejo trg, umetno izključujejo možne tekmece iz nekaterih poslovnih priložnosti; |
| --- | --- |

27.

je zlasti zaskrbljen zaradi ovir za čezmejno spletno trgovanje, ki bi jih lahko postavila podjetja sama, pa tudi zaradi geografskega blokiranja in zato, ker akterji, ki obvladujejo trg, umetno izključujejo možne tekmece iz nekaterih poslovnih priložnosti;

| 28. | poleg tega ob upoštevanju mnenja OR o poenostavitvi evropskih strukturnih in investicijskih skladov z vidika lokalnih in regionalnih oblasti, COTER-VI/012, poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti uporabi državne pomoči v okviru programov evropskega teritorialnega sodelovanja. Na splošno je pri teh programih trud, ki ga je treba vložiti v spoštovanje pravil o državni pomoči, nesorazmeren glede na tveganje izkrivljanja konkurence. Poleg tega se v različnih državah članicah pojem državne pomoči pogosto različno razlaga, zato teh pravil ni mogoče uporabljati z ustrezno pravno varnostjo, kar pogosto povsem onemogoči izvedbo kakovostnih projektov. Eden od ukrepov za poenostavitev skladov ESI, ki bi ga bilo mogoče hitro uresničiti, bi bila izključitev evropskega teritorialnega sodelovanja s področja uporabe pravil o državni pomoči, kot velja npr. za program Obzorje 2020; |
| --- | --- |

28.

poleg tega ob upoštevanju mnenja OR o poenostavitvi evropskih strukturnih in investicijskih skladov z vidika lokalnih in regionalnih oblasti, COTER-VI/012, poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti uporabi državne pomoči v okviru programov evropskega teritorialnega sodelovanja. Na splošno je pri teh programih trud, ki ga je treba vložiti v spoštovanje pravil o državni pomoči, nesorazmeren glede na tveganje izkrivljanja konkurence. Poleg tega se v različnih državah članicah pojem državne pomoči pogosto različno razlaga, zato teh pravil ni mogoče uporabljati z ustrezno pravno varnostjo, kar pogosto povsem onemogoči izvedbo kakovostnih projektov. Eden od ukrepov za poenostavitev skladov ESI, ki bi ga bilo mogoče hitro uresničiti, bi bila izključitev evropskega teritorialnega sodelovanja s področja uporabe pravil o državni pomoči, kot velja npr. za program Obzorje 2020;

| 29. | v zvezi s tem pozdravlja pobude Komisije za boljše izvrševanje konkurenčnega prava v digitalnem okolju, namreč preiskavo sektorja e-trgovanja in pred kratkim uvedeno preiskavo nekaterih problemov, povezanih z omejevanjem maloprodajnih cen, diskriminacijo na podlagi lokacije in neupravičenim geografskim blokiranjem (5); |
| --- | --- |

29.

v zvezi s tem pozdravlja pobude Komisije za boljše izvrševanje konkurenčnega prava v digitalnem okolju, namreč preiskavo sektorja e-trgovanja in pred kratkim uvedeno preiskavo nekaterih problemov, povezanih z omejevanjem maloprodajnih cen, diskriminacijo na podlagi lokacije in neupravičenim geografskim blokiranjem (5);

| 30. | Komisijo spodbuja, naj konkurenco v enotnem digitalnem gospodarstvu uveljavlja pod enakimi globalnimi pogoji in v sodelovanju s podobnimi organi za konkurenco po vsem svetu, da bi preprečila oviranje inovacij. Poleg tega jo poziva, naj pomaga navezati tesnejše sodelovanje med nacionalnimi organi za konkurenco, Evropsko komisijo in mednarodnimi organizacijami, kot je OECD; |
| --- | --- |

30.

Komisijo spodbuja, naj konkurenco v enotnem digitalnem gospodarstvu uveljavlja pod enakimi globalnimi pogoji in v sodelovanju s podobnimi organi za konkurenco po vsem svetu, da bi preprečila oviranje inovacij. Poleg tega jo poziva, naj pomaga navezati tesnejše sodelovanje med nacionalnimi organi za konkurenco, Evropsko komisijo in mednarodnimi organizacijami, kot je OECD;

| 31. | podpira tudi prizadevanja Evropske komisije za ponovno uravnoteženje dejanske stopnje obdavčitve tradicionalnih podjetij in podjetij v digitalnem sektorju, saj v sporočilu o obdavčitvi digitalnega sektorja, objavljenem 21. septembra 2017, navaja, da je dejanska davčna stopnja za mednarodna internetna podjetja 10,1 %, za tradicionalna mednarodna podjetja pa znaša 23,2 %. Zato Odbor pričakuje, da bo Komisija preučila možnost uvedbe posebnih davkov na promet in/ali na digitalne transakcije ter razmislila o predlogu, da se v skupno konsolidirano osnovo za davek od dohodkov pravnih oseb vključi pojem „virtualne stalne poslovne enote“; |
| --- | --- |

31.

podpira tudi prizadevanja Evropske komisije za ponovno uravnoteženje dejanske stopnje obdavčitve tradicionalnih podjetij in podjetij v digitalnem sektorju, saj v sporočilu o obdavčitvi digitalnega sektorja, objavljenem 21. septembra 2017, navaja, da je dejanska davčna stopnja za mednarodna internetna podjetja 10,1 %, za tradicionalna mednarodna podjetja pa znaša 23,2 %. Zato Odbor pričakuje, da bo Komisija preučila možnost uvedbe posebnih davkov na promet in/ali na digitalne transakcije ter razmislila o predlogu, da se v skupno konsolidirano osnovo za davek od dohodkov pravnih oseb vključi pojem „virtualne stalne poslovne enote“;

Enotni trg

| 32. | opozarja na pomembno vlogo nacionalnih organov za konkurenco na ključnih področjih konkurence (6) in priporoča, da se ti različni organi držav članic boljše financirajo ter da se njihovo delo bolj usklajuje na evropski ravni prek Evropske mreže za konkurenco. Odbor podpira tudi zakonodajni predlog Komisije o krepitvi orodij za izvrševanje in izrekanje sankcij, ki jih imajo na voljo nacionalni organi za konkurenco, t. i. ECN+, s čimer bi zagotovili izkoristek celotnega potenciala decentraliziranega sistema EU za izvrševanje pravil o konkurenci; |
| --- | --- |

32.

opozarja na pomembno vlogo nacionalnih organov za konkurenco na ključnih področjih konkurence (6) in priporoča, da se ti različni organi držav članic boljše financirajo ter da se njihovo delo bolj usklajuje na evropski ravni prek Evropske mreže za konkurenco. Odbor podpira tudi zakonodajni predlog Komisije o krepitvi orodij za izvrševanje in izrekanje sankcij, ki jih imajo na voljo nacionalni organi za konkurenco, t. i. ECN+, s čimer bi zagotovili izkoristek celotnega potenciala decentraliziranega sistema EU za izvrševanje pravil o konkurenci;

| 33. | s tega vidika pozdravlja pobudo Komisije, da nacionalnim organom za konkurenco omogoči še učinkovitejše izvrševanje, saj so na nekaterih področjih trga v boljšem položaju za izvrševanje konkurenčnih pravil EU ob hkratnem upoštevanju nacionalnih posebnosti; |
| --- | --- |

33.

s tega vidika pozdravlja pobudo Komisije, da nacionalnim organom za konkurenco omogoči še učinkovitejše izvrševanje, saj so na nekaterih področjih trga v boljšem položaju za izvrševanje konkurenčnih pravil EU ob hkratnem upoštevanju nacionalnih posebnosti;

| 34. | poudarja, da morajo organi za konkurenco ukrepati v primerih, ko podjetja s prevladujočim položajem na trgu izkoriščajo svoje stranke tako, da jim zaračunavajo pretirane cene ali nalagajo nepoštene pogoje, s ciljem znižati takšne previsoke cene, zlasti zdravil, pacientom zagotoviti dostop do učinkovitih in plačljivih nujnih zdravil ter spodbujati čim boljše rezultate za paciente in družbo; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da morajo organi za konkurenco ukrepati v primerih, ko podjetja s prevladujočim položajem na trgu izkoriščajo svoje stranke tako, da jim zaračunavajo pretirane cene ali nalagajo nepoštene pogoje, s ciljem znižati takšne previsoke cene, zlasti zdravil, pacientom zagotoviti dostop do učinkovitih in plačljivih nujnih zdravil ter spodbujati čim boljše rezultate za paciente in družbo;

| 35. | izraža zaskrbljenost zaradi vala združevanj podjetij, kakršnega doslej še ni bilo, na že tako močno koncentriranem globalnem trgu semenskega materiala, kemikalij, pesticidov in gensko spremenjenih rastlin, saj to lahko omeji konkurenco in vodi k nastanku oligopolnih struktur; |
| --- | --- |

35.

izraža zaskrbljenost zaradi vala združevanj podjetij, kakršnega doslej še ni bilo, na že tako močno koncentriranem globalnem trgu semenskega materiala, kemikalij, pesticidov in gensko spremenjenih rastlin, saj to lahko omeji konkurenco in vodi k nastanku oligopolnih struktur;

| 36. | opozarja na tveganja, povezana z obsežnim vertikalnim združevanjem lastnosti, semenskega materiala in kemikalij, ki je posledica doslej še nedoživete prevlade na svetovnem trgu na tem občutljivem področju, ki najmočnejšim podjetjem v tej panogi omogoča, da z zlorabo položaja na trgu še bolj vplivajo na politiko, kar ogroža neodvisnost znanosti in javni interes; |
| --- | --- |

36.

opozarja na tveganja, povezana z obsežnim vertikalnim združevanjem lastnosti, semenskega materiala in kemikalij, ki je posledica doslej še nedoživete prevlade na svetovnem trgu na tem občutljivem področju, ki najmočnejšim podjetjem v tej panogi omogoča, da z zlorabo položaja na trgu še bolj vplivajo na politiko, kar ogroža neodvisnost znanosti in javni interes;

| 37. | opozarja na pomembno vlogo majhnih kmetov za trajnost regionalnih ekosistemov in Komisijo poziva, naj zagotovi, da združevanja, ki zdaj potekajo, ne bodo povečala ovir za dostop majhnih inovatorjev in zaostrila tveganje, da bodo izključeni iz dostopa do tehnologije ter drugih virov, ki jih potrebujejo za učinkovito konkurenco, ter da ne bodo vodila k višjim cenam vložkov v kmetijstvu in manjši izbiri za kmete; |
| --- | --- |

37.

opozarja na pomembno vlogo majhnih kmetov za trajnost regionalnih ekosistemov in Komisijo poziva, naj zagotovi, da združevanja, ki zdaj potekajo, ne bodo povečala ovir za dostop majhnih inovatorjev in zaostrila tveganje, da bodo izključeni iz dostopa do tehnologije ter drugih virov, ki jih potrebujejo za učinkovito konkurenco, ter da ne bodo vodila k višjim cenam vložkov v kmetijstvu in manjši izbiri za kmete;

| 38. | opozarja na ranljivost kmetov in MSP, tj. 79 % kmetij v EU, ki je posledica njihovega slabšega pogajalskega položaja in nepravičnih trgovinskih praks v verigi preskrbe s hrano. Iz podobnih razlogov poudarja, da so kmetje tisti, ki blažijo največje šoke v verigi preskrbe, povezane s tržnimi tveganji, kot so nihanja cen in daljša obdobja nizkih cen. Komisijo poziva, naj kmetom pomaga obvladati posledice vse večje koncentracije v predelovalnih in maloprodajnih fazah verige; |
| --- | --- |

38.

opozarja na ranljivost kmetov in MSP, tj. 79 % kmetij v EU, ki je posledica njihovega slabšega pogajalskega položaja in nepravičnih trgovinskih praks v verigi preskrbe s hrano. Iz podobnih razlogov poudarja, da so kmetje tisti, ki blažijo največje šoke v verigi preskrbe, povezane s tržnimi tveganji, kot so nihanja cen in daljša obdobja nizkih cen. Komisijo poziva, naj kmetom pomaga obvladati posledice vse večje koncentracije v predelovalnih in maloprodajnih fazah verige;

| 39. | poziva komisarja, pristojna za kmetijstvo in konkurenčnost, naj tesneje sodelujeta pri poenostavitvi uporabe pravil o državni pomoči na področju razvoja podeželja, tudi z uvedbo postopka za hkratno odobritev programa razvoja podeželja in državne pomoči, povezane s financiranjem gozdarstva in diverzifikacije kmetijstva, ki sta izključena iz poenostavitev v kmetijski panogi. S tem bi podprli prizadevanja za diverzifikacijo trga v kmetijsko-živilski panogi, zlasti v državah članicah, ki jih bo brexit najbolj prizadel; |
| --- | --- |

39.

poziva komisarja, pristojna za kmetijstvo in konkurenčnost, naj tesneje sodelujeta pri poenostavitvi uporabe pravil o državni pomoči na področju razvoja podeželja, tudi z uvedbo postopka za hkratno odobritev programa razvoja podeželja in državne pomoči, povezane s financiranjem gozdarstva in diverzifikacije kmetijstva, ki sta izključena iz poenostavitev v kmetijski panogi. S tem bi podprli prizadevanja za diverzifikacijo trga v kmetijsko-živilski panogi, zlasti v državah članicah, ki jih bo brexit najbolj prizadel;

| 40. | kot je navedel že v mnenju SKP po letu 2020, poziva k reviziji konkurenčnega prava EU, da bi vsem akterjem v posameznih sektorjih, vključno s potrošniki in javnimi oblastmi, omogočili odločanje o pravični porazdelitvi dodane vrednosti in marž vzdolž vrednostne verige, kmetom pa okrepitev njihovega položaja na trgu; |
| --- | --- |

40.

kot je navedel že v mnenju SKP po letu 2020, poziva k reviziji konkurenčnega prava EU, da bi vsem akterjem v posameznih sektorjih, vključno s potrošniki in javnimi oblastmi, omogočili odločanje o pravični porazdelitvi dodane vrednosti in marž vzdolž vrednostne verige, kmetom pa okrepitev njihovega položaja na trgu;

| 41. | ponavlja poziv k reviziji prava EU na področju javnih naročil v sektorju javne prehrane in uvedbi spodbud za preskrbo z živili iz Unije in/ali lokalno pridelanimi živili (0 km) in živili s kratkimi dobavnimi verigami za spodbuditev notranjega trga in varnosti uporabljenih proizvodov; |
| --- | --- |

41.

ponavlja poziv k reviziji prava EU na področju javnih naročil v sektorju javne prehrane in uvedbi spodbud za preskrbo z živili iz Unije in/ali lokalno pridelanimi živili (0 km) in živili s kratkimi dobavnimi verigami za spodbuditev notranjega trga in varnosti uporabljenih proizvodov;

| 42. | poudarja, da je bil nadzor državne pomoči ključen za zagotavljanje varnejšega in trdnejšega bančništva v EU med krizo; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da je bil nadzor državne pomoči ključen za zagotavljanje varnejšega in trdnejšega bančništva v EU med krizo;

| 43. | hkrati ugotavlja, da je zaradi neenotnega izvajanja direktive o sanaciji in reševanju bank več negotovosti pri nadzoru državne pomoči v zvezi z ukrepi za reševanje ali začasno rekapitalizacijo finančnih ustanov; |
| --- | --- |

43.

hkrati ugotavlja, da je zaradi neenotnega izvajanja direktive o sanaciji in reševanju bank več negotovosti pri nadzoru državne pomoči v zvezi z ukrepi za reševanje ali začasno rekapitalizacijo finančnih ustanov;

| 44. | meni, da je treba veliko natančneje določiti, kdaj je potrebno reševanje s sredstvi upnikov in kdaj reševanje z javnimi sredstvi ter kako je povezano z različno velikostjo finančnih ustanov, tako da bi bili vzpostavljeni popolnoma enaki konkurenčni pogoji za izvajanje nadzora državne pomoči v celotnem evropskem bančništvu brez izjem v državah članicah; |
| --- | --- |

44.

meni, da je treba veliko natančneje določiti, kdaj je potrebno reševanje s sredstvi upnikov in kdaj reševanje z javnimi sredstvi ter kako je povezano z različno velikostjo finančnih ustanov, tako da bi bili vzpostavljeni popolnoma enaki konkurenčni pogoji za izvajanje nadzora državne pomoči v celotnem evropskem bančništvu brez izjem v državah članicah;

| 45. | meni, da je na ravni bančne unije potrebna učinkovitejša ureditev jamstva za vloge, da se zagotovijo finančna sredstva za pridobitev zaupanja vseh vlagateljev ter ohranitev finančne stabilnosti; |
| --- | --- |

45.

meni, da je na ravni bančne unije potrebna učinkovitejša ureditev jamstva za vloge, da se zagotovijo finančna sredstva za pridobitev zaupanja vseh vlagateljev ter ohranitev finančne stabilnosti;

| 46. | pozdravlja dejstvo, da so pravila o državni pomoči dovolj prožna, da državam članicam omogočajo pomagati ranljivim državljanom, malim podjetjem v težavah in varčevalcem, ne da bi se ta podpora obravnavala kot državna pomoč, kot je Komisija potrdila s sklepoma o ciprski shemi državne pomoči posojilojemalcem in mikropodjetjem (7) ter o reševanju zadružne banke na Peloponezu v Grčiji (8); |
| --- | --- |

46.

pozdravlja dejstvo, da so pravila o državni pomoči dovolj prožna, da državam članicam omogočajo pomagati ranljivim državljanom, malim podjetjem v težavah in varčevalcem, ne da bi se ta podpora obravnavala kot državna pomoč, kot je Komisija potrdila s sklepoma o ciprski shemi državne pomoči posojilojemalcem in mikropodjetjem (7) ter o reševanju zadružne banke na Peloponezu v Grčiji (8);

Podnebju prijazna energetska unija

| 47. | pozdravlja preiskavo Komisije v zvezi z mehanizmi zmogljivosti (9) in poudarja, da mora ukrepe EU na tem področju usmerjati predvsem nujnost, da se spodbuja trajnostna energija (obnovljivi viri energije in druga prizadevanja za večjo energetsko učinkovitost) kot način za zmanjšanje izpustov CO2 v skladu s Pariškim sporazumom Okvirne konvencije ZN o podnebnih spremembah, da se odpravi energetska revščina, zagotovi oskrba z energijo in okrepi teritorialna kohezija; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja preiskavo Komisije v zvezi z mehanizmi zmogljivosti (9) in poudarja, da mora ukrepe EU na tem področju usmerjati predvsem nujnost, da se spodbuja trajnostna energija (obnovljivi viri energije in druga prizadevanja za večjo energetsko učinkovitost) kot način za zmanjšanje izpustov CO2 v skladu s Pariškim sporazumom Okvirne konvencije ZN o podnebnih spremembah, da se odpravi energetska revščina, zagotovi oskrba z energijo in okrepi teritorialna kohezija;

| 48. | poudarja tudi, da je energija, ki je na voljo po dostopnih cenah, glavni pogoj za regionalno konkurenčnost, zlasti v prikrajšanih in obrobnih regijah. Davki in pristojbine za energijo v veliki meri vplivajo na regije z močno industrijsko bazo, ki je že sama po sebi energetsko intenzivna; te regije so odvisne od plačljive in zanesljive oskrbe z energijo; |
| --- | --- |

48.

poudarja tudi, da je energija, ki je na voljo po dostopnih cenah, glavni pogoj za regionalno konkurenčnost, zlasti v prikrajšanih in obrobnih regijah. Davki in pristojbine za energijo v veliki meri vplivajo na regije z močno industrijsko bazo, ki je že sama po sebi energetsko intenzivna; te regije so odvisne od plačljive in zanesljive oskrbe z energijo;

| 49. | ugotavlja, da so se cene energije na maloprodajnem trgu kljub nižjim veleprodajnim cenam v zadnjih letih povečale, in se strinja s Komisijo, da mora biti prehod na čisto energijo pravičen, upoštevati pa je treba njegov učinek na zainteresirane strani, tudi industrijo in delavce (10); |
| --- | --- |

49.

ugotavlja, da so se cene energije na maloprodajnem trgu kljub nižjim veleprodajnim cenam v zadnjih letih povečale, in se strinja s Komisijo, da mora biti prehod na čisto energijo pravičen, upoštevati pa je treba njegov učinek na zainteresirane strani, tudi industrijo in delavce (10);

| 50. | poziva Komisijo, naj v skladu s pravili konkurence čim bolj izboljša podporo za strukturne spremembe v premogovniških in ogljično intenzivnih regijah ter naj deluje v partnerstvu z vsemi zainteresiranimi stranmi v teh regijah, da se bolje usmeri podpora Evropske unije, spodbudi izmenjava najboljše prakse, vključno z razpravami o industrijskih načrtih in potrebah po prekvalificiranju, ter podprejo sinergije in sodelovanje; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj v skladu s pravili konkurence čim bolj izboljša podporo za strukturne spremembe v premogovniških in ogljično intenzivnih regijah ter naj deluje v partnerstvu z vsemi zainteresiranimi stranmi v teh regijah, da se bolje usmeri podpora Evropske unije, spodbudi izmenjava najboljše prakse, vključno z razpravami o industrijskih načrtih in potrebah po prekvalificiranju, ter podprejo sinergije in sodelovanje;

Globalna kultura konkurence

| 51. | poudarja, da fiskalni in socialni dumping, zlorabe pri davčnem načrtovanju in davčne utaje ovirajo pošteno konkurenco; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da fiskalni in socialni dumping, zlorabe pri davčnem načrtovanju in davčne utaje ovirajo pošteno konkurenco;

| 52. | izraža prepričanje, da je trgovinska politika EU ključna za spodbujanje usklajevanja instrumentov in praks politike konkurence v vseh sodnih sistemih, hkrati pa ustvarja svet, ki temelji na vrednotah; |
| --- | --- |

52.

izraža prepričanje, da je trgovinska politika EU ključna za spodbujanje usklajevanja instrumentov in praks politike konkurence v vseh sodnih sistemih, hkrati pa ustvarja svet, ki temelji na vrednotah;

| 53. | pozdravlja memorandum o soglasju glede državne pomoči, ki sta ga sprejeli Komisija in kitajska komisija za nacionalni razvoj in reforme. OR pričakuje, da bo ta memorandum močno prispeval k širši strategiji Komisije za odpravo izkrivljanj, ki jih na svetovnem trgu povzročajo nacionalne subvencije (11). |
| --- | --- |

53.

pozdravlja memorandum o soglasju glede državne pomoči, ki sta ga sprejeli Komisija in kitajska komisija za nacionalni razvoj in reforme. OR pričakuje, da bo ta memorandum močno prispeval k širši strategiji Komisije za odpravo izkrivljanj, ki jih na svetovnem trgu povzročajo nacionalne subvencije (11).

V Bruslju, 1. decembra 2017

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  GD za konkurenco je sprejel odločitve glede davčnih stališč zoper Irsko, Nizozemsko, Luksemburg in Belgijo; vse te države so pred Sodiščem Evropske unije vložile tožbo zoper te odločitve.

1

(2)  Glej točko 2 mnenja OR o državni pomoči in storitvah splošnega gospodarskega pomena (ECON-VI/013), sprejetega 11. oktobra 2016.

2

(3)  Glej točko 41 mnenja OR Državna pomoč in storitve splošnega gospodarskega pomena (ECON-VI/013), sprejetega 11. oktobra 2016.

3

(4)  Glej Member States Reports on the application of the SGEI decision during 2012-2016 (poročila držav članic o izvajanju sklepa o SSGP med letoma 2012 in 2016) .

4

(5)  Evropska komisija, Protimonopolna politika: Komisija uvedla tri preiskave domnevnih primerov protikonkurenčnega ravnanja na področju e-trgovanja, na voljo tukaj.

5

Protimonopolna politika: Komisija uvedla tri preiskave domnevnih primerov protikonkurenčnega ravnanja na področju e-trgovanja,

(6)  Sektorska preiskava obdelave podatkov v spletnem oglaševanju, ki jo je uvedel francoski organ za konkurenco; kazen, ki jo je italijanski organ za konkurenco naložil WhatsApp zaradi domnevnega zavezovanja uporabnikov k izmenjavi osebnih podatkov s Facebook stranjo; kazen, ki jo je italijanski organ za konkurenco naložil Aspen Pharma (zadeva Aspen), ter kazen, ki jo je organ Združenega kraljestva za konkurenco in tržni nadzor izrekel podjetjema Pfizer in Flynn Pharma (zadeva Pfizer/Flynn Pharma).

6

(7)  Zadeva SA.45004 (2016/N).

7

(8)  Zadeva št. SA.43886.

8

(9)  Mehanizmi zmogljivosti so namenjeni podpori naložb za zapolnitev pričakovanih vrzeli in zagotovitev zanesljive oskrbe. Z mehanizmi zmogljivosti se za ponudnike običajno zagotovijo dodatne spodbude, poleg prihodka iz prodaje električne energije na trgu, v zameno za ohranjanje zmogljivosti ali vlaganje v nove, potrebne za zanesljivo oskrbo z električno energijo.

9

(10)  Evropska komisija: Drugo poročilo o stanju energetske unije, COM(2017) 53 final, Bruselj, 1. februar 2017, na voljo tukaj.

10

Drugo poročilo o stanju energetske unije

(11)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-1520_en.htm

11

---

| 8.5.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 164/57 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 164/57

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Oblikovanje evropskega stanovanjskega programa

(2018/C 164/10)

| Poročevalec: | Hicham IMANE (BE/PES), član občinskega sveta, Charleroi |
| --- | --- |

Poročevalec:

Hicham IMANE (BE/PES), član občinskega sveta, Charleroi

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | želi opozoriti, da EU priznava in spoštuje pravico do socialne pomoči in pomoči pri pridobitvi stanovanj, ki naj zagotovita dostojno življenje vsem, ki nimajo zadostnih sredstev, pri čemer je ta pravica zapisana tudi v členu 34 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, in da pravica do stanovanja izhaja tudi iz mednarodne obveze, ki jo imajo države članice do Sveta Evrope in Združenih narodov. Zato morajo nacionalni, regionalni in lokalni organi, pristojni za stanovanjsko politiko, zagotavljati uresničevanje pravice do dostojnega in cenovno dostopnega stanovanja; |
| --- | --- |

1.

želi opozoriti, da EU priznava in spoštuje pravico do socialne pomoči in pomoči pri pridobitvi stanovanj, ki naj zagotovita dostojno življenje vsem, ki nimajo zadostnih sredstev, pri čemer je ta pravica zapisana tudi v členu 34 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, in da pravica do stanovanja izhaja tudi iz mednarodne obveze, ki jo imajo države članice do Sveta Evrope in Združenih narodov. Zato morajo nacionalni, regionalni in lokalni organi, pristojni za stanovanjsko politiko, zagotavljati uresničevanje pravice do dostojnega in cenovno dostopnega stanovanja;

| 2. | poudarja, da EU nima izrecne pristojnosti na področju stanovanjske politike in da je treba v primeru medsebojnega vpliva stanovanjskih politik na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter evropskih politik spoštovati načelo subsidiarnosti. Obenem poudarja, da uresničevanje številnih ciljev Unije (stabilnost gospodarstva, boj proti podnebnim spremembam in socialno vključevanje) in njenih številnih politik (regionalna politika, agenda za mesta, politika konkurence, energetska politika, socialna politika) vpliva na stanovanjske politike na različnih ravneh in je tudi odvisno od njih. Zato morajo biti politike na tem področju bolj usklajene; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da EU nima izrecne pristojnosti na področju stanovanjske politike in da je treba v primeru medsebojnega vpliva stanovanjskih politik na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter evropskih politik spoštovati načelo subsidiarnosti. Obenem poudarja, da uresničevanje številnih ciljev Unije (stabilnost gospodarstva, boj proti podnebnim spremembam in socialno vključevanje) in njenih številnih politik (regionalna politika, agenda za mesta, politika konkurence, energetska politika, socialna politika) vpliva na stanovanjske politike na različnih ravneh in je tudi odvisno od njih. Zato morajo biti politike na tem področju bolj usklajene;

| 3. | izraža zadovoljstvo, da evropski steber socialnih pravic, ki so ga razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija na socialnem vrhu za pravična delovna mesta in rast 17. novembra 2017 v Göteborgu, vključuje pravico dostopa do socialnega stanovanja, kakovostne pomoči pri pridobitvi stanovanja ter pomoči in zaščite pred prisilno izselitvijo; |
| --- | --- |

3.

izraža zadovoljstvo, da evropski steber socialnih pravic, ki so ga razglasili Evropski parlament, Svet in Komisija na socialnem vrhu za pravična delovna mesta in rast 17. novembra 2017 v Göteborgu, vključuje pravico dostopa do socialnega stanovanja, kakovostne pomoči pri pridobitvi stanovanja ter pomoči in zaščite pred prisilno izselitvijo;

| 4. | v zvezi s tem opozarja, da imajo regionalne oblasti in mesta v Evropi ključno vlogo pri izvajanju stanovanjske politike držav članic, saj so med potrebami na lokalnih trgih stanovanjskih nepremičnin vse večje razlike, tako zaradi notranjega preseljevanja v državah članicah z območij z majhnim povpraševanjem po stanovanjih na območja s čezmernim povpraševanjem kot zaradi aktualnega priseljevanja od zunaj na območja s čezmernim povpraševanjem; |
| --- | --- |

4.

v zvezi s tem opozarja, da imajo regionalne oblasti in mesta v Evropi ključno vlogo pri izvajanju stanovanjske politike držav članic, saj so med potrebami na lokalnih trgih stanovanjskih nepremičnin vse večje razlike, tako zaradi notranjega preseljevanja v državah članicah z območij z majhnim povpraševanjem po stanovanjih na območja s čezmernim povpraševanjem kot zaradi aktualnega priseljevanja od zunaj na območja s čezmernim povpraševanjem;

| 5. | ponovno poudarja pomen trdnega partnerstva z različnimi vrstami organizacij v neprofitnem sektorju, stanovanjskimi združenji in zadrugami, najemniki in četrtnimi organizacijami, ki neposredno zagotavljajo stanovanja in/ali olajšujejo dostop do pomoči pri pridobitvi stanovanja, pa tudi z zanesljivimi zasebnimi investitorji, ki zagotavljajo ponudbo cenovno dostopnih stanovanj; |
| --- | --- |

5.

ponovno poudarja pomen trdnega partnerstva z različnimi vrstami organizacij v neprofitnem sektorju, stanovanjskimi združenji in zadrugami, najemniki in četrtnimi organizacijami, ki neposredno zagotavljajo stanovanja in/ali olajšujejo dostop do pomoči pri pridobitvi stanovanja, pa tudi z zanesljivimi zasebnimi investitorji, ki zagotavljajo ponudbo cenovno dostopnih stanovanj;

| 6. | izpostavlja različnost običajev in sistemov na stanovanjskem področju v državah članicah kot tudi pomen nevtralne obravnave vrste uporabe stanovanj pri izvajanju sedanjih politik; |
| --- | --- |

6.

izpostavlja različnost običajev in sistemov na stanovanjskem področju v državah članicah kot tudi pomen nevtralne obravnave vrste uporabe stanovanj pri izvajanju sedanjih politik;

| 7. | poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti pri izvajanju vzdržne stanovanjske politike osrednjo vlogo in odločilno prispevajo k uresničevanju političnih ciljev Evropske unije v praksi; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti pri izvajanju vzdržne stanovanjske politike osrednjo vlogo in odločilno prispevajo k uresničevanju političnih ciljev Evropske unije v praksi;

| 8. | poudarja, da je stanovanjska kriza na evropskih mestnih območjih strukturne narave in da morajo lokalne in regionalne oblasti spodbujati ponudbo cenovno dostopnih stanovanj, ki jih sam trg ne more zagotoviti, saj v številnih državah članicah in regijah EU obstaja neskladje med ponudbo cenovno dostopnih zemljišč, zlati v mestnem okolju, in povpraševanjem po stanovanjih. To neskladje je predvsem posledica obsega notranjega preseljevanja in priseljevanja od zunaj ter povečane potrebe po stanovanjih, prilagojenih demografskim spremembam, ki so posledica staranja večine družb v državah članicah; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je stanovanjska kriza na evropskih mestnih območjih strukturne narave in da morajo lokalne in regionalne oblasti spodbujati ponudbo cenovno dostopnih stanovanj, ki jih sam trg ne more zagotoviti, saj v številnih državah članicah in regijah EU obstaja neskladje med ponudbo cenovno dostopnih zemljišč, zlati v mestnem okolju, in povpraševanjem po stanovanjih. To neskladje je predvsem posledica obsega notranjega preseljevanja in priseljevanja od zunaj ter povečane potrebe po stanovanjih, prilagojenih demografskim spremembam, ki so posledica staranja večine družb v državah članicah;

| 9. | poudarja, da se potrebe po stanovanjih v EU in celo znotraj posameznih držav in regij razlikujejo, zato je pri podpiranju gradbeništva nujen prožen pristop; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da se potrebe po stanovanjih v EU in celo znotraj posameznih držav in regij razlikujejo, zato je pri podpiranju gradbeništva nujen prožen pristop;

| 10. | poudarja, da imajo politike in predpisi EU vse večji vpliv na pogoje izvajanja stanovanjske politike držav članic ter lokalnih in regionalnih oblasti tako v smislu ureditve državnih pomoči s tega področja, ureditve DDV, opredelitve socialnih stanovanj kot storitev splošnega gospodarskega pomena, pogojev oddajanja javnih naročil in javno-javnega sodelovanja ter tudi v smislu priporočil za posamezne države o urejanju najemnim in socialnih pomoči za stanovanja v okviru evropskega semestra; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da imajo politike in predpisi EU vse večji vpliv na pogoje izvajanja stanovanjske politike držav članic ter lokalnih in regionalnih oblasti tako v smislu ureditve državnih pomoči s tega področja, ureditve DDV, opredelitve socialnih stanovanj kot storitev splošnega gospodarskega pomena, pogojev oddajanja javnih naročil in javno-javnega sodelovanja ter tudi v smislu priporočil za posamezne države o urejanju najemnim in socialnih pomoči za stanovanja v okviru evropskega semestra;

| 11. | izraža zadovoljstvo, da se dolgoročne naložbe v stanovanja vse bolj vključujejo v politike EU, zlasti s tem, ko so postale upravičene do sredstev ESRR za toplotno prenovo, za dostop do stanovanj za marginalizirane skupnosti in za oživljanje mest ter so bile zaradi multiplikacijskega učinka na lokalna delovna mesta in vse večjega financiranja s posojili EIB, zlasti dolgoročnih naložb v socialna stanovanja in stanovanja srednjega razreda, vključene v Junckerjev načrt; |
| --- | --- |

11.

izraža zadovoljstvo, da se dolgoročne naložbe v stanovanja vse bolj vključujejo v politike EU, zlasti s tem, ko so postale upravičene do sredstev ESRR za toplotno prenovo, za dostop do stanovanj za marginalizirane skupnosti in za oživljanje mest ter so bile zaradi multiplikacijskega učinka na lokalna delovna mesta in vse večjega financiranja s posojili EIB, zlasti dolgoročnih naložb v socialna stanovanja in stanovanja srednjega razreda, vključene v Junckerjev načrt;

| 12. | pozdravlja sklep iz amsterdamskega pakta, da se oblikuje agenda EU za mesta in v njenem okviru ustanovi partnerstvo za stanovanja, ki bi bilo namenjeno zagotavljanju večje skladnosti evropske stanovanjske zakonodaje in zbiranju dobrih praks evropskih mest na področju spodbujanja ponudbe cenovno dostopnih stanovanj in njenega financiranja; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja sklep iz amsterdamskega pakta, da se oblikuje agenda EU za mesta in v njenem okviru ustanovi partnerstvo za stanovanja, ki bi bilo namenjeno zagotavljanju večje skladnosti evropske stanovanjske zakonodaje in zbiranju dobrih praks evropskih mest na področju spodbujanja ponudbe cenovno dostopnih stanovanj in njenega financiranja;

| 13. | na podlagi partnerstva za stanovanja v okviru agende EU za mesta poziva k takšnemu evropskemu stanovanjskemu programu, ki bi zagotavljal boljše povezovanje politik EU ter politik držav članic, njihovih regij in lokalnih oblasti, omogočal bolj usklajeno izvajanje politik in ukrepov EU v podporo tem stanovanjskim politikam ter omogočal primerjavo prakse evropskih mest pri zagotavljanju ponudbe cenovno dostopnih stanovanj; |
| --- | --- |

13.

na podlagi partnerstva za stanovanja v okviru agende EU za mesta poziva k takšnemu evropskemu stanovanjskemu programu, ki bi zagotavljal boljše povezovanje politik EU ter politik držav članic, njihovih regij in lokalnih oblasti, omogočal bolj usklajeno izvajanje politik in ukrepov EU v podporo tem stanovanjskim politikam ter omogočal primerjavo prakse evropskih mest pri zagotavljanju ponudbe cenovno dostopnih stanovanj;

Boljše povezovanje politik EU in stanovanjskih politik držav članic

| 14. | opozarja, da morajo biti politike in ukrepi Unije učinkovitejši, predvsem pa razumljivejši državljanom v njihovem vsakdanjem življenju; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da morajo biti politike in ukrepi Unije učinkovitejši, predvsem pa razumljivejši državljanom v njihovem vsakdanjem življenju;

| 15. | poudarja, da so stanovanjski stroški neposredno povezani z zmožnostjo posameznikov in družin, da namenjajo sredstva za zasebno potrošnjo in vlagajo v izobraževanje, zdravje in pokojnine, tj. dejavnike ekonomske in socialne blaginje; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da so stanovanjski stroški neposredno povezani z zmožnostjo posameznikov in družin, da namenjajo sredstva za zasebno potrošnjo in vlagajo v izobraževanje, zdravje in pokojnine, tj. dejavnike ekonomske in socialne blaginje;

| 16. | poudarja, da je pomembno obveščati javnost o stanovanjskih vprašanjih in jo vanje vključiti, ter spodbuja udeležbo nacionalnih, regionalnih in lokalnih predstavnikov v široko zastavljeni kampanji obveščanja javnosti, na primer na mednarodni dan bivalnega okolja, mednarodni dan arhitekture in v okviru drugih pobud; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je pomembno obveščati javnost o stanovanjskih vprašanjih in jo vanje vključiti, ter spodbuja udeležbo nacionalnih, regionalnih in lokalnih predstavnikov v široko zastavljeni kampanji obveščanja javnosti, na primer na mednarodni dan bivalnega okolja, mednarodni dan arhitekture in v okviru drugih pobud;

| 17. | poudarja, da je treba na območjih velikih mest, industrijskih območjih in območjih z razvitimi poslovnimi storitvami rešiti problem nezadostnega števila stanovanj, hkrati pa zagotoviti dostop do infrastrukture, ki zagotavlja blaginjo, zlasti za tiste, ki so zaradi starosti, bolezni, invalidnosti itd. prešli v skupino „oseb upokojitvene starosti“ in/ali „oseb, nezmožnih za delo“. Na podlagi podatkov o razpoložljivih stanovanjih in življenjskih stroških v posameznih regijah EU je treba proučiti možnosti, ki se ponujajo s preseljevanjem, tj. zmanjšanje pritiska na velika mesta in selitev ljudi na območja, ki se soočajo z izseljevanjem; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je treba na območjih velikih mest, industrijskih območjih in območjih z razvitimi poslovnimi storitvami rešiti problem nezadostnega števila stanovanj, hkrati pa zagotoviti dostop do infrastrukture, ki zagotavlja blaginjo, zlasti za tiste, ki so zaradi starosti, bolezni, invalidnosti itd. prešli v skupino „oseb upokojitvene starosti“ in/ali „oseb, nezmožnih za delo“. Na podlagi podatkov o razpoložljivih stanovanjih in življenjskih stroških v posameznih regijah EU je treba proučiti možnosti, ki se ponujajo s preseljevanjem, tj. zmanjšanje pritiska na velika mesta in selitev ljudi na območja, ki se soočajo z izseljevanjem;

| 18. | opozarja, da so imeli pritiski, ki so v finančnih sistemih številnih držav članic privedli do neplačevanja hipotekarnih posojil in izgube vrednosti stanovanj, temeljno vlogo pri nedavni krizi v Evropi, in poziva, naj se med cilje prihodnjega evropskega stanovanjskega programa vključi doseganje ravnovesja med dostopom do sredstev, potrebnih za nakup stanovanja, in kreditno sposobnostjo finančnih ustanov; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da so imeli pritiski, ki so v finančnih sistemih številnih držav članic privedli do neplačevanja hipotekarnih posojil in izgube vrednosti stanovanj, temeljno vlogo pri nedavni krizi v Evropi, in poziva, naj se med cilje prihodnjega evropskega stanovanjskega programa vključi doseganje ravnovesja med dostopom do sredstev, potrebnih za nakup stanovanja, in kreditno sposobnostjo finančnih ustanov;

| 19. | ravno tako meni, da so cenovno dostopna stanovanja eden od pogojev za socialno kohezijo in socialno raznolikost ter omogočajo oblikovanje skupnosti, ki niso nagnjene k socialni, ekonomski in geografski segregaciji; ugotavlja, da lahko dostop do stanovanj s podporo države pomeni tudi oviro pri zaposlitvi, če zaposlitev povzroči izgubo pravice do bivanja v subvencioniranem stanovanju; |
| --- | --- |

19.

ravno tako meni, da so cenovno dostopna stanovanja eden od pogojev za socialno kohezijo in socialno raznolikost ter omogočajo oblikovanje skupnosti, ki niso nagnjene k socialni, ekonomski in geografski segregaciji; ugotavlja, da lahko dostop do stanovanj s podporo države pomeni tudi oviro pri zaposlitvi, če zaposlitev povzroči izgubo pravice do bivanja v subvencioniranem stanovanju;

| 20. | pozdravlja pobudo Komisije za povezavo evropskega stebra socialnih pravic z evropskim semestrom, kar bi po mnenju Komisije moralo na področju stanovanjske politike privesti do natančnejšega spremljanja reforme socialnih stanovanj, razpoložljivosti in cenovne dostopnosti stanovanj, pa tudi učinkovitosti stanovanjskih dodatkov. Zato upa na spremembo nekaterih napačnih predpostavk o stanovanjih, ki so doslej veljale v evropskem semestru, in sicer i) da je pristojnost EU za nekatere analize in priporočila za posamezne države na področju stanovanj vprašljiva z vidika subsidiarnosti (na primer pomisleki glede urejanja najemnin) in ii) da so bila priporočila o stanovanjih oblikovana ob upoštevanju možnih makroekonomskih neravnotežij, temelječih na nacionalnih številkah, zaradi česar so bile predlagane univerzalne politike, pri katerih niso upoštevane lokalne in regionalne posebnosti; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja pobudo Komisije za povezavo evropskega stebra socialnih pravic z evropskim semestrom, kar bi po mnenju Komisije moralo na področju stanovanjske politike privesti do natančnejšega spremljanja reforme socialnih stanovanj, razpoložljivosti in cenovne dostopnosti stanovanj, pa tudi učinkovitosti stanovanjskih dodatkov. Zato upa na spremembo nekaterih napačnih predpostavk o stanovanjih, ki so doslej veljale v evropskem semestru, in sicer i) da je pristojnost EU za nekatere analize in priporočila za posamezne države na področju stanovanj vprašljiva z vidika subsidiarnosti (na primer pomisleki glede urejanja najemnin) in ii) da so bila priporočila o stanovanjih oblikovana ob upoštevanju možnih makroekonomskih neravnotežij, temelječih na nacionalnih številkah, zaradi česar so bile predlagane univerzalne politike, pri katerih niso upoštevane lokalne in regionalne posebnosti;

| 21. | poziva, naj se v prihodnjem evropskem stanovanjskem programu ustrezno upoštevajo tudi potrebe in želje podeželskih območij v zvezi s stanovanjskimi vprašanji; |
| --- | --- |

21.

poziva, naj se v prihodnjem evropskem stanovanjskem programu ustrezno upoštevajo tudi potrebe in želje podeželskih območij v zvezi s stanovanjskimi vprašanji;

| 22. | zato poziva k ustrezni demokratični udeležbi Evropskega parlamenta in posvetovanju ne le z OR, ki zastopa evropske lokalne in regionalne oblasti, temveč tudi s socialnimi partnerji, preden bodo sprejeta priporočila za posamezne države v okviru evropskega semestra, ki se nanašajo na stanovanjsko politiko; poziva tudi, naj se upoštevanju načela subsidiarnosti na tem področju nameni posebna pozornost; |
| --- | --- |

22.

zato poziva k ustrezni demokratični udeležbi Evropskega parlamenta in posvetovanju ne le z OR, ki zastopa evropske lokalne in regionalne oblasti, temveč tudi s socialnimi partnerji, preden bodo sprejeta priporočila za posamezne države v okviru evropskega semestra, ki se nanašajo na stanovanjsko politiko; poziva tudi, naj se upoštevanju načela subsidiarnosti na tem področju nameni posebna pozornost;

| 23. | poudarja, da bi morale biti javne naložbe v stanovanja bolj prožne, kar zadeva proračun in finančna pravila, da se spodbudijo zasebne naložbe ter ustvarjanje delovnih mest in rast na lokalni ravni ter s tem zagotovijo dolgoročne koristi za družbo kot celoto; zato v okviru Pakta za stabilnost in rast zahteva več možnosti za naložbe v socialno infrastrukturo na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da bi morale biti javne naložbe v stanovanja bolj prožne, kar zadeva proračun in finančna pravila, da se spodbudijo zasebne naložbe ter ustvarjanje delovnih mest in rast na lokalni ravni ter s tem zagotovijo dolgoročne koristi za družbo kot celoto; zato v okviru Pakta za stabilnost in rast zahteva več možnosti za naložbe v socialno infrastrukturo na lokalni in regionalni ravni;

| 24. | glede na rezultate nedavne raziskave, ki kažejo, da obstajajo znatne regionalne razlike pri gibanju cen stanovanj, predlaga, da se v preglednicah makroekonomskih neravnotežij kot prag, pri katerem bi se začele razmere pozorno spremljati, uporabijo regionalni in ne le nacionalni podatki o vsakoletnih spremembah cen stanovanj. Prav tako poziva Komisijo, naj preveri, ali bi bilo mogoče na regionalni ravni spodbujati raznoliko makrobonitetno politiko z različnimi omejitvami razmerja med posojilom in vrednostjo ali dolgom in dohodkom za hipotekarna posojila, zlasti na območjih velikih mest in na drugih območjih; |
| --- | --- |

24.

glede na rezultate nedavne raziskave, ki kažejo, da obstajajo znatne regionalne razlike pri gibanju cen stanovanj, predlaga, da se v preglednicah makroekonomskih neravnotežij kot prag, pri katerem bi se začele razmere pozorno spremljati, uporabijo regionalni in ne le nacionalni podatki o vsakoletnih spremembah cen stanovanj. Prav tako poziva Komisijo, naj preveri, ali bi bilo mogoče na regionalni ravni spodbujati raznoliko makrobonitetno politiko z različnimi omejitvami razmerja med posojilom in vrednostjo ali dolgom in dohodkom za hipotekarna posojila, zlasti na območjih velikih mest in na drugih območjih;

| 25. | meni, da so javne naložbe v stanovanja naložbe dolgoročnega tipa, ki jih je treba kot take priznati v zakonodaji in pravilih Evropskega sistema računov 2010. Poleg tega bi bilo treba proučiti možnost, da se za vlagatelje iz zasebnega sektorja (na primer zavarovalnice), ki imajo podobne dolgoročne interese, vzpostavitvijo boljši pogoji za stalne in nešpekulativne naložbe; |
| --- | --- |

25.

meni, da so javne naložbe v stanovanja naložbe dolgoročnega tipa, ki jih je treba kot take priznati v zakonodaji in pravilih Evropskega sistema računov 2010. Poleg tega bi bilo treba proučiti možnost, da se za vlagatelje iz zasebnega sektorja (na primer zavarovalnice), ki imajo podobne dolgoročne interese, vzpostavitvijo boljši pogoji za stalne in nešpekulativne naložbe;

| 26. | poudarja, da doseganje pariških ciljev glede boja proti podnebnim spremembam za stanovanjski sektor pomeni še poseben izziv, ima pa tudi izjemen potencial z vidika prihranka energije, saj ta sektor ustvari 40 % emisij toplogrednih plinov in je približno 75 % stavb v Evropi energijsko neučinkovitih, obenem pa se letno prenovi le od 0,4 do 1,2 % stavbnega fonda; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da doseganje pariških ciljev glede boja proti podnebnim spremembam za stanovanjski sektor pomeni še poseben izziv, ima pa tudi izjemen potencial z vidika prihranka energije, saj ta sektor ustvari 40 % emisij toplogrednih plinov in je približno 75 % stavb v Evropi energijsko neučinkovitih, obenem pa se letno prenovi le od 0,4 do 1,2 % stavbnega fonda;

| 27. | v zvezi s prenovo in energetsko učinkovitostjo stavb poudarja, da mora politike, ki jih je treba uveljaviti, vedno spremljati tudi ocena varnosti, ne samo energetske učinkovitosti; ukrepi, zlasti finančne narave, ki jih je treba sprejeti, bi morali biti zato usmerjeni v spodbujanje protipotresne prenove, ki so preventivni in dolgoročni z vidika varnosti, energetske učinkovitosti, prihranka za državljane in zmanjšanja emisij onesnaževal v ozračje; |
| --- | --- |

27.

v zvezi s prenovo in energetsko učinkovitostjo stavb poudarja, da mora politike, ki jih je treba uveljaviti, vedno spremljati tudi ocena varnosti, ne samo energetske učinkovitosti; ukrepi, zlasti finančne narave, ki jih je treba sprejeti, bi morali biti zato usmerjeni v spodbujanje protipotresne prenove, ki so preventivni in dolgoročni z vidika varnosti, energetske učinkovitosti, prihranka za državljane in zmanjšanja emisij onesnaževal v ozračje;

| 28. | poziva, naj države članice po reviziji direktive o DDV, ki trenutno poteka, ohranijo možnost, da se za potrebe zagotavljanja stanovanj v okviru socialne politike in prenovitvenih del v stanovanjih ter obnovo stavb v okviru oživljanja in prenove mest uporablja znižana stopnja DDV; |
| --- | --- |

28.

poziva, naj države članice po reviziji direktive o DDV, ki trenutno poteka, ohranijo možnost, da se za potrebe zagotavljanja stanovanj v okviru socialne politike in prenovitvenih del v stanovanjih ter obnovo stavb v okviru oživljanja in prenove mest uporablja znižana stopnja DDV;

| 29. | pozdravlja, da je v poročilu Komisije o agendi EU za mesta (1) upoštevan njegov poziv (2) k reviziji Sklepa 2012/21/EU, s katero bi se dostop do socialnih stanovanj razširil tudi na osebe, ki ne štejejo za „najbolj prikrajšane državljane ali skupine z manj socialnimi ugodnostmi“. Takšna razširitev bi bila skladna z diskrecijsko pravico držav članic pri načrtovanju, zagotavljanju, financiranju in organizaciji gradnje socialnih stanovanj ter bi utrdila njihovo samostojnost pri odločanju o tem, kako bodo stanovanjsko politiko uporabljale kot orodje za ustvarjanje socialne raznolikosti, preprečevanje getoizacije in oblikovanje trajnostnih skupnosti. Pravici do primernega in cenovno dostopnega stanovanja bi bilo mogoče s tem ukrepom nameniti več pozornosti, saj nezmožnost stanovanjskega trga, da v nekaterih regijah pokrije potrebe po stanovanjih, ne vpliva le na osebe, ki sploh ne morejo dobiti stanovanja, temveč tudi na osebe v stanovanjih, ki so nevarna za zdravje, neprimerna ali prenatrpana, in na osebe, ki morajo večino svojih prihodkov nameniti za najemnino ali mesečni obrok za kredit. Zato meni, da bi lahko na evropski ravni z merili, s katerimi bi določili, kakšna stanovanja so dostojna in cenovno dostopna, ustvarili dodano vrednost; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja, da je v poročilu Komisije o agendi EU za mesta (1) upoštevan njegov poziv (2) k reviziji Sklepa 2012/21/EU, s katero bi se dostop do socialnih stanovanj razširil tudi na osebe, ki ne štejejo za „najbolj prikrajšane državljane ali skupine z manj socialnimi ugodnostmi“. Takšna razširitev bi bila skladna z diskrecijsko pravico držav članic pri načrtovanju, zagotavljanju, financiranju in organizaciji gradnje socialnih stanovanj ter bi utrdila njihovo samostojnost pri odločanju o tem, kako bodo stanovanjsko politiko uporabljale kot orodje za ustvarjanje socialne raznolikosti, preprečevanje getoizacije in oblikovanje trajnostnih skupnosti. Pravici do primernega in cenovno dostopnega stanovanja bi bilo mogoče s tem ukrepom nameniti več pozornosti, saj nezmožnost stanovanjskega trga, da v nekaterih regijah pokrije potrebe po stanovanjih, ne vpliva le na osebe, ki sploh ne morejo dobiti stanovanja, temveč tudi na osebe v stanovanjih, ki so nevarna za zdravje, neprimerna ali prenatrpana, in na osebe, ki morajo večino svojih prihodkov nameniti za najemnino ali mesečni obrok za kredit. Zato meni, da bi lahko na evropski ravni z merili, s katerimi bi določili, kakšna stanovanja so dostojna in cenovno dostopna, ustvarili dodano vrednost;

| 30. | prav tako podpira poziv Evropskega parlamenta, naj Komisija podpira države članice pri njihovih prizadevanjih za zaustavitev naraščajočega trenda brezdomstva, da ga bo mogoče postopno odpraviti; |
| --- | --- |

30.

prav tako podpira poziv Evropskega parlamenta, naj Komisija podpira države članice pri njihovih prizadevanjih za zaustavitev naraščajočega trenda brezdomstva, da ga bo mogoče postopno odpraviti;

Nova kohezijska politika, ki v celoti upošteva vprašanje stanovanj

| 31. | poziva, naj bodo po letu 2020 naložbe v stanovanja upravičene do sredstev kohezijske politike, da se bo mogoče v povezavi s sedanjimi ukrepi na področju toplotne prenove, dostopa do stanovanj za marginalizirane skupnosti in oživljanja mest bolje odzivati na različne lokalne potrebe (energija, urbanistični razvoj, migranti, nevključenost itd.); to naj bo del horizontalne obravnave naložb v stanovanja, sofinanciranih s sredstvi kohezijske politike. Socialni ukrepi na mestnih območjih in v stanovanjih, kjer so potrebni, morajo biti bistveni del horizontalnega pristopa javnih stanovanjskih politik; |
| --- | --- |

31.

poziva, naj bodo po letu 2020 naložbe v stanovanja upravičene do sredstev kohezijske politike, da se bo mogoče v povezavi s sedanjimi ukrepi na področju toplotne prenove, dostopa do stanovanj za marginalizirane skupnosti in oživljanja mest bolje odzivati na različne lokalne potrebe (energija, urbanistični razvoj, migranti, nevključenost itd.); to naj bo del horizontalne obravnave naložb v stanovanja, sofinanciranih s sredstvi kohezijske politike. Socialni ukrepi na mestnih območjih in v stanovanjih, kjer so potrebni, morajo biti bistveni del horizontalnega pristopa javnih stanovanjskih politik;

| 32. | meni, da bi lahko Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) prispeval k zapolnitvi naložbene vrzeli na področju socialnih stanovanj, kadar gre za projekte z visokim profilom tveganja, za katere ne bi bilo mogoče pridobiti sredstev v obliki tradicionalnih posojil EIB. Vendar morajo na področju socialnih stanovanj novi finančni instrumenti, kot je EFSI, izpolniti določene dolgoročne potrebe v zvezi s cenovno dostopnimi stanovanji in energetsko učinkovitostjo. Do junija 2017 so bili štirje odstotki celotnega proračuna EFSI porabljeni za socialno infrastrukturo, kar kaže na težavo, ki se lahko še zaostri zaradi nezadostne uporabe klavzule o naložbah, predvidene v Paktu za stabilnost in rast, in zaradi vključitve naložb za socialna stanovanja v računovodsko kategorijo javne uprave po ESR 2010 pri izračunu javnega dolga. Zato poziva, naj se oceni, koliko naložb v stanovanja je bilo ustvarjenih z Junckerjevim načrtom in posojili EIB, ter pričakuje, da bo imela pri tem pomembno vlogo na novo ustanovljena delovna skupina na visoki ravni za socialno infrastrukturo; |
| --- | --- |

32.

meni, da bi lahko Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) prispeval k zapolnitvi naložbene vrzeli na področju socialnih stanovanj, kadar gre za projekte z visokim profilom tveganja, za katere ne bi bilo mogoče pridobiti sredstev v obliki tradicionalnih posojil EIB. Vendar morajo na področju socialnih stanovanj novi finančni instrumenti, kot je EFSI, izpolniti določene dolgoročne potrebe v zvezi s cenovno dostopnimi stanovanji in energetsko učinkovitostjo. Do junija 2017 so bili štirje odstotki celotnega proračuna EFSI porabljeni za socialno infrastrukturo, kar kaže na težavo, ki se lahko še zaostri zaradi nezadostne uporabe klavzule o naložbah, predvidene v Paktu za stabilnost in rast, in zaradi vključitve naložb za socialna stanovanja v računovodsko kategorijo javne uprave po ESR 2010 pri izračunu javnega dolga. Zato poziva, naj se oceni, koliko naložb v stanovanja je bilo ustvarjenih z Junckerjevim načrtom in posojili EIB, ter pričakuje, da bo imela pri tem pomembno vlogo na novo ustanovljena delovna skupina na visoki ravni za socialno infrastrukturo;

| 33. | pričakuje, da bodo stanovanjske politike bolj usklajene s prednostnimi nalogami EU na področju demografskih sprememb. Potrebni so instrumenti in ustrezni podatki na regionalni ravni, ki bodo zagotavljali pretok informacij, zlasti o obstoječih in neizkoriščenih stanovanjih po vsej EU, s čimer bi vsaj delno prispevali k odpravljanju teritorialnih razlik v ponudbi stanovanj in povpraševanju po njih; |
| --- | --- |

33.

pričakuje, da bodo stanovanjske politike bolj usklajene s prednostnimi nalogami EU na področju demografskih sprememb. Potrebni so instrumenti in ustrezni podatki na regionalni ravni, ki bodo zagotavljali pretok informacij, zlasti o obstoječih in neizkoriščenih stanovanjih po vsej EU, s čimer bi vsaj delno prispevali k odpravljanju teritorialnih razlik v ponudbi stanovanj in povpraševanju po njih;

| 34. | spodbuja k uporabi inovativnih mehanizmov financiranja za naložbe na področju stanovanjske gradnje ter k prizadevanjem za dosego multiplikacijskega učinka s povezovanjem javnih in zasebnih sredstev; |
| --- | --- |

34.

spodbuja k uporabi inovativnih mehanizmov financiranja za naložbe na področju stanovanjske gradnje ter k prizadevanjem za dosego multiplikacijskega učinka s povezovanjem javnih in zasebnih sredstev;

Evropski stanovanjski program kot nadaljevanje amsterdamskega pakta

| 35. | podpira delo partnerstva za stanovanja v okviru agende za mesta, ki se nanaša na evropsko zakonodajo in zbiranje dobrih praks pri zagotavljanju ponudbe in financiranju stanovanj v evropskih mestih; |
| --- | --- |

35.

podpira delo partnerstva za stanovanja v okviru agende za mesta, ki se nanaša na evropsko zakonodajo in zbiranje dobrih praks pri zagotavljanju ponudbe in financiranju stanovanj v evropskih mestih;

| 36. | pozdravlja prve ugotovitve partnerstva za stanovanja v okviru agende EU za mesta, ki hkrati pomenijo konkreten prispevek k evropskemu programu ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT), ter spodbuja države članice in Komisijo, naj s konkretnimi predlogi, kot je revizija odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena, podprejo te izsledke; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja prve ugotovitve partnerstva za stanovanja v okviru agende EU za mesta, ki hkrati pomenijo konkreten prispevek k evropskemu programu ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT), ter spodbuja države članice in Komisijo, naj s konkretnimi predlogi, kot je revizija odločbe o storitvah splošnega gospodarskega pomena, podprejo te izsledke;

| 37. | poudarja, da je v evropskem stanovanjskem programu pomemben soobstoj horizontalnega pristopa k politikam EU, ki se neposredno ali posredno nanašajo na stanovanja, in teritorialnega pristopa za primerjavo lokalnih politik spodbujanja in financiranja ponudbe cenovno dostopnih stanovanj; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je v evropskem stanovanjskem programu pomemben soobstoj horizontalnega pristopa k politikam EU, ki se neposredno ali posredno nanašajo na stanovanja, in teritorialnega pristopa za primerjavo lokalnih politik spodbujanja in financiranja ponudbe cenovno dostopnih stanovanj;

| 38. | meni, da morajo države članice v skladu s sodbo Sodišča v zadevi C-618/10 (Banco Español de Crédito) z dne 14. junija 2012 uveljaviti določbe Direktive Sveta 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah, da bi zagotovile varstvo imetnikov hipotekarnih kreditov, zlasti kadar je premoženje pod hipoteko družinsko prebivališče, s čimer bi se izognili tveganju izključenosti na podlagi stanovanja; |
| --- | --- |

38.

meni, da morajo države članice v skladu s sodbo Sodišča v zadevi C-618/10 (Banco Español de Crédito) z dne 14. junija 2012 uveljaviti določbe Direktive Sveta 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah, da bi zagotovile varstvo imetnikov hipotekarnih kreditov, zlasti kadar je premoženje pod hipoteko družinsko prebivališče, s čimer bi se izognili tveganju izključenosti na podlagi stanovanja;

| 39. | poudarja, da je treba poskrbeti, da bodo socialne/stanovanjske stavbe izpolnjevale energetske zahteve glede energetske učinkovitosti, prihranka energije, nizkih emisij CO2 ter naložb v čisto in obnovljivo energijo. V zvezi s tem poziva k premišljeni gradnji in prenovi stanovanj, kar je tudi v skladu s cilji okvirnega programa Obzorje 2020. |
| --- | --- |

39.

poudarja, da je treba poskrbeti, da bodo socialne/stanovanjske stavbe izpolnjevale energetske zahteve glede energetske učinkovitosti, prihranka energije, nizkih emisij CO2 ter naložb v čisto in obnovljivo energijo. V zvezi s tem poziva k premišljeni gradnji in prenovi stanovanj, kar je tudi v skladu s cilji okvirnega programa Obzorje 2020.

V Bruslju, 1. decembra 2017

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Glej poročilo Komisije o agendi EU za mesta, 20.11.2017, COM(2017) 657, str. 9.

1

(2)  Glej točko 41 mnenja OR z dne 11. oktobra 2016 – Državna pomoč in storitve splošnega gospodarskega pomena in točko 44 mnenja OR z dne 11. oktobra 2016 – Evropski steber socialnih pravic.

2

Državna pomoč in storitve splošnega gospodarskega pomena

Evropski steber socialnih pravic

---

III Pripravljalni akti

ODBOR REGIJ

126. plenarno zasedanje OR, 30. 11. 2017–1. 12. 2017

| 8.5.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 164/62 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 164/62

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev

(2018/C 164/11)

| Poročevalka: | Nathalie Sarrabezolles (FR/PES), predsednica departmajskega sveta, Finistère |
| --- | --- |
| Referenčna dokumenta: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Pobuda za podporo zaposlenim staršem in oskrbovalcem pri usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja
  COM(2017) 252 final
  Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU
  COM(2017) 253 final |

Poročevalka:

Nathalie Sarrabezolles (FR/PES), predsednica departmajskega sveta, Finistère

Referenčna dokumenta:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Pobuda za podporo zaposlenim staršem in oskrbovalcem pri usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja

COM(2017) 252 final

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU

COM(2017) 253 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 6

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Na ravni Unije več direktiv na področju enakosti spolov in delovnih pogojev že obravnava nekatera vprašanja, ki so pomembna za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, zlasti Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16), Direktiva 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta (17), Direktiva Sveta 92/85/EGS (18), Direktiva Sveta 97/81/ES (19) in Direktiva Sveta 2010/18/EU (20). | Na ravni Unije več direktiv na področju enakosti spolov in delovnih pogojev že obravnava nekatera vprašanja, ki so pomembna za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, zlasti Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16), Direktiva 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta (17), Direktiva Sveta 92/85/EGS (18), Direktiva Sveta 97/81/ES (19) in Direktiva Sveta 2010/18/EU (20).
  Svet poleg tega poziva države članice, po potrebi pa tudi Evropsko unijo, naj na podlagi Evropskega pakta za enakost spolov (2011–2020) ter njegovih določb o spodbujanju večje usklajenosti poklicnega in zasebnega življenja sprejmejo ukrepe za izboljšanje ponudbe ustreznih, cenovno dostopnih in kakovostnih storitev otroškega varstva za predšolske otroke z namenom izpolnitve ciljev, ki jih je marca 2002 zastavil Evropski svet v Barceloni. V priporočilu Komisije 2013/112/EU

   (21)

  je poleg tega poudarjena potreba po izboljšanju dostopa do ustreznih sredstev in uresničevanju barcelonskih ciljev. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Na ravni Unije več direktiv na področju enakosti spolov in delovnih pogojev že obravnava nekatera vprašanja, ki so pomembna za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, zlasti Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16), Direktiva 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta (17), Direktiva Sveta 92/85/EGS (18), Direktiva Sveta 97/81/ES (19) in Direktiva Sveta 2010/18/EU (20).

Na ravni Unije več direktiv na področju enakosti spolov in delovnih pogojev že obravnava nekatera vprašanja, ki so pomembna za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, zlasti Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16), Direktiva 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta (17), Direktiva Sveta 92/85/EGS (18), Direktiva Sveta 97/81/ES (19) in Direktiva Sveta 2010/18/EU (20).
  Svet poleg tega poziva države članice, po potrebi pa tudi Evropsko unijo, naj na podlagi Evropskega pakta za enakost spolov (2011–2020) ter njegovih določb o spodbujanju večje usklajenosti poklicnega in zasebnega življenja sprejmejo ukrepe za izboljšanje ponudbe ustreznih, cenovno dostopnih in kakovostnih storitev otroškega varstva za predšolske otroke z namenom izpolnitve ciljev, ki jih je marca 2002 zastavil Evropski svet v Barceloni. V priporočilu Komisije 2013/112/EU

   (21)

  je poleg tega poudarjena potreba po izboljšanju dostopa do ustreznih sredstev in uresničevanju barcelonskih ciljev.

Obrazložitev

Sklicevanje na barcelonske cilje v strategiji Evropa 2020 je pomembno v okviru ukrepov za izboljšanje udeležbe žensk na trgu dela.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 16

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Za olajšanje ponovne vključitve po starševskem dopustu bi bilo treba delavce in delodajalce spodbuditi k ohranjanju stika med obdobjem odsotnosti z dela in urejanju ustreznih ukrepov za ponovno vključitev v skladu z medsebojnim dogovorom, pri čemer je treba upoštevati nacionalno pravo, kolektivne pogodbe in prakso. | Za olajšanje ponovne vključitve po starševskem dopustu bi bilo treba delavce in delodajalce spodbuditi k ohranjanju stika med obdobjem odsotnosti z dela
  , ne da bi pri tem posegali v pravico delavcev do „odklopa“,
  in urejanju ustreznih ukrepov za ponovno vključitev v skladu z medsebojnim dogovorom, pri čemer je treba upoštevati nacionalno pravo, kolektivne pogodbe in prakso. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Za olajšanje ponovne vključitve po starševskem dopustu bi bilo treba delavce in delodajalce spodbuditi k ohranjanju stika med obdobjem odsotnosti z dela in urejanju ustreznih ukrepov za ponovno vključitev v skladu z medsebojnim dogovorom, pri čemer je treba upoštevati nacionalno pravo, kolektivne pogodbe in prakso.

Za olajšanje ponovne vključitve po starševskem dopustu bi bilo treba delavce in delodajalce spodbuditi k ohranjanju stika med obdobjem odsotnosti z dela
  , ne da bi pri tem posegali v pravico delavcev do „odklopa“,
  in urejanju ustreznih ukrepov za ponovno vključitev v skladu z medsebojnim dogovorom, pri čemer je treba upoštevati nacionalno pravo, kolektivne pogodbe in prakso.

Obrazložitev

Ohranjanje stika med obdobjem odsotnosti z dela lahko zagotovi, da delavec ostane povezan s trgom dela, vendar pa to za delavca ne sme biti obveznost, prav tako pa se to ne sme sprevreči v delo na daljavo.

Predlog spremembe 3

Nova uvodna izjava za uvodno izjavo 27

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | Tudi lokalne in regionalne oblasti, ki imajo ključno vlogo pri oblikovanju, izvajanju in ocenjevanju politik na področjih, kot so otroško varstvo (vključno z različnimi oblikami čuvanja otrok), oskrba ostarelih in invalidov, izobraževanje, socialne službe in zaposlovanje ter socialna vključenost in zaposljivost, na katerih imajo pogosto neprecenljivo strokovno znanje, bi morale biti vključene v razpravo o predlaganih ukrepih in njihovo izvajanje. Poleg tega bi morale spodbujati dobre prakse in vzajemno učenje o tem, kako kar najbolje usklajevati poklicno in zasebno življenje. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Tudi lokalne in regionalne oblasti, ki imajo ključno vlogo pri oblikovanju, izvajanju in ocenjevanju politik na področjih, kot so otroško varstvo (vključno z različnimi oblikami čuvanja otrok), oskrba ostarelih in invalidov, izobraževanje, socialne službe in zaposlovanje ter socialna vključenost in zaposljivost, na katerih imajo pogosto neprecenljivo strokovno znanje, bi morale biti vključene v razpravo o predlaganih ukrepih in njihovo izvajanje. Poleg tega bi morale spodbujati dobre prakse in vzajemno učenje o tem, kako kar najbolje usklajevati poklicno in zasebno življenje.

Obrazložitev

Lokalne in regionalne oblasti, ki so tudi same delodajalke, so blizu državljankam in državljanom, pa tudi lokalnim delodajalcem in podjetjem, zato lahko učinkovito rešujejo probleme, s katerimi se ti soočajo pri usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja. Zato bi morale biti v celoti vključene v izvajanje direktive.

Predlog spremembe 4

Člen 2

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Področje uporabe
  Ta direktiva se uporablja za vse delavce in delavke, ki imajo sklenjeno pogodbo o zaposlitvi ali delovno razmerje. | Področje uporabe
  Ta direktiva se uporablja za vse delavce in delavke, ki imajo sklenjeno pogodbo o zaposlitvi ali delovno razmerje
  , pa tudi za delavce v netipičnih oblikah zaposlitve, vključno s samozaposlenimi
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Področje uporabe

Ta direktiva se uporablja za vse delavce in delavke, ki imajo sklenjeno pogodbo o zaposlitvi ali delovno razmerje.

Področje uporabe

Ta direktiva se uporablja za vse delavce in delavke, ki imajo sklenjeno pogodbo o zaposlitvi ali delovno razmerje
  , pa tudi za delavce v netipičnih oblikah zaposlitve, vključno s samozaposlenimi
  .

Obrazložitev

V skladu z Direktivo 2010/41/EU o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost.

Predlog spremembe 5

Člen 3

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Opredelitev pojmov | Opredelitev pojmov |
| V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: | V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: |
| (a) | „očetovski dopust“ pomeni dopust, ki ga očetje uveljavljajo ob rojstvu otroka; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Opredelitev pojmov

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a)

„očetovski dopust“ pomeni dopust, ki ga očetje uveljavljajo ob rojstvu otroka;

| (a) | „očetovski dopust“ pomeni dopust, ki ga
  oče/oseba z enakovrednim pravnim statusom uveljavlja
  ob rojstvu otroka; |
| --- | --- |

(a)

„očetovski dopust“ pomeni dopust, ki ga
  oče/oseba z enakovrednim pravnim statusom uveljavlja
  ob rojstvu otroka;

| (b) | „starševski dopust“ pomeni dopust v primeru rojstva ali posvojitve otroka zaradi varstva tega otroka; |
| --- | --- |

(b)

„starševski dopust“ pomeni dopust v primeru rojstva ali posvojitve otroka zaradi varstva tega otroka;

| (b) | „starševski dopust“ pomeni dopust
  staršev
  v primeru rojstva ali posvojitve otroka zaradi varstva tega otroka; |
| --- | --- |

(b)

„starševski dopust“ pomeni dopust
  staršev
  v primeru rojstva ali posvojitve otroka zaradi varstva tega otroka;

| (c) | „oskrbovalec“ pomeni delavca, ki zagotavlja osebno oskrbo ali podporo v primeru hude bolezni sorodnika ali potrebe po oskrbi sorodnika; |
| --- | --- |

(c)

„oskrbovalec“ pomeni delavca, ki zagotavlja osebno oskrbo ali podporo v primeru hude bolezni sorodnika ali potrebe po oskrbi sorodnika;

| (c) | „oskrbovalec“ pomeni delavca, ki zagotavlja osebno oskrbo ali podporo v primeru hude bolezni sorodnika ali potrebe po oskrbi sorodnika; |
| --- | --- |

(c)

„oskrbovalec“ pomeni delavca, ki zagotavlja osebno oskrbo ali podporo v primeru hude bolezni sorodnika ali potrebe po oskrbi sorodnika;

| (d) | „sorodnik“ pomeni sina, hčer, mater, očeta, zakonca ali partnerja delavca v partnerski skupnosti, kadar so taka partnerstva predvidena v nacionalni zakonodaji; |
| --- | --- |

(d)

„sorodnik“ pomeni sina, hčer, mater, očeta, zakonca ali partnerja delavca v partnerski skupnosti, kadar so taka partnerstva predvidena v nacionalni zakonodaji;

| (d) | „sorodnik“ pomeni sina, hčer, mater, očeta, zakonca ali partnerja delavca v partnerski skupnosti, kadar so taka partnerstva predvidena v nacionalni zakonodaji; |
| --- | --- |

(d)

„sorodnik“ pomeni sina, hčer, mater, očeta, zakonca ali partnerja delavca v partnerski skupnosti, kadar so taka partnerstva predvidena v nacionalni zakonodaji;

| (e) | „potreba po oskrbi“ pomeni položaj, v katerem oseba začasno ali stalno potrebuje oskrbo zaradi invalidnosti ali resnega zdravstvenega stanja, ki ni huda bolezen; |
| --- | --- |

(e)

„potreba po oskrbi“ pomeni položaj, v katerem oseba začasno ali stalno potrebuje oskrbo zaradi invalidnosti ali resnega zdravstvenega stanja, ki ni huda bolezen;

| (e) | „potreba po oskrbi“ pomeni položaj, v katerem oseba začasno ali stalno potrebuje oskrbo zaradi invalidnosti ali resnega zdravstvenega stanja, ki ni huda bolezen; |
| --- | --- |

(e)

„potreba po oskrbi“ pomeni položaj, v katerem oseba začasno ali stalno potrebuje oskrbo zaradi invalidnosti ali resnega zdravstvenega stanja, ki ni huda bolezen;

| (f) | „prožne ureditve dela“ pomenijo, da lahko delavci prilagodijo svoje razporeditve delovnega časa, tudi z ureditvami glede dela na daljavo, gibljivim delovnim časom ali skrajšanjem delovnega časa. |
| --- | --- |

(f)

„prožne ureditve dela“ pomenijo, da lahko delavci prilagodijo svoje razporeditve delovnega časa, tudi z ureditvami glede dela na daljavo, gibljivim delovnim časom ali skrajšanjem delovnega časa.

| (f) | „prožne ureditve dela“ pomenijo, da lahko delavci
  v dogovoru z delodajalcem
  prilagodijo svoje razporeditve delovnega časa, tudi z ureditvami glede dela na daljavo, gibljivim delovnim časom ali skrajšanjem delovnega časa. |
| --- | --- |

(f)

„prožne ureditve dela“ pomenijo, da lahko delavci
  v dogovoru z delodajalcem
  prilagodijo svoje razporeditve delovnega časa, tudi z ureditvami glede dela na daljavo, gibljivim delovnim časom ali skrajšanjem delovnega časa.

Obrazložitev

V direktivi bi bilo treba upoštevati spremembe v sestavi družine.

Predlog spremembe 6

Člen 4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Očetovski dopust | Očetovski dopust |
| 1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da imajo očetje ob rojstvu otroka pravico do izrabe očetovskega dopusta najmanj desetih delovnih dni. | 1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da ima
  oče/oseba z enakovrednim pravnim statusom
  ob rojstvu pravico do izrabe očetovskega dopusta najmanj desetih delovnih dni
  , ki se mora izrabiti v prvih treh mesecih po rojstvu
  . |
| 2.   Pravica do očetovskega dopusta iz odstavka 1 se dodeli ne glede na zakonski ali družinski stan, kot je opredeljen v nacionalni zakonodaji. | 2.   Pravica do očetovskega dopusta iz odstavka 1 se dodeli ne glede na zakonski ali družinski stan, kot je opredeljen v nacionalni zakonodaji. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Očetovski dopust

Očetovski dopust

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da imajo očetje ob rojstvu otroka pravico do izrabe očetovskega dopusta najmanj desetih delovnih dni.

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da ima
  oče/oseba z enakovrednim pravnim statusom
  ob rojstvu pravico do izrabe očetovskega dopusta najmanj desetih delovnih dni
  , ki se mora izrabiti v prvih treh mesecih po rojstvu
  .

2.   Pravica do očetovskega dopusta iz odstavka 1 se dodeli ne glede na zakonski ali družinski stan, kot je opredeljen v nacionalni zakonodaji.

2.   Pravica do očetovskega dopusta iz odstavka 1 se dodeli ne glede na zakonski ali družinski stan, kot je opredeljen v nacionalni zakonodaji.

Obrazložitev

V direktivi bi bilo treba upoštevati spremembe v sestavi družine. Očetovski dopust naj bi se poleg tega uveljavljal ob rojstvu in mora biti jasno povezan s tem dogodkom, zato je uvedena časovna omejitev.

Predlog spremembe 7

Člen 5

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Starševski dopust | Starševski dopust |
| 1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi delavcem zagotovijo individualno pravico do vsaj štirimesečnega starševskega dopusta, ki ga je treba izrabiti, preden otrok dopolni določeno starost, ki je vsaj 12 let. | 1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi delavcem zagotovijo individualno pravico do vsaj štirimesečnega starševskega dopusta, ki ga je treba izrabiti, preden otrok dopolni določeno starost, ki je vsaj 12 let. |
| 2.   Kadar države članice dovolijo, da starš svojo pravico do starševskega dopusta prenese na drugega starša, zagotovijo, da ni mogoče prenesti vsaj štirih mesecev starševskega dopusta. | 2.   Kadar države članice dovolijo, da starš svojo pravico do starševskega dopusta prenese na drugega starša, zagotovijo, da ni mogoče prenesti vsaj štirih mesecev starševskega dopusta. |
| 3.   Države članice določijo rok za vnaprejšnje obvestilo delodajalcu, ki ga morajo delavci upoštevati, ko želijo uveljavljati pravico do starševskega dopusta. Pri tem države članice upoštevajo potrebe delodajalcev in delavcev. Države članice zagotovijo, da delavec v svoji zahtevi navede načrtovani začetek in konec dopusta. | 3.   Države članice določijo rok za vnaprejšnje obvestilo delodajalcu, ki ga morajo delavci upoštevati, ko želijo uveljavljati pravico do starševskega dopusta. Pri tem države članice upoštevajo potrebe delodajalcev in delavcev. Države članice zagotovijo, da delavec v svoji zahtevi navede načrtovani začetek in konec dopusta. |
| 4.   Države članice lahko pravico do starševskega dopusta dodelijo na podlagi obdobja delovne kvalifikacije ali dolžine delovne dobe, ki ne presega obdobja enega leta. V primeru zaporednih pogodb za določen čas v smislu Direktive Sveta 1999/70/ES (21) pri istem delodajalcu se pri izračunu upoštevnega obdobja upoštevajo vse navedene pogodbe. | 4.   Države članice lahko pravico do starševskega dopusta dodelijo na podlagi obdobja delovne kvalifikacije ali dolžine delovne dobe, ki ne presega obdobja enega leta. V primeru zaporednih pogodb za določen čas v smislu Direktive Sveta 1999/70/ES (21) pri istem delodajalcu se pri izračunu upoštevnega obdobja upoštevajo vse navedene pogodbe. |
| 5.   Države članice lahko opredelijo okoliščine, v katerih lahko delodajalec po posvetovanju v skladu z nacionalnim pravom, kolektivnimi pogodbami in/ali prakso odloži dodelitev starševskega dopusta za razumno obdobje, ker bi ta resno negativno vplival na dobro delovanje organizacije. Delodajalci pisno utemeljijo vsak odlog starševskega dopusta. | 5.   Države članice lahko opredelijo okoliščine, v katerih lahko delodajalec po posvetovanju v skladu z nacionalnim pravom, kolektivnimi pogodbami in/ali prakso odloži dodelitev starševskega dopusta za razumno obdobje, ker bi ta resno negativno vplival na dobro delovanje organizacije. Delodajalci pisno utemeljijo vsak odlog starševskega dopusta. |
| 6.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi delavcem zagotovijo pravico, da zahtevajo starševski dopust v obliki polne ali delne odsotnosti z dela, v sklopih, ki jih ločujejo obdobja dela, ali v drugih prožnih oblikah. Delodajalci preučijo takšne zahteve ter se nanje odzovejo v skladu s potrebami delodajalcev in delavcev. Delodajalci pisno utemeljijo vsako zavrnitev take zahteve. | 6.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi delavcem zagotovijo pravico, da zahtevajo starševski dopust v obliki polne ali delne odsotnosti z dela, v sklopih, ki jih ločujejo obdobja dela, ali v drugih prožnih oblikah. Delodajalci preučijo takšne zahteve ter se nanje odzovejo v skladu s potrebami delodajalcev in delavcev. Delodajalci pisno utemeljijo vsako zavrnitev take zahteve. |
| 7.   Države članice ocenijo potrebo po pogojih za dostop do starševskega dopusta in podrobnih ureditvah za uporabo starševskega dopusta, ki se prilagodijo posebnim potrebam posvojiteljev, invalidnih staršev in staršev, katerih otroci so invalidi ali imajo dolgotrajno bolezen. | 7.   Države članice ocenijo potrebo po pogojih za dostop do starševskega dopusta in podrobnih ureditvah za uporabo starševskega dopusta, ki se prilagodijo posebnim potrebam posvojiteljev, invalidnih staršev in staršev, katerih otroci so invalidi ali imajo dolgotrajno bolezen. |
| | 8.
     
  Države članice opredelijo koncept starševstva in ocenijo potrebo po prilagoditvi pogojev za dostop do starševskega dopusta in njegovih podrobnih ureditev v primeru, da za tak dopust zaprosita več kot dve osebi. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Starševski dopust

Starševski dopust

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi delavcem zagotovijo individualno pravico do vsaj štirimesečnega starševskega dopusta, ki ga je treba izrabiti, preden otrok dopolni določeno starost, ki je vsaj 12 let.

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi delavcem zagotovijo individualno pravico do vsaj štirimesečnega starševskega dopusta, ki ga je treba izrabiti, preden otrok dopolni določeno starost, ki je vsaj 12 let.

2.   Kadar države članice dovolijo, da starš svojo pravico do starševskega dopusta prenese na drugega starša, zagotovijo, da ni mogoče prenesti vsaj štirih mesecev starševskega dopusta.

2.   Kadar države članice dovolijo, da starš svojo pravico do starševskega dopusta prenese na drugega starša, zagotovijo, da ni mogoče prenesti vsaj štirih mesecev starševskega dopusta.

3.   Države članice določijo rok za vnaprejšnje obvestilo delodajalcu, ki ga morajo delavci upoštevati, ko želijo uveljavljati pravico do starševskega dopusta. Pri tem države članice upoštevajo potrebe delodajalcev in delavcev. Države članice zagotovijo, da delavec v svoji zahtevi navede načrtovani začetek in konec dopusta.

3.   Države članice določijo rok za vnaprejšnje obvestilo delodajalcu, ki ga morajo delavci upoštevati, ko želijo uveljavljati pravico do starševskega dopusta. Pri tem države članice upoštevajo potrebe delodajalcev in delavcev. Države članice zagotovijo, da delavec v svoji zahtevi navede načrtovani začetek in konec dopusta.

4.   Države članice lahko pravico do starševskega dopusta dodelijo na podlagi obdobja delovne kvalifikacije ali dolžine delovne dobe, ki ne presega obdobja enega leta. V primeru zaporednih pogodb za določen čas v smislu Direktive Sveta 1999/70/ES (21) pri istem delodajalcu se pri izračunu upoštevnega obdobja upoštevajo vse navedene pogodbe.

4.   Države članice lahko pravico do starševskega dopusta dodelijo na podlagi obdobja delovne kvalifikacije ali dolžine delovne dobe, ki ne presega obdobja enega leta. V primeru zaporednih pogodb za določen čas v smislu Direktive Sveta 1999/70/ES (21) pri istem delodajalcu se pri izračunu upoštevnega obdobja upoštevajo vse navedene pogodbe.

5.   Države članice lahko opredelijo okoliščine, v katerih lahko delodajalec po posvetovanju v skladu z nacionalnim pravom, kolektivnimi pogodbami in/ali prakso odloži dodelitev starševskega dopusta za razumno obdobje, ker bi ta resno negativno vplival na dobro delovanje organizacije. Delodajalci pisno utemeljijo vsak odlog starševskega dopusta.

5.   Države članice lahko opredelijo okoliščine, v katerih lahko delodajalec po posvetovanju v skladu z nacionalnim pravom, kolektivnimi pogodbami in/ali prakso odloži dodelitev starševskega dopusta za razumno obdobje, ker bi ta resno negativno vplival na dobro delovanje organizacije. Delodajalci pisno utemeljijo vsak odlog starševskega dopusta.

6.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi delavcem zagotovijo pravico, da zahtevajo starševski dopust v obliki polne ali delne odsotnosti z dela, v sklopih, ki jih ločujejo obdobja dela, ali v drugih prožnih oblikah. Delodajalci preučijo takšne zahteve ter se nanje odzovejo v skladu s potrebami delodajalcev in delavcev. Delodajalci pisno utemeljijo vsako zavrnitev take zahteve.

6.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi delavcem zagotovijo pravico, da zahtevajo starševski dopust v obliki polne ali delne odsotnosti z dela, v sklopih, ki jih ločujejo obdobja dela, ali v drugih prožnih oblikah. Delodajalci preučijo takšne zahteve ter se nanje odzovejo v skladu s potrebami delodajalcev in delavcev. Delodajalci pisno utemeljijo vsako zavrnitev take zahteve.

7.   Države članice ocenijo potrebo po pogojih za dostop do starševskega dopusta in podrobnih ureditvah za uporabo starševskega dopusta, ki se prilagodijo posebnim potrebam posvojiteljev, invalidnih staršev in staršev, katerih otroci so invalidi ali imajo dolgotrajno bolezen.

7.   Države članice ocenijo potrebo po pogojih za dostop do starševskega dopusta in podrobnih ureditvah za uporabo starševskega dopusta, ki se prilagodijo posebnim potrebam posvojiteljev, invalidnih staršev in staršev, katerih otroci so invalidi ali imajo dolgotrajno bolezen.

8.
     
  Države članice opredelijo koncept starševstva in ocenijo potrebo po prilagoditvi pogojev za dostop do starševskega dopusta in njegovih podrobnih ureditev v primeru, da za tak dopust zaprosita več kot dve osebi.

Obrazložitev

Posledice morebitnega upoštevanja razvoja koncepta starševstva morajo opredeliti države članice.

Predlog spremembe 8

Člen 8

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Ustrezen dohodek
  Države članice v skladu z nacionalnimi okoliščinami, kot so nacionalno pravo, kolektivne pogodbe in/ali praksa, ter ob upoštevanju pooblastil, prenesenih na socialne partnerje, zagotovijo, da delavci, ki uveljavljajo pravice do dopusta iz člena 4, 5 ali 6, prejmejo plačilo ali zadostno nadomestilo
  , ki je vsaj enakovredno znesku, ki bi ga zadevni delavec prejel v primeru odsotnosti z dela iz zdravstvenih razlogov
  . | Ustrezen dohodek
  Države članice v skladu z nacionalnimi okoliščinami, kot so nacionalno pravo, kolektivne pogodbe in/ali praksa, ter ob upoštevanju pooblastil, prenesenih na socialne partnerje, zagotovijo, da delavci, ki uveljavljajo pravice do dopusta iz člena 4, 5 ali 6, prejmejo plačilo ali zadostno nadomestilo
  glede na sistem socialne varnosti v posameznih državah članicah
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Ustrezen dohodek

Države članice v skladu z nacionalnimi okoliščinami, kot so nacionalno pravo, kolektivne pogodbe in/ali praksa, ter ob upoštevanju pooblastil, prenesenih na socialne partnerje, zagotovijo, da delavci, ki uveljavljajo pravice do dopusta iz člena 4, 5 ali 6, prejmejo plačilo ali zadostno nadomestilo
  , ki je vsaj enakovredno znesku, ki bi ga zadevni delavec prejel v primeru odsotnosti z dela iz zdravstvenih razlogov
  .

Ustrezen dohodek

Države članice v skladu z nacionalnimi okoliščinami, kot so nacionalno pravo, kolektivne pogodbe in/ali praksa, ter ob upoštevanju pooblastil, prenesenih na socialne partnerje, zagotovijo, da delavci, ki uveljavljajo pravice do dopusta iz člena 4, 5 ali 6, prejmejo plačilo ali zadostno nadomestilo
  glede na sistem socialne varnosti v posameznih državah članicah
  .

Obrazložitev

Socialna zaščita je v pristojnosti držav članic.

Predlog spremembe 9

Člen 10

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2.   Države članice delavcem zagotovijo, da so po koncu dopusta iz člena 4, 5 ali 6 upravičeni do
  vrnitve na svoja delovna
  mesta ali
  enakovredna delovna
  mesta pod pogoji, ki zanje niso manj ugodni, in da imajo pravico do vseh izboljšav delovnih pogojev, do katerih bi bili upravičeni med svojo odsotnostjo. | 2.   Države članice delavcem in delavkam zagotovijo, da so po koncu dopusta iz člena 4, 5 ali 6 upravičeni do
  ohranitve svojega delovnega
  mesta ali
  do enakovrednega delovnega mesta po izbiri delavca ali delavke
  pod pogoji, ki zanje niso manj ugodni, in da imajo pravico do vseh izboljšav delovnih pogojev, do katerih bi bili upravičeni med svojo odsotnostjo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.   Države članice delavcem zagotovijo, da so po koncu dopusta iz člena 4, 5 ali 6 upravičeni do
  vrnitve na svoja delovna
  mesta ali
  enakovredna delovna
  mesta pod pogoji, ki zanje niso manj ugodni, in da imajo pravico do vseh izboljšav delovnih pogojev, do katerih bi bili upravičeni med svojo odsotnostjo.

2.   Države članice delavcem in delavkam zagotovijo, da so po koncu dopusta iz člena 4, 5 ali 6 upravičeni do
  ohranitve svojega delovnega
  mesta ali
  do enakovrednega delovnega mesta po izbiri delavca ali delavke
  pod pogoji, ki zanje niso manj ugodni, in da imajo pravico do vseh izboljšav delovnih pogojev, do katerih bi bili upravičeni med svojo odsotnostjo.

Obrazložitev

Cilj spremenjene formulacije je okrepiti pravico oseb, ki izkoristijo starševski dopust, da se lahko vrnejo na svoje delovno mesto.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja predlog Evropske komisije, ki je v skladu z veljavnimi določbami na tem področju politike in pomeni njihovo nadaljevanje, povezan pa je tudi s pobudo za evropski steber socialnih pravic, katere cilj je krepitev socialne razsežnosti Unije ter povečanje konvergence držav članic na področju socialne uspešnosti. Povezovanje zakonodajnih in nezakonodajnih ukrepov je način za zagotavljanje konvergence k višjim standardom v EU, kar veljavni zakonodaji doslej še ni uspelo, pri tem pa ohraniti določeno prilagodljivost; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja predlog Evropske komisije, ki je v skladu z veljavnimi določbami na tem področju politike in pomeni njihovo nadaljevanje, povezan pa je tudi s pobudo za evropski steber socialnih pravic, katere cilj je krepitev socialne razsežnosti Unije ter povečanje konvergence držav članic na področju socialne uspešnosti. Povezovanje zakonodajnih in nezakonodajnih ukrepov je način za zagotavljanje konvergence k višjim standardom v EU, kar veljavni zakonodaji doslej še ni uspelo, pri tem pa ohraniti določeno prilagodljivost;

| 2. | opozarja, da pravna podlaga za predlog direktive Komisije, tj. člen 153 PDEU, sodi na področje deljene pristojnosti med EU in državami članicami, zato se uporablja načelo subsidiarnosti. Meni, da je ukrepanje na ravni EU potrebno, primerno in ustrezno, saj je namen predloga Komisije posodobiti sedanji pravni okvir, da bi tako zagotovili skupne minimalne standarde za politike usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja. V zvezi s tem ugotavlja, da je v členu 153 PDEU izrecno določeno, da je direktiva pravni instrument, ki se uporablja za vzpostavitev minimalnih zahtev, ki jih države članice uveljavljajo postopoma, kar bi moralo zagotoviti, da se cilji predloga dosežejo z minimalnim posredovanjem. Strinja se, da so takšni minimalni standardi še zlasti pomembni v okviru prostega gibanja delavcev in svobode opravljanja storitev na notranjem trgu EU. Kljub temu poudarja, da bi moralo ukrepanje Unije dopuščati čim več prostora za odločitve posameznikov in odločanje na nacionalni ravni, saj to področje tradicionalno urejajo socialni partnerji tako na evropski kot nacionalni ravni. Regije in občine imajo dvojno vlogo kot delodajalci in javni organi; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da pravna podlaga za predlog direktive Komisije, tj. člen 153 PDEU, sodi na področje deljene pristojnosti med EU in državami članicami, zato se uporablja načelo subsidiarnosti. Meni, da je ukrepanje na ravni EU potrebno, primerno in ustrezno, saj je namen predloga Komisije posodobiti sedanji pravni okvir, da bi tako zagotovili skupne minimalne standarde za politike usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja. V zvezi s tem ugotavlja, da je v členu 153 PDEU izrecno določeno, da je direktiva pravni instrument, ki se uporablja za vzpostavitev minimalnih zahtev, ki jih države članice uveljavljajo postopoma, kar bi moralo zagotoviti, da se cilji predloga dosežejo z minimalnim posredovanjem. Strinja se, da so takšni minimalni standardi še zlasti pomembni v okviru prostega gibanja delavcev in svobode opravljanja storitev na notranjem trgu EU. Kljub temu poudarja, da bi moralo ukrepanje Unije dopuščati čim več prostora za odločitve posameznikov in odločanje na nacionalni ravni, saj to področje tradicionalno urejajo socialni partnerji tako na evropski kot nacionalni ravni. Regije in občine imajo dvojno vlogo kot delodajalci in javni organi;

| 3. | poudarja, da bi morala biti odgovornost za usklajevanje poklicnega in družinskega življenja porazdeljena med delavce in delavke, družine, socialne partnerje, lokalne in regionalne oblasti ter vse javne in zasebne delodajalce in ponudnike storitev. Samo s celovitim pristopom, v katerem so upoštevani vsi vidiki, bo mogoče vzpostaviti socialno in ekonomsko vzdržno družbo, ki posameznike in njihove družine postavlja v središče svojih politik; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi morala biti odgovornost za usklajevanje poklicnega in družinskega življenja porazdeljena med delavce in delavke, družine, socialne partnerje, lokalne in regionalne oblasti ter vse javne in zasebne delodajalce in ponudnike storitev. Samo s celovitim pristopom, v katerem so upoštevani vsi vidiki, bo mogoče vzpostaviti socialno in ekonomsko vzdržno družbo, ki posameznike in njihove družine postavlja v središče svojih politik;

| 4. | ugotavlja, da zaradi prepričanj in kulturnih vrednot neplačano delo oskrbovalca opravljajo predvsem ženske. To je eden glavnih razlogov, zakaj jih je v primerjavi z moškimi manj na trgu dela. Zato OR meni, da politike za usklajevanje zasebnega in poklicnega življenja, zlasti dopust iz družinskih razlogov, lahko prispevajo tako k povečanju stopnje zaposlenosti žensk kot doseganju višje stopnje rodnosti, to pa bi lahko imelo za vse večje gospodarske koristi; hkrati je treba nujno poskrbeti za to, da dopust iz družinskih razlogov za ženske ne bo postal past, ki še dodatno omejuje njihove možnosti na trgu dela; zato mora politike za usklajevanje zasebnega in poklicnega življenja spremljati razvoj politik delitve obveznosti med spoloma, kar bi omogočilo spremembo družbenih struktur in nov socialni pakt, ki bi omogočil enakomerno razporeditev časa, namenjenega delu, gospodinjskim opravilom, oskrbi, prostemu času in osebnemu življenju, za ženske in moške; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da zaradi prepričanj in kulturnih vrednot neplačano delo oskrbovalca opravljajo predvsem ženske. To je eden glavnih razlogov, zakaj jih je v primerjavi z moškimi manj na trgu dela. Zato OR meni, da politike za usklajevanje zasebnega in poklicnega življenja, zlasti dopust iz družinskih razlogov, lahko prispevajo tako k povečanju stopnje zaposlenosti žensk kot doseganju višje stopnje rodnosti, to pa bi lahko imelo za vse večje gospodarske koristi; hkrati je treba nujno poskrbeti za to, da dopust iz družinskih razlogov za ženske ne bo postal past, ki še dodatno omejuje njihove možnosti na trgu dela; zato mora politike za usklajevanje zasebnega in poklicnega življenja spremljati razvoj politik delitve obveznosti med spoloma, kar bi omogočilo spremembo družbenih struktur in nov socialni pakt, ki bi omogočil enakomerno razporeditev časa, namenjenega delu, gospodinjskim opravilom, oskrbi, prostemu času in osebnemu življenju, za ženske in moške;

| 5. | opozarja, da sedanji demografski trendi zahtevajo premislek o vlogi spolov in spodbuditev prožnejših in enakopravnejših ureditev dela ter s tem olajšanje možnosti izbire skrajšanega delovnega časa in dopusta za varstvo otrok in oskrbo drugih družinskih članov tako za moške kot za ženske; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da sedanji demografski trendi zahtevajo premislek o vlogi spolov in spodbuditev prožnejših in enakopravnejših ureditev dela ter s tem olajšanje možnosti izbire skrajšanega delovnega časa in dopusta za varstvo otrok in oskrbo drugih družinskih članov tako za moške kot za ženske;

| 6. | obžaluje, da je področje uporabe direktive omejeno na delavce, ki imajo sklenjeno pogodbo o zaposlitvi ali so v delovnem razmerju, ter da ne zajema delavcev v različnih netipičnih oblikah dela, kot so samozaposleni, kar bi bilo v skladu z Direktivo 2010/41/EU o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost. Tako bi bili v direktivi zajeti tudi primeri skritih delovnih razmerij in ekonomsko odvisnega samozaposlovanja (lažni samozaposleni); |
| --- | --- |

6.

obžaluje, da je področje uporabe direktive omejeno na delavce, ki imajo sklenjeno pogodbo o zaposlitvi ali so v delovnem razmerju, ter da ne zajema delavcev v različnih netipičnih oblikah dela, kot so samozaposleni, kar bi bilo v skladu z Direktivo 2010/41/EU o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost. Tako bi bili v direktivi zajeti tudi primeri skritih delovnih razmerij in ekonomsko odvisnega samozaposlovanja (lažni samozaposleni);

| 7. | podpira mnenje Evropske komisije o gospodarskih in socialnih koristih boljšega ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem: ne gre le za pravičnost, enakost žensk in moških ter optimalno porazdelitev znanj in spretnosti, temveč tudi za vzdržnost javnih financ držav in prispevanje k prednostnim nalogam na področju rasti in zaposlovanja; |
| --- | --- |

7.

podpira mnenje Evropske komisije o gospodarskih in socialnih koristih boljšega ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem: ne gre le za pravičnost, enakost žensk in moških ter optimalno porazdelitev znanj in spretnosti, temveč tudi za vzdržnost javnih financ držav in prispevanje k prednostnim nalogam na področju rasti in zaposlovanja;

| 8. | zato poziva k prehodu na novo delovno kulturo, ki priznava koristi boljšega ravnovesja med zasebnim in poklicnim življenjem za ženske, družine in družbo: predvideno povečanje stopnje zaposlenosti žensk in zmanjšanje vrzeli v plačilu med moškimi in ženskami bosta pozitivno vplivala na osebno zadovoljstvo žensk, njihove finančne prihodke in pokojnine v prihodnosti, saj bodo njihovi pokojninski prispevki večji in enakopravnejši. Pozitivno bo vplivalo tudi na blaginjo njihovih družin, njihovo socialno vključenost in zdravje, prav tako pa tudi na podjetja, ki bodo imela korist od širšega kroga strokovnjakov, bolj motivirane in produktivne delovne sile ter manj odsotnosti z dela; |
| --- | --- |

8.

zato poziva k prehodu na novo delovno kulturo, ki priznava koristi boljšega ravnovesja med zasebnim in poklicnim življenjem za ženske, družine in družbo: predvideno povečanje stopnje zaposlenosti žensk in zmanjšanje vrzeli v plačilu med moškimi in ženskami bosta pozitivno vplivala na osebno zadovoljstvo žensk, njihove finančne prihodke in pokojnine v prihodnosti, saj bodo njihovi pokojninski prispevki večji in enakopravnejši. Pozitivno bo vplivalo tudi na blaginjo njihovih družin, njihovo socialno vključenost in zdravje, prav tako pa tudi na podjetja, ki bodo imela korist od širšega kroga strokovnjakov, bolj motivirane in produktivne delovne sile ter manj odsotnosti z dela;

| 9. | opozarja, da so starši in oskrbovalci, tako ženske kot moški, mladi ali starejši, obenem tudi delavci in podjetniki, ki prebivajo na podeželju in v mestih ter prispevajo k njihovi dinamičnosti; opozarja na težave pri iskanju oskrbovalcev zaradi visokega deleža starejših ljudi na nekaterih območjih. V zvezi s tem bi lahko razmislili o evropski oznaki za družinam prijazna mesta, ki bi jo podelili tistim mestom, ki zagotavljajo družinam prijazno infrastrukturo, kajti ta državljane spodbuja, da v mestu ostanejo ali se tja preselijo, s tem pa se poveča privlačnost tega mesta za naložbe (1); |
| --- | --- |

9.

opozarja, da so starši in oskrbovalci, tako ženske kot moški, mladi ali starejši, obenem tudi delavci in podjetniki, ki prebivajo na podeželju in v mestih ter prispevajo k njihovi dinamičnosti; opozarja na težave pri iskanju oskrbovalcev zaradi visokega deleža starejših ljudi na nekaterih območjih. V zvezi s tem bi lahko razmislili o evropski oznaki za družinam prijazna mesta, ki bi jo podelili tistim mestom, ki zagotavljajo družinam prijazno infrastrukturo, kajti ta državljane spodbuja, da v mestu ostanejo ali se tja preselijo, s tem pa se poveča privlačnost tega mesta za naložbe (1);

| 10. | podpira vlogo, ki jo imajo lokalne in regionalne oblasti v vsakdanjem življenju družin zaradi svojih pristojnosti, kot so varstvo otrok, oskrba ostarelih in invalidov, izobraževanje, socialne službe in zaposlovanje. Upravljanje na več ravneh je zato pomembno za optimalno izvajanje direktive (2); |
| --- | --- |

10.

podpira vlogo, ki jo imajo lokalne in regionalne oblasti v vsakdanjem življenju družin zaradi svojih pristojnosti, kot so varstvo otrok, oskrba ostarelih in invalidov, izobraževanje, socialne službe in zaposlovanje. Upravljanje na več ravneh je zato pomembno za optimalno izvajanje direktive (2);

| 11. | zato poudarja, da je treba lokalne in regionalne oblasti, glede na to, da so te v mnogih državah članicah veliki delodajalci v javnem sektorju, podpreti pri prizadevanjih za izvajanje ustreznih socialnih politik in politik zaposlovanja, vključno z zagotavljanjem podpore in krepitvijo zmogljivosti za izvajanje politik, ki spodbujajo usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

11.

zato poudarja, da je treba lokalne in regionalne oblasti, glede na to, da so te v mnogih državah članicah veliki delodajalci v javnem sektorju, podpreti pri prizadevanjih za izvajanje ustreznih socialnih politik in politik zaposlovanja, vključno z zagotavljanjem podpore in krepitvijo zmogljivosti za izvajanje politik, ki spodbujajo usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja;

| 12. | poudarja pomen evropskih strukturnih in investicijskih skladov kot instrumentov za spodbujanje oblikovanja ustreznih ukrepov, s katerimi bi bolje usklajevali poklicno in zasebno življenje, zlasti ukrepov lokalnih in regionalnih oblasti. Da bi se, poleg podpiranja zaposljivosti, bolje spopadali s prikrajšanostjo, revščino med zaposlenimi in socialnim vključevanjem, je treba okrepiti zlasti Evropski socialni sklad; |
| --- | --- |

12.

poudarja pomen evropskih strukturnih in investicijskih skladov kot instrumentov za spodbujanje oblikovanja ustreznih ukrepov, s katerimi bi bolje usklajevali poklicno in zasebno življenje, zlasti ukrepov lokalnih in regionalnih oblasti. Da bi se, poleg podpiranja zaposljivosti, bolje spopadali s prikrajšanostjo, revščino med zaposlenimi in socialnim vključevanjem, je treba okrepiti zlasti Evropski socialni sklad;

| 13. | meni, da je na lokalni in regionalni ravni že precej dobrih praks, ki bi jih bilo treba izmenjavati, spodbujati in posnemati na vseh ravneh; podjetja, ki zaposlenim omogočajo resnično usklajevanje, bi bilo treba nagraditi; |
| --- | --- |

13.

meni, da je na lokalni in regionalni ravni že precej dobrih praks, ki bi jih bilo treba izmenjavati, spodbujati in posnemati na vseh ravneh; podjetja, ki zaposlenim omogočajo resnično usklajevanje, bi bilo treba nagraditi;

| 14. | ugotavlja, da bi lahko tudi regije in mesta zagotavljali lažji dostop do storitev in dejavnosti v prostem času, tako da bi oblikovali in izvajali celostne politike na področju kulture, trgovine in prometa, v katerih bi bila upoštevana potreba po uskladitvi poklicnega in družinskega življenja; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da bi lahko tudi regije in mesta zagotavljali lažji dostop do storitev in dejavnosti v prostem času, tako da bi oblikovali in izvajali celostne politike na področju kulture, trgovine in prometa, v katerih bi bila upoštevana potreba po uskladitvi poklicnega in družinskega življenja;

| 15. | obžaluje, da v besedilu predloga ni sklicevanja na barcelonske cilje, ki so namenjeni povečanju stopnje zaposlenosti žensk, v njih pa je Evropski svet leta 2002 določil tudi cilj, da je treba v EU zagotoviti otroško varstvo za vsaj 90 % otrok od treh let do predšolske starosti ter za 33 % vseh otrok, mlajših od treh let. Teh ciljev še niso izpolnile vse države članice, zato so potrebna okrepljena prizadevanja za njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

15.

obžaluje, da v besedilu predloga ni sklicevanja na barcelonske cilje, ki so namenjeni povečanju stopnje zaposlenosti žensk, v njih pa je Evropski svet leta 2002 določil tudi cilj, da je treba v EU zagotoviti otroško varstvo za vsaj 90 % otrok od treh let do predšolske starosti ter za 33 % vseh otrok, mlajših od treh let. Teh ciljev še niso izpolnile vse države članice, zato so potrebna okrepljena prizadevanja za njihovo izvajanje;

| 16. | poudarja, da je evropski semester učinkovito orodje fiskalne politike in da bi bil lahko zelo koristen pri dajanju smernic in priporočil državam članicam o tem, kako lahko ukrepajo proti gospodarskim dejavnikom, ki prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu odvračajo od dela, obenem pa bi lahko države članice usmerjal na področju storitev oskrbe; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je evropski semester učinkovito orodje fiskalne politike in da bi bil lahko zelo koristen pri dajanju smernic in priporočil državam članicam o tem, kako lahko ukrepajo proti gospodarskim dejavnikom, ki prejemnike drugega dohodka v gospodinjstvu odvračajo od dela, obenem pa bi lahko države članice usmerjal na področju storitev oskrbe;

| 17. | poudarja, da je treba predvideti prožno ureditev dela in zagotoviti, da se ta ne upravlja tako, da pomeni nizke plače in omejene možnosti za napredovanje, zlasti za ženske. Hkrati je treba o taki prožni ureditvi dela ustrezno razpravljati z delodajalci, da bi tako čim bolj omejili tveganje za motnje, zlasti v malih in srednjih podjetjih (MSP); |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je treba predvideti prožno ureditev dela in zagotoviti, da se ta ne upravlja tako, da pomeni nizke plače in omejene možnosti za napredovanje, zlasti za ženske. Hkrati je treba o taki prožni ureditvi dela ustrezno razpravljati z delodajalci, da bi tako čim bolj omejili tveganje za motnje, zlasti v malih in srednjih podjetjih (MSP);

| 18. | opozarja, da je treba omogočiti lažji dostop do usposabljanja za starše ali oskrbovalce, ki so morali biti daljše obdobje odsotni zaradi obveznosti, povezanih s spremstvom in nego družinskih članov, opozarja pa tudi na obilico znanja in spretnosti, ki jih pridobijo oskrbovalci; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da je treba omogočiti lažji dostop do usposabljanja za starše ali oskrbovalce, ki so morali biti daljše obdobje odsotni zaradi obveznosti, povezanih s spremstvom in nego družinskih članov, opozarja pa tudi na obilico znanja in spretnosti, ki jih pridobijo oskrbovalci;

| 19. | poudarja, da so na današnjem trgu dela potrebni ukrepi za povečanje prožnosti in varnosti novih poslovnih modelov in novih vrst zaposlitve, s katerimi bi izboljšali zaposlitvene možnosti za vse Evropejce, zlasti pa za mlade, ženske in oskrbovalce. Večja prožna varnost koristi tako zaposlenim kot delodajalcem, pod pogojem, da je ustrezno regulirana in dopolnjena tudi z ukrepi za zagotavljanje pravne varnosti in jasnosti; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da so na današnjem trgu dela potrebni ukrepi za povečanje prožnosti in varnosti novih poslovnih modelov in novih vrst zaposlitve, s katerimi bi izboljšali zaposlitvene možnosti za vse Evropejce, zlasti pa za mlade, ženske in oskrbovalce. Večja prožna varnost koristi tako zaposlenim kot delodajalcem, pod pogojem, da je ustrezno regulirana in dopolnjena tudi z ukrepi za zagotavljanje pravne varnosti in jasnosti;

| 20. | opozarja, da se starši samohranilci pri združevanju poklicnega in zasebnega življenja srečujejo s posebnimi izzivi in potrebujejo posebno podporo. Zelo pogosto delajo s skrajšanim delovnim časom, imajo manj možnosti za napredovanje in posebne težave pri usposabljanju in nadaljnjem izobraževanju. Države članice in socialni partnerji morajo zlasti tem staršem ponuditi prožne modele zaposlitve in poklicno izobraževanje, ki so združljivi z njihovo odgovornostjo za družino; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da se starši samohranilci pri združevanju poklicnega in zasebnega življenja srečujejo s posebnimi izzivi in potrebujejo posebno podporo. Zelo pogosto delajo s skrajšanim delovnim časom, imajo manj možnosti za napredovanje in posebne težave pri usposabljanju in nadaljnjem izobraževanju. Države članice in socialni partnerji morajo zlasti tem staršem ponuditi prožne modele zaposlitve in poklicno izobraževanje, ki so združljivi z njihovo odgovornostjo za družino;

| 21. | pomembno je, da bi priznali praktične izkušnje, ki jih pridobijo oskrbovalci z opravljanjem določenih nalog v svojem zasebnem življenju, kar bi jim olajšalo dostop do trga dela in poklicno opravljanje enakih nalog, za katere so se usposobili v svojem zasebnem življenju; |
| --- | --- |

21.

pomembno je, da bi priznali praktične izkušnje, ki jih pridobijo oskrbovalci z opravljanjem določenih nalog v svojem zasebnem življenju, kar bi jim olajšalo dostop do trga dela in poklicno opravljanje enakih nalog, za katere so se usposobili v svojem zasebnem življenju;

| 22. | obžaluje, da ni predlogov za okrepitev pravice do porodniškega dopusta, na primer glede varstva pred odpuščanjem v daljšem obdobju in na splošno glede diskriminacije na delovnem mestu. To je izgubljena priložnost, zlasti ob upoštevanju cilja direktive, ki nadomešča direktivo o porodniškem dopustu, ki je bila leta 2015 umaknjena; |
| --- | --- |

22.

obžaluje, da ni predlogov za okrepitev pravice do porodniškega dopusta, na primer glede varstva pred odpuščanjem v daljšem obdobju in na splošno glede diskriminacije na delovnem mestu. To je izgubljena priložnost, zlasti ob upoštevanju cilja direktive, ki nadomešča direktivo o porodniškem dopustu, ki je bila leta 2015 umaknjena;

| 23. | pozdravlja uvedbo očetovskega dopusta, ki v enaki meri koristi tako staršem kot otrokom. Potrebna je sprememba kulture, da bodo očetje dobili občutek, da je sprejemljivo, da si vzamejo dopust za nego in varstvo otroka, do česar bo prišlo hitreje, če se bosta oba starša že od začetka nosečnosti obravnavala bolj enakopravno; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja uvedbo očetovskega dopusta, ki v enaki meri koristi tako staršem kot otrokom. Potrebna je sprememba kulture, da bodo očetje dobili občutek, da je sprejemljivo, da si vzamejo dopust za nego in varstvo otroka, do česar bo prišlo hitreje, če se bosta oba starša že od začetka nosečnosti obravnavala bolj enakopravno;

| 24. | se strinja s predlogom, da se očetovski dopust dodeli ne glede na zakonski ali družinski stan, kot je opredeljen v nacionalni zakonodaji, s čimer se prepreči diskriminacija. Države članice določijo pogoje za dostop do starševskega dopusta in njegovih podrobnih ureditev v primeru, da za tak dopust zaprosita več kot dve osebi; |
| --- | --- |

24.

se strinja s predlogom, da se očetovski dopust dodeli ne glede na zakonski ali družinski stan, kot je opredeljen v nacionalni zakonodaji, s čimer se prepreči diskriminacija. Države članice določijo pogoje za dostop do starševskega dopusta in njegovih podrobnih ureditev v primeru, da za tak dopust zaprosita več kot dve osebi;

| 25. | spodbuja uvedbo starševskega dopusta, za katerega nadomestilo določijo države članice, saj je to izključno v njihovi pristojnosti, in sicer s sprejetjem zakonodaje ali pa s kolektivnimi pogajanji, kar jim omogoča, da določijo podrobnejša pravila. Poleg tega poudarja, da je usklajeno poklicno in zasebno življenje staršev, ki bi jim omogočilo, da imajo na voljo več časa, ne da bi to ogrozilo njihovo zaposlitev, odločilnega pomena za blaginjo otrok in družbe; |
| --- | --- |

25.

spodbuja uvedbo starševskega dopusta, za katerega nadomestilo določijo države članice, saj je to izključno v njihovi pristojnosti, in sicer s sprejetjem zakonodaje ali pa s kolektivnimi pogajanji, kar jim omogoča, da določijo podrobnejša pravila. Poleg tega poudarja, da je usklajeno poklicno in zasebno življenje staršev, ki bi jim omogočilo, da imajo na voljo več časa, ne da bi to ogrozilo njihovo zaposlitev, odločilnega pomena za blaginjo otrok in družbe;

| 26. | se zaveda, da je uvedba plačanega dopusta za nego pomemben predlog, saj omogoča priznanje in pomoč tistim, ki prostovoljno in neuradno skrbijo za odvisne starejše ali invalidne osebe ter si prizadevajo za medgeneracijsko solidarnost v družinah. Vendar pa je treba še veliko storiti, da bi zagotovili zadostne zmogljivosti za dolgotrajno oskrbo in se tako odzvali na nove potrebe ter predvideli sredstva EU za vzpostavitev storitev dolgotrajne oskrbe. To sta dva bistvena vidika za pomoč državam članicam pri obvladovanju sedanjih demografskih teženj v Evropi: staranja prebivalstva, zmanjšanja rodnosti in podaljšanja pričakovane življenjske dobe. Za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter enakost žensk in moških so potrebne naložbe v kakovostne storitve dolgotrajne oskrbe ter diverzifikacija storitev na tem področju; |
| --- | --- |

26.

se zaveda, da je uvedba plačanega dopusta za nego pomemben predlog, saj omogoča priznanje in pomoč tistim, ki prostovoljno in neuradno skrbijo za odvisne starejše ali invalidne osebe ter si prizadevajo za medgeneracijsko solidarnost v družinah. Vendar pa je treba še veliko storiti, da bi zagotovili zadostne zmogljivosti za dolgotrajno oskrbo in se tako odzvali na nove potrebe ter predvideli sredstva EU za vzpostavitev storitev dolgotrajne oskrbe. To sta dva bistvena vidika za pomoč državam članicam pri obvladovanju sedanjih demografskih teženj v Evropi: staranja prebivalstva, zmanjšanja rodnosti in podaljšanja pričakovane življenjske dobe. Za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter enakost žensk in moških so potrebne naložbe v kakovostne storitve dolgotrajne oskrbe ter diverzifikacija storitev na tem področju;

| 27. | pozdravlja predlog za pridobivanje več in boljših podatkov v okviru nezakonodajnih ukrepov, ki jih je predlagala Evropska komisija, ter poudarja, da je treba za oblikovanje usmerjenih politik, ki so gospodarne z viri, podatke zbirati na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja predlog za pridobivanje več in boljših podatkov v okviru nezakonodajnih ukrepov, ki jih je predlagala Evropska komisija, ter poudarja, da je treba za oblikovanje usmerjenih politik, ki so gospodarne z viri, podatke zbirati na lokalni in regionalni ravni;

| 28. | treba bi bilo izrecno priznati izobraževalni pomen predšolske vzgoje in varstva, in na podlagi tega doseči, da se ta vidik upošteva v vzpostavljenih podpornih ukrepih, s čimer bi upoštevali vrednost zaposlenega osebja in družbeno dojemanje dela na tem izjemno občutljivem področju; |
| --- | --- |

28.

treba bi bilo izrecno priznati izobraževalni pomen predšolske vzgoje in varstva, in na podlagi tega doseči, da se ta vidik upošteva v vzpostavljenih podpornih ukrepih, s čimer bi upoštevali vrednost zaposlenega osebja in družbeno dojemanje dela na tem izjemno občutljivem področju;

| 29. | poudarja, da bo nova direktiva uspešna le, če ne bo omogočila samo večje zaščite pri dopustih, temveč bo prispevala tudi k odpravi razlik v plačah med moškimi in ženskami ter večji enakopravnosti na trgu dela; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da bo nova direktiva uspešna le, če ne bo omogočila samo večje zaščite pri dopustih, temveč bo prispevala tudi k odpravi razlik v plačah med moškimi in ženskami ter večji enakopravnosti na trgu dela;

| 30. | predlaga zbiranje podatkov o delovnem času, razčlenjenih po spolu in starosti, da bi pridobili informacije o presečni diskriminaciji; |
| --- | --- |

30.

predlaga zbiranje podatkov o delovnem času, razčlenjenih po spolu in starosti, da bi pridobili informacije o presečni diskriminaciji;

| 31. | predlaga sodelovanje z Evropskim inštitutom za enakost spolov (EIGE), Evropsko fundacijo za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (EUROFOUND), Evropskim centrom za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) ter nacionalnimi in regionalnimi organi za enakost, da bi stalno posodabljali kazalnike ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem ter tako imeli na voljo ustrezne in pravočasne podatke; |
| --- | --- |

31.

predlaga sodelovanje z Evropskim inštitutom za enakost spolov (EIGE), Evropsko fundacijo za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (EUROFOUND), Evropskim centrom za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) ter nacionalnimi in regionalnimi organi za enakost, da bi stalno posodabljali kazalnike ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem ter tako imeli na voljo ustrezne in pravočasne podatke;

| 32. | poziva Komisijo, naj države članice pozove k vključitvi izobraževanja o enakosti spolov v obvezno in predšolsko izobraževanje ter k nadaljnjim prizadevanjem javnih uprav za obveščanje in ozaveščanje; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj države članice pozove k vključitvi izobraževanja o enakosti spolov v obvezno in predšolsko izobraževanje ter k nadaljnjim prizadevanjem javnih uprav za obveščanje in ozaveščanje;

| 33. | poziva Komisijo, naj usmeri prizadevanja v izvajanje in uveljavljanje obstoječih predpisov EU in dogovorjenih ciljev, da se poskrbi za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev. EU bi morala pripraviti in sprejeti novo večletno strategijo za enakost spolov, spremljati razmere v državah članicah ter razširjati informacije in primere dobre prakse s področja enakosti spolov. Širše vključevanje načela enakosti spolov bi lahko spodbudilo prizadevanja na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj usmeri prizadevanja v izvajanje in uveljavljanje obstoječih predpisov EU in dogovorjenih ciljev, da se poskrbi za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev. EU bi morala pripraviti in sprejeti novo večletno strategijo za enakost spolov, spremljati razmere v državah članicah ter razširjati informacije in primere dobre prakse s področja enakosti spolov. Širše vključevanje načela enakosti spolov bi lahko spodbudilo prizadevanja na nacionalni ravni;

| 34. | poziva Komisijo, naj države članice pozove k izvajanju ukrepov, ki bi zmanjšali finančno breme otroškega varstva med delovnim časom mater in očetov od rojstva otroka do začetka obveznega šolanja; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj države članice pozove k izvajanju ukrepov, ki bi zmanjšali finančno breme otroškega varstva med delovnim časom mater in očetov od rojstva otroka do začetka obveznega šolanja;

| 35. | poziva Komisijo, naj države članice pozove k razmisleku o položaju malih, srednjih in mikro podjetij ter izvajanju gospodarskih ukrepov, da bi lahko ta podjetja delavkam in delavcem omogočala usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja. |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj države članice pozove k razmisleku o položaju malih, srednjih in mikro podjetij ter izvajanju gospodarskih ukrepov, da bi lahko ta podjetja delavkam in delavcem omogočala usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja.

V Bruslju, 30. novembra 2017

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(16)  Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (UL L 204, 26.7.2006, str. 23).

16

(17)  Direktiva 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS (UL L 180, 15.7.2010, str. 1).

17

(18)  Direktiva Sveta 92/85/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (deseta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (UL L 348, 28.11.1992, str. 1).

18

(19)  Direktiva Sveta 97/81/ES z dne 15. decembra 1997 o okvirnem sporazumu o delu s krajšim delovnim časom, sklenjenim med UNICE, CEEP in ETUC (UL L 14, 20.1.1998, str. 9).

19

(20)  Direktiva Sveta 2010/18/EU z dne 8. marca 2010 o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC, ter o razveljavitvi Direktive 96/34/ES (UL L 68, 18.3.2010, str. 13)

20

(16)  Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (UL L 204, 26.7.2006, str. 23).

16

(17)  Direktiva 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS (UL L 180, 15.7.2010, str. 1).

17

(18)  Direktiva Sveta 92/85/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (deseta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (UL L 348, 28.11.1992, str. 1).

18

(19)  Direktiva Sveta 97/81/ES z dne 15. decembra 1997 o okvirnem sporazumu o delu s krajšim delovnim časom, sklenjenim med UNICE, CEEP in ETUC (UL L 14, 20.1.1998, str. 9).

19

(20)  Direktiva Sveta 2010/18/EU z dne 8. marca 2010 o izvajanju revidiranega okvirnega sporazuma o starševskem dopustu, sklenjenega med BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP in ETUC, ter o razveljavitvi Direktive 96/34/ES (UL L 68, 18.3.2010, str. 13)

20

(21)  
  Priporočilo Komisije 2013/112/EU z dne 20. februarja 2013„Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti“ (

  UL L 59, 2.3.2013, str. 5).

21

Priporočilo Komisije 2013/112/EU z dne 20. februarja 2013„Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti“ (

(21)  Direktiva Sveta 1999/70/ES z dne 28. junija 1999 o okvirnem sporazumu o delu za določen čas, sklenjenem med ETUC, UNICE in CEEP (UL L 175, 10.7.1999, str. 43).

21

(21)  Direktiva Sveta 1999/70/ES z dne 28. junija 1999 o okvirnem sporazumu o delu za določen čas, sklenjenem med ETUC, UNICE in CEEP (UL L 175, 10.7.1999, str. 43).

21

(1)  Poročilo o oceni teritorialnega učinka na usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja.

1

(2)  Prav tam.

2

---

| 8.5.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 164/73 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 164/73

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Vloga pridobivanja energije iz odpadkov v krožnem gospodarstvu

(2018/C 164/12)

| Poročevalka: | Kata Tüttő (HU/PES), članica sveta 12. okrožja Budimpešte |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Vloga pridobivanja energije iz odpadkov v krožnem gospodarstvu
  COM(2017) 34 final |

Poročevalka:

Kata Tüttő (HU/PES), članica sveta 12. okrožja Budimpešte

Referenčni dokument:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Vloga pridobivanja energije iz odpadkov v krožnem gospodarstvu

COM(2017) 34 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve

| 1. | ponovno poudarja, da je hierarhija ravnanja z odpadki ključno načelo krožnega gospodarstva, in se strinja, da lahko postopki za pridobivanje energije iz odpadkov prispevajo k prehodu na krožno gospodarstvo, pod pogojem, da izbrane rešitve ne ovirajo doseganja višjih stopenj preprečevanja nastajanja odpadkov, ponovne uporabe izdelkov in recikliranja odpadkov; |
| --- | --- |

1.

ponovno poudarja, da je hierarhija ravnanja z odpadki ključno načelo krožnega gospodarstva, in se strinja, da lahko postopki za pridobivanje energije iz odpadkov prispevajo k prehodu na krožno gospodarstvo, pod pogojem, da izbrane rešitve ne ovirajo doseganja višjih stopenj preprečevanja nastajanja odpadkov, ponovne uporabe izdelkov in recikliranja odpadkov;

| 2. | ponovno poudarja, da je za uresničitev ambicioznega cilja popolnega krožnega gospodarstva nujna politična volja vseh ravni za sprejetje potrebnih ukrepov, kakor tudi trajna sprememba javnega mnenja in vedenja potrošnikov ter vzpostavitev stabilnega trga proizvodov in materialov, ki temeljijo na sekundarnih surovinah; |
| --- | --- |

2.

ponovno poudarja, da je za uresničitev ambicioznega cilja popolnega krožnega gospodarstva nujna politična volja vseh ravni za sprejetje potrebnih ukrepov, kakor tudi trajna sprememba javnega mnenja in vedenja potrošnikov ter vzpostavitev stabilnega trga proizvodov in materialov, ki temeljijo na sekundarnih surovinah;

| 3. | ponovno poudarja, da je pridobivanje energije iz odpadkov, ki se jim ni mogoče izogniti ali jih reciklirati, v sežigalnicah z visokim izkoristkom pod določenimi pogoji sestavni del krožnega gospodarstva in ima v številnih državah članicah in regijah pomembno vlogo pri občutnem zmanjšanju odlaganja odpadkov na odlagališča v bližnji prihodnosti; Takšno pridobivanje energije prispeva tudi k oskrbi z energijo; |
| --- | --- |

3.

ponovno poudarja, da je pridobivanje energije iz odpadkov, ki se jim ni mogoče izogniti ali jih reciklirati, v sežigalnicah z visokim izkoristkom pod določenimi pogoji sestavni del krožnega gospodarstva in ima v številnih državah članicah in regijah pomembno vlogo pri občutnem zmanjšanju odlaganja odpadkov na odlagališča v bližnji prihodnosti; Takšno pridobivanje energije prispeva tudi k oskrbi z energijo;

| 4. | poudarja, da bi moralo načrtovanje pridobivanja energije iz odpadkov temeljiti tudi na hierarhiji ravnanja z odpadki, ki jo je določila EU, največjem možnem zmanjšanju količine odpadkov in razmisleku o življenjskem ciklu, in da se v okviru krožnega gospodarstva ne bi smeli oddaljevati od modela, za katerega je značilna visoka stopnja recikliranja s ciljem energijske predelave, zato je treba preprečiti nastajanje sežigalnic z nesorazmerno velikimi zmogljivostmi. Vendar pa je treba poudariti, da bi morali krožiti le odpadki, ki so primerni za recikliranje, ostanki odpadkov pa se odlagajo na odlagališčih le kot zadnja možnost. Zato je treba dati energijski predelavi prednost pred odlaganjem na odlagališčih; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da bi moralo načrtovanje pridobivanja energije iz odpadkov temeljiti tudi na hierarhiji ravnanja z odpadki, ki jo je določila EU, največjem možnem zmanjšanju količine odpadkov in razmisleku o življenjskem ciklu, in da se v okviru krožnega gospodarstva ne bi smeli oddaljevati od modela, za katerega je značilna visoka stopnja recikliranja s ciljem energijske predelave, zato je treba preprečiti nastajanje sežigalnic z nesorazmerno velikimi zmogljivostmi. Vendar pa je treba poudariti, da bi morali krožiti le odpadki, ki so primerni za recikliranje, ostanki odpadkov pa se odlagajo na odlagališčih le kot zadnja možnost. Zato je treba dati energijski predelavi prednost pred odlaganjem na odlagališčih;

| 5. | opozarja, da je celovito in pravilno izvajanje obstoječe zakonodaje EU o odpadkih bistvenega pomena za ustvarjanje enakih konkurenčnih pogojev za ravnanje z odpadki po vsej Evropi; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da je celovito in pravilno izvajanje obstoječe zakonodaje EU o odpadkih bistvenega pomena za ustvarjanje enakih konkurenčnih pogojev za ravnanje z odpadki po vsej Evropi;

| 6. | poziva vse ravni upravljanja držav članic, naj si z vsemi sredstvi prizadevajo za zmanjšanje odlaganja odpadkov na odlagališča in zmanjšanje količine odpadkov, ki jih ni mogoče predelati in so namenjeni sežigu, zlasti če pri tem ne gre za energijsko predelavo, ter namenijo posebno pozornost preprečevanju nastajanja odpadkov, razvoju ločenega zbiranja odpadkov in naložbam v dejavnosti, ki so v hierarhiji ravnanja z odpadki uvrščene višje; |
| --- | --- |

6.

poziva vse ravni upravljanja držav članic, naj si z vsemi sredstvi prizadevajo za zmanjšanje odlaganja odpadkov na odlagališča in zmanjšanje količine odpadkov, ki jih ni mogoče predelati in so namenjeni sežigu, zlasti če pri tem ne gre za energijsko predelavo, ter namenijo posebno pozornost preprečevanju nastajanja odpadkov, razvoju ločenega zbiranja odpadkov in naložbam v dejavnosti, ki so v hierarhiji ravnanja z odpadki uvrščene višje;

| 7. | ugotavlja, da med evropskimi regijami obstajajo velike razlike, ne le glede količine komunalnih odpadkov, ampak tudi ravnanja z njimi. Nekatere regije so že presegle cilje Unije na področju odpadkov, in sicer brez pridobivanja energije iz odpadkov, medtem ko druge ne dosegajo niti najnižjih ciljev. To dokazuje, da lahko uvedba podobnih sistemov privede do zelo različnih končnih rezultatov in da je torej prizadevanje za doseganje ciljev na lokalni ravni ključnega pomena; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da med evropskimi regijami obstajajo velike razlike, ne le glede količine komunalnih odpadkov, ampak tudi ravnanja z njimi. Nekatere regije so že presegle cilje Unije na področju odpadkov, in sicer brez pridobivanja energije iz odpadkov, medtem ko druge ne dosegajo niti najnižjih ciljev. To dokazuje, da lahko uvedba podobnih sistemov privede do zelo različnih končnih rezultatov in da je torej prizadevanje za doseganje ciljev na lokalni ravni ključnega pomena;

| 8. | opozarja, da je hierarhija ravnanja z odpadki steber politike in zakonodaje EU na področju odpadkov ter ključni dejavnik prehoda na krožno gospodarstvo. Njen glavni namen je vzpostaviti prednostni vrstni red za zmanjšanje škodljivih vplivov na okolje na minimum in optimiziranje učinkovite rabe virov pri preprečevanju nastajanja odpadkov in ravnanju z njimi; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da je hierarhija ravnanja z odpadki steber politike in zakonodaje EU na področju odpadkov ter ključni dejavnik prehoda na krožno gospodarstvo. Njen glavni namen je vzpostaviti prednostni vrstni red za zmanjšanje škodljivih vplivov na okolje na minimum in optimiziranje učinkovite rabe virov pri preprečevanju nastajanja odpadkov in ravnanju z njimi;

| 9. | poudarja, da so zaradi zelo velikih razlik med državami članicami in regijami glede razmer in možnosti za pridobivanje energije iz odpadkov lahko zelo različni tudi najustreznejši načini za doseganje splošnih ciljev, zatorej bi se bilo treba enotnemu pristopu izogniti; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da so zaradi zelo velikih razlik med državami članicami in regijami glede razmer in možnosti za pridobivanje energije iz odpadkov lahko zelo različni tudi najustreznejši načini za doseganje splošnih ciljev, zatorej bi se bilo treba enotnemu pristopu izogniti;

Ločeno zbiranje odpadkov

| 10. | ugotavlja, da biološki odpadki predstavljajo velik delež gospodinjskih odpadkov, in poudarja, da bi bilo treba več pozornosti nameniti večji predelavi biološki odpadkov, na primer s procesi, kot je anaerobna razgradnja ustrezno sortiranih čistih biorazgradljivih odpadkov, ki je kombinacija recikliranja materialov in pridobivanja energije iz odpadkov. Pri zbiranju bioloških odpadkov bi morali izhajati iz lokalnih in regionalnih danosti ter dopuščati manevrski prostor za razvoj in inovacije. Zato je po eni strani pomembno, da se zbiranje organizira v obliki, ki na lokalni ravni velja za najprimernejšo za dosego ciljev recikliranja iz direktive o odpadkih, po drugi strani pa lokalnim in regionalnim oblastem ne bi smeli narekovati zahtev za postopke zbiranja; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da biološki odpadki predstavljajo velik delež gospodinjskih odpadkov, in poudarja, da bi bilo treba več pozornosti nameniti večji predelavi biološki odpadkov, na primer s procesi, kot je anaerobna razgradnja ustrezno sortiranih čistih biorazgradljivih odpadkov, ki je kombinacija recikliranja materialov in pridobivanja energije iz odpadkov. Pri zbiranju bioloških odpadkov bi morali izhajati iz lokalnih in regionalnih danosti ter dopuščati manevrski prostor za razvoj in inovacije. Zato je po eni strani pomembno, da se zbiranje organizira v obliki, ki na lokalni ravni velja za najprimernejšo za dosego ciljev recikliranja iz direktive o odpadkih, po drugi strani pa lokalnim in regionalnim oblastem ne bi smeli narekovati zahtev za postopke zbiranja;

| 11. | meni, da bi bilo glede na različno stopnjo razvoja regij v EU ter relativno visoke stroške uvedbe vse boljših sistemov recikliranja in energijske predelave treba preveriti, kako bi se lahko obsežneje financirali ukrepi na tem področju. To je v interesu državljanov vseh držav članic; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi bilo glede na različno stopnjo razvoja regij v EU ter relativno visoke stroške uvedbe vse boljših sistemov recikliranja in energijske predelave treba preveriti, kako bi se lahko obsežneje financirali ukrepi na tem področju. To je v interesu državljanov vseh držav članic;

| 12. | opozarja, da je stopnja ločevanja odpadkov v številnih regijah sicer visoka, stopnja recikliranja odpadkov pa ni sorazmerna z njo, zato bi bilo treba razviti posebne politične instrumente za odpravo tega protislovja, posebej pomembno pa bi bilo določiti pravila za spodbujanje uporabe sekundarnih surovin v okviru ustrezne cenovne konkurence s primarnimi surovinami; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da je stopnja ločevanja odpadkov v številnih regijah sicer visoka, stopnja recikliranja odpadkov pa ni sorazmerna z njo, zato bi bilo treba razviti posebne politične instrumente za odpravo tega protislovja, posebej pomembno pa bi bilo določiti pravila za spodbujanje uporabe sekundarnih surovin v okviru ustrezne cenovne konkurence s primarnimi surovinami;

| 13. | podpira razvoj mehanizmov za sortiranje in recikliranje odpadkov, ki prispevajo k nastanku kakovostnih odpadkov z nizko vsebnostjo onesnaževal. Možno je pa uporabljati tudi druge metode, kot so nadomeščanje fosilnih goriv z njihovimi odpadki v sežigalnicah, namenjenih proizvodnji cementa in apna, anaerobna razgradnja biološko razgradljivih odpadkov ali proizvodnja goriv iz odpadkov. Vzpostavitev novih zmogljivosti za sežiganje je dopolnilna rešitev, ki jo je treba uporabiti, da se prepreči ureditev novih odlagališč na območjih z majhnimi zmogljivostmi za sežiganje odpadkov. To je na splošno bolje za okolje. Tovrstne sežigalnice pa morajo biti povezane z energijsko predelavo odpadkov; |
| --- | --- |

13.

podpira razvoj mehanizmov za sortiranje in recikliranje odpadkov, ki prispevajo k nastanku kakovostnih odpadkov z nizko vsebnostjo onesnaževal. Možno je pa uporabljati tudi druge metode, kot so nadomeščanje fosilnih goriv z njihovimi odpadki v sežigalnicah, namenjenih proizvodnji cementa in apna, anaerobna razgradnja biološko razgradljivih odpadkov ali proizvodnja goriv iz odpadkov. Vzpostavitev novih zmogljivosti za sežiganje je dopolnilna rešitev, ki jo je treba uporabiti, da se prepreči ureditev novih odlagališč na območjih z majhnimi zmogljivostmi za sežiganje odpadkov. To je na splošno bolje za okolje. Tovrstne sežigalnice pa morajo biti povezane z energijsko predelavo odpadkov;

Zmogljivosti za sežiganje

| 14. | priznava, da je za prehod na krožno gospodarstvo pri načrtovanju obdelave odpadkov, ki jih ni mogoče reciklirati, treba najti pravo ravnovesje glede zmogljivosti za pridobivanje energije iz odpadkov, če se želimo izogniti tveganju gospodarske izgube in preprečiti nastajanje infrastrukturnih ovir za doseganje čim višje stopnje recikliranja; |
| --- | --- |

14.

priznava, da je za prehod na krožno gospodarstvo pri načrtovanju obdelave odpadkov, ki jih ni mogoče reciklirati, treba najti pravo ravnovesje glede zmogljivosti za pridobivanje energije iz odpadkov, če se želimo izogniti tveganju gospodarske izgube in preprečiti nastajanje infrastrukturnih ovir za doseganje čim višje stopnje recikliranja;

| 15. | poudarja, da je treba z vidika krožnega gospodarstva pri zmogljivostih za sežiganje nujno upoštevati, s kakšne razdalje se pripeljejo odpadki, ki jih je treba odstraniti, kot tudi parametre, kot so oddaljenost od ostalih centrov za sortiranje in predelovanje odpadkov (in njihovih zbirnih območij), število oseb v posameznem zbirnem območju, količina odpadkov, ter napovedi o razvoju teh parametrov, da bi zmanjšali nadaljnje negativne učinke na okolje; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je treba z vidika krožnega gospodarstva pri zmogljivostih za sežiganje nujno upoštevati, s kakšne razdalje se pripeljejo odpadki, ki jih je treba odstraniti, kot tudi parametre, kot so oddaljenost od ostalih centrov za sortiranje in predelovanje odpadkov (in njihovih zbirnih območij), število oseb v posameznem zbirnem območju, količina odpadkov, ter napovedi o razvoju teh parametrov, da bi zmanjšali nadaljnje negativne učinke na okolje;

| 16. | opozarja, da se pri ocenjevanju in načrtovanju zmogljivosti za sežiganje ne smejo upoštevati le komunalni odpadki, saj se znaten del energije pridobi iz odpadkov iz drugih virov; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da se pri ocenjevanju in načrtovanju zmogljivosti za sežiganje ne smejo upoštevati le komunalni odpadki, saj se znaten del energije pridobi iz odpadkov iz drugih virov;

| 17. | obžaluje, da se Komisija v svojih priporočilih osredotoča izključno na presežne zmogljivosti za sežiganje odpadkov, glede na to, da velik delež odpadkov, ki se odlagajo na odlagališča v Uniji, kaže, da je tudi pomanjkanje teh zmogljivosti problem, ki ga je treba rešiti. Za zmanjšanje količine odpadkov je pomembno, da se določijo jasnejša pravila za ponovno uporabo in recikliranje in da se spodbuja uporaba recikliranih materialov v industrijski proizvodnji, skrbeti pa je treba tudi za odstranitev škodljivih snovi iz obtoka; |
| --- | --- |

17.

obžaluje, da se Komisija v svojih priporočilih osredotoča izključno na presežne zmogljivosti za sežiganje odpadkov, glede na to, da velik delež odpadkov, ki se odlagajo na odlagališča v Uniji, kaže, da je tudi pomanjkanje teh zmogljivosti problem, ki ga je treba rešiti. Za zmanjšanje količine odpadkov je pomembno, da se določijo jasnejša pravila za ponovno uporabo in recikliranje in da se spodbuja uporaba recikliranih materialov v industrijski proizvodnji, skrbeti pa je treba tudi za odstranitev škodljivih snovi iz obtoka;

| 18. | se strinja z Evropsko komisijo, da kljub temu, da ima pridobivanje energije iz odpadkov v številnih državah članicah pomembno vlogo pri preprečevanju odlaganja na odlagališča, lahko presežne zmogljivosti za sežiganje odpadkov povzročijo vezanost na določeno tehnologijo, kar bi lahko oviralo doseganje ciljev v zvezi z odpadki; |
| --- | --- |

18.

se strinja z Evropsko komisijo, da kljub temu, da ima pridobivanje energije iz odpadkov v številnih državah članicah pomembno vlogo pri preprečevanju odlaganja na odlagališča, lahko presežne zmogljivosti za sežiganje odpadkov povzročijo vezanost na določeno tehnologijo, kar bi lahko oviralo doseganje ciljev v zvezi z odpadki;

| 19. | predlaga zvišanje odstotkov energetske učinkovitosti do optimalnih ravni v primeru starih, manj učinkovitih sežigalnic, s čimer bi podprli energetsko samooskrbo Evropske unije in zmanjšali porabo neobnovljivih fosilnih virov energije. Če takšno izboljšanje z ekonomskega ali tehničnega vidika ni izvedljivo, se gre v razgradnjo ter postopno odpravo mehanizmov podpore sežigalnicam, ki se ne prilagajajo, zlasti v državah članicah, ki imajo odvečne zmogljivosti; |
| --- | --- |

19.

predlaga zvišanje odstotkov energetske učinkovitosti do optimalnih ravni v primeru starih, manj učinkovitih sežigalnic, s čimer bi podprli energetsko samooskrbo Evropske unije in zmanjšali porabo neobnovljivih fosilnih virov energije. Če takšno izboljšanje z ekonomskega ali tehničnega vidika ni izvedljivo, se gre v razgradnjo ter postopno odpravo mehanizmov podpore sežigalnicam, ki se ne prilagajajo, zlasti v državah članicah, ki imajo odvečne zmogljivosti;

| 20. | priporoča, da države članice, ki imajo majhne zmogljivosti za sežiganje odpadkov ali jih sploh nimajo, svoje prizadevanje usmerijo v razvoj ločenega zbiranja in recikliranja odpadkov – spodbujati je treba ločeno zbiranje pri izvoru, saj je bistveno za dobavo kakovostnih odpadkov, ki imajo veliko vrednost pri recikliranju – postopke pridobivanja energije iz odpadkov pa v večji meri uporabljajo le na podlagi skrbnega načrtovanja, glede na to, da gre v glavnem za začasno in prehodno rešitev med prehodom s sistema, ki temelji na odlaganju na odlagališča, na neko drugo metodo, katere končni cilj je recikliranje; |
| --- | --- |

20.

priporoča, da države članice, ki imajo majhne zmogljivosti za sežiganje odpadkov ali jih sploh nimajo, svoje prizadevanje usmerijo v razvoj ločenega zbiranja in recikliranja odpadkov – spodbujati je treba ločeno zbiranje pri izvoru, saj je bistveno za dobavo kakovostnih odpadkov, ki imajo veliko vrednost pri recikliranju – postopke pridobivanja energije iz odpadkov pa v večji meri uporabljajo le na podlagi skrbnega načrtovanja, glede na to, da gre v glavnem za začasno in prehodno rešitev med prehodom s sistema, ki temelji na odlaganju na odlagališča, na neko drugo metodo, katere končni cilj je recikliranje;

| 21. | je naklonjen temu, da bi lahko prevažali odpadke za energijsko predelavo med državami članicami in med regijami, da bi se izognili njihovemu odlaganju na odlagališča ali ga zmanjšali, tudi ob upoštevanju dejstva, da to prispeva k boljšemu izkoristku obstoječih zmogljivosti za sežiganje. To dopolnjuje nacionalne in regionalne pristope. Poleg tega Odbor meni, da je treba pri presoji utemeljenosti prevoza odpadkov med državami članicami upoštevati vidike pravičnosti in solidarnosti, da bodo imele zadevne države in regije enake ekološke, gospodarske in družbene koristi od te dejavnosti; |
| --- | --- |

21.

je naklonjen temu, da bi lahko prevažali odpadke za energijsko predelavo med državami članicami in med regijami, da bi se izognili njihovemu odlaganju na odlagališča ali ga zmanjšali, tudi ob upoštevanju dejstva, da to prispeva k boljšemu izkoristku obstoječih zmogljivosti za sežiganje. To dopolnjuje nacionalne in regionalne pristope. Poleg tega Odbor meni, da je treba pri presoji utemeljenosti prevoza odpadkov med državami članicami upoštevati vidike pravičnosti in solidarnosti, da bodo imele zadevne države in regije enake ekološke, gospodarske in družbene koristi od te dejavnosti;

Ekonomski in socialni učinek

| 22. | opozarja na velike razlike med državami članicami in regijami v količini komunalnih odpadkov na prebivalca, ki so lahko manjše ali pa več kot dvakratne med nekaterimi državami. Za te razlike je več vzrokov: manjše količine so, odvisno od kraja, posledica odgovorne potrošnje ali revščine. V strategijah glede odpadkov je treba upoštevati vse te vidike, saj je predvidene cilje mogoče doseči na podlagi zelo različnih političnih instrumentov in mehanizmov pomoči; |
| --- | --- |

22.

opozarja na velike razlike med državami članicami in regijami v količini komunalnih odpadkov na prebivalca, ki so lahko manjše ali pa več kot dvakratne med nekaterimi državami. Za te razlike je več vzrokov: manjše količine so, odvisno od kraja, posledica odgovorne potrošnje ali revščine. V strategijah glede odpadkov je treba upoštevati vse te vidike, saj je predvidene cilje mogoče doseči na podlagi zelo različnih političnih instrumentov in mehanizmov pomoči;

| 23. | opozarja na velik problem, da v nekaterih regijah ljudje uporabljajo odpadke kot kurjavo za individualne peči v gospodinjstvu, kar je deloma povezano z energijsko revščino, deloma pa s pomanjkanjem ozaveščenosti o negativnih učinkih tega početja, takšna uporaba pa – za razliko od sežigalnic, opremljenih z ustreznimi sistemi filtriranja – povzroča veliko okoljsko škodo in močno ogroža javno zdravje, poleg tega da ni v skladu z osnovnimi pogoji za socialno vključevanje. Zato poziva Evropsko komisijo, naj med dejavnosti na področju pridobivanja energije iz odpadkov vključi tudi boj proti energijski revščini ter sprejme strategije za boljše seznanjanje z negativnimi posledicami kurjenja odpadkov za ogrevanje doma; |
| --- | --- |

23.

opozarja na velik problem, da v nekaterih regijah ljudje uporabljajo odpadke kot kurjavo za individualne peči v gospodinjstvu, kar je deloma povezano z energijsko revščino, deloma pa s pomanjkanjem ozaveščenosti o negativnih učinkih tega početja, takšna uporaba pa – za razliko od sežigalnic, opremljenih z ustreznimi sistemi filtriranja – povzroča veliko okoljsko škodo in močno ogroža javno zdravje, poleg tega da ni v skladu z osnovnimi pogoji za socialno vključevanje. Zato poziva Evropsko komisijo, naj med dejavnosti na področju pridobivanja energije iz odpadkov vključi tudi boj proti energijski revščini ter sprejme strategije za boljše seznanjanje z negativnimi posledicami kurjenja odpadkov za ogrevanje doma;

| 24. | treba je razjasniti, kako in kdo krije stroške ravnanja z odpadki, saj so v več državah članicah ti že zdaj nesorazmerno visoki glede na prihodke gospodinjstev. Zato je torej treba pozorno spremljati ekonomske in socialne učinke; položaj je posebej problematičen na številnih otokih in v najbolj oddaljenih regijah, zlasti če so ta območja prenaseljena ali pod velikim pritiskom turizma; |
| --- | --- |

24.

treba je razjasniti, kako in kdo krije stroške ravnanja z odpadki, saj so v več državah članicah ti že zdaj nesorazmerno visoki glede na prihodke gospodinjstev. Zato je torej treba pozorno spremljati ekonomske in socialne učinke; položaj je posebej problematičen na številnih otokih in v najbolj oddaljenih regijah, zlasti če so ta območja prenaseljena ali pod velikim pritiskom turizma;

Orodja za izvajanje politike

| 25. | poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri uresničevanju skupnih ciljev EU glede ravnanja z odpadki, zlasti na področju ravnanja s komunalnimi odpadki, saj morajo prav one izvajati odločitve, in da se njihove razmere tako zelo razlikujejo, da ni mogoče uporabiti enotne rešitve; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri uresničevanju skupnih ciljev EU glede ravnanja z odpadki, zlasti na področju ravnanja s komunalnimi odpadki, saj morajo prav one izvajati odločitve, in da se njihove razmere tako zelo razlikujejo, da ni mogoče uporabiti enotne rešitve;

| 26. | poudarja pomen naložb, ki se izvajajo prek mehanizmov financiranja EU, kot je Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI), ki ima predvsem to vlogo, da privlači zasebno financiranje boljših in bolj „krožnih“ rešitev za ravnanje z odpadki. Poleg tega ceni podporo trženju naprednih tehnologij za energetsko učinkovitost, ki so bile razvite tudi po zaslugi raziskovalnih in inovacijskih programov; |
| --- | --- |

26.

poudarja pomen naložb, ki se izvajajo prek mehanizmov financiranja EU, kot je Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI), ki ima predvsem to vlogo, da privlači zasebno financiranje boljših in bolj „krožnih“ rešitev za ravnanje z odpadki. Poleg tega ceni podporo trženju naprednih tehnologij za energetsko učinkovitost, ki so bile razvite tudi po zaslugi raziskovalnih in inovacijskih programov;

| 27. | poziva Evropsko komisijo, naj poskrbi, da bodo države članice pri pripravi strategije, sprejemanju potrebnih tehničnih in fiskalnih ukrepov, razvoju mehanizmov finančne podpore ter izmenjavi dobrih praks tesno sodelovale z lokalnimi in regionalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

27.

poziva Evropsko komisijo, naj poskrbi, da bodo države članice pri pripravi strategije, sprejemanju potrebnih tehničnih in fiskalnih ukrepov, razvoju mehanizmov finančne podpore ter izmenjavi dobrih praks tesno sodelovale z lokalnimi in regionalnimi oblastmi;

| 28. | ugotavlja, da je sodelovanje organizacij civilne družbe in zainteresiranega prebivalstva nujno za krepitev občutka odgovornosti državljanov do okolja ter učinkovito sprejemanje in izvajanje pravilnih odločitev. Državam članicam priporoča, naj določijo čim bolj jasne prednostne naloge na področju ravnanja z odpadki in s tem zagotovijo tesno sodelovanje vseh akterjev v tem sistemu; Sodelovanje in preglednost pri ravnanju z odpadki so pri tem odločilnega pomena; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da je sodelovanje organizacij civilne družbe in zainteresiranega prebivalstva nujno za krepitev občutka odgovornosti državljanov do okolja ter učinkovito sprejemanje in izvajanje pravilnih odločitev. Državam članicam priporoča, naj določijo čim bolj jasne prednostne naloge na področju ravnanja z odpadki in s tem zagotovijo tesno sodelovanje vseh akterjev v tem sistemu; Sodelovanje in preglednost pri ravnanju z odpadki so pri tem odločilnega pomena;

| 29. | meni, da je finančno pomoč na vseh ravneh nujno uskladiti s hierarhijo ravnanja z odpadki ter jo čim bolj usmeriti v preprečevanje nastajanja odpadkov, obveščanje državljanov, visokokakovostne sisteme za ločeno zbiranje odpadkov, razvoj infrastrukture za ponovno uporabo in recikliranje odpadkov ter v raziskave in inovacije na tem področju; odpadke in ustvarjene prihodke bi bilo idealno uporabiti za razvoj lokalnih javnih storitev in zmanjšanje njihovih stroškov; |
| --- | --- |

29.

meni, da je finančno pomoč na vseh ravneh nujno uskladiti s hierarhijo ravnanja z odpadki ter jo čim bolj usmeriti v preprečevanje nastajanja odpadkov, obveščanje državljanov, visokokakovostne sisteme za ločeno zbiranje odpadkov, razvoj infrastrukture za ponovno uporabo in recikliranje odpadkov ter v raziskave in inovacije na tem področju; odpadke in ustvarjene prihodke bi bilo idealno uporabiti za razvoj lokalnih javnih storitev in zmanjšanje njihovih stroškov;

| 30. | poziva Evropsko komisijo, naj podpira obstoječe platforme za združevanje izkušenj, prenos znanja in izmenjavo izkušenj na področju pridobivanja energije iz odpadkov, razširjanje preizkušenih rešitev ter z njimi povezano tehnično in finančno pomoč, ob upoštevanju dejstva, da so številne lokalne in regionalne oblasti sprejele različne pobude za spodbujanje učinkovite rabe virov in podporo krožnemu gospodarstvu, ki so lahko drugim za zgled; |
| --- | --- |

30.

poziva Evropsko komisijo, naj podpira obstoječe platforme za združevanje izkušenj, prenos znanja in izmenjavo izkušenj na področju pridobivanja energije iz odpadkov, razširjanje preizkušenih rešitev ter z njimi povezano tehnično in finančno pomoč, ob upoštevanju dejstva, da so številne lokalne in regionalne oblasti sprejele različne pobude za spodbujanje učinkovite rabe virov in podporo krožnemu gospodarstvu, ki so lahko drugim za zgled;

| 31. | poziva Evropsko komisijo, naj tesno sodeluje z OR pri spodbujanju izmenjave dobrih praks med mesti in regijami, katerega namen bo iskanje boljših rešitev na področjih, kot so daljinsko ogrevanje in hlajenje, težave v zvezi z ločenimi odpadki, ki jih podjetja za pridobivanje energije zavrnejo, ter vprašanje, kako prepričati ljudi, da bodo ločevali gospodinjske odpadke, saj bi lahko dobre prakse prispevale k ambicioznejšemu razvoju sistemov ravnanja z odpadki; |
| --- | --- |

31.

poziva Evropsko komisijo, naj tesno sodeluje z OR pri spodbujanju izmenjave dobrih praks med mesti in regijami, katerega namen bo iskanje boljših rešitev na področjih, kot so daljinsko ogrevanje in hlajenje, težave v zvezi z ločenimi odpadki, ki jih podjetja za pridobivanje energije zavrnejo, ter vprašanje, kako prepričati ljudi, da bodo ločevali gospodinjske odpadke, saj bi lahko dobre prakse prispevale k ambicioznejšemu razvoju sistemov ravnanja z odpadki;

| 32. | opozarja Evropsko komisijo, da so za ustrezno zakonodajo in dobro odločanje potrebni zanesljivi, realni in primerljivi podatki, ki zdaj niso v celoti zagotovljeni, zlasti pri vrstah odpadkov, ki niso komunalni; |
| --- | --- |

32.

opozarja Evropsko komisijo, da so za ustrezno zakonodajo in dobro odločanje potrebni zanesljivi, realni in primerljivi podatki, ki zdaj niso v celoti zagotovljeni, zlasti pri vrstah odpadkov, ki niso komunalni;

| 33. | opozarja, da je pri oblikovanju politik za spremembo ravnanja ljudi, ko gre za ločevanje odpadkov pri viru, treba upoštevati kulturne in ekonomske razlike med državami članicami in med regijami. Opozoriti je treba tudi, da se otoške in podeželske oblasti soočajo s posebnimi geografskimi potrebami in izzivi glede izpolnjevanja ciljev; |
| --- | --- |

33.

opozarja, da je pri oblikovanju politik za spremembo ravnanja ljudi, ko gre za ločevanje odpadkov pri viru, treba upoštevati kulturne in ekonomske razlike med državami članicami in med regijami. Opozoriti je treba tudi, da se otoške in podeželske oblasti soočajo s posebnimi geografskimi potrebami in izzivi glede izpolnjevanja ciljev;

| 34. | predlaga, da Evropska komisija, države članice ter lokalne in regionalne oblasti kot politična raven, ki je najbližja državljanom, uvedejo ukrepe na področju izobraževanja in usposabljanja, s katerimi bi znatno izboljšale znanje in ozaveščenost prebivalstva in gospodarskih subjektov glede trajnostne potrošnje, zmanjševanja količine odpadkov, varstva naravnih virov in okolja, odgovornosti proizvajalcev ter zasnove proizvodov in oglaševanja, na primer z vključitvijo teh tem v izobraževalne programe in v informacijske kampanje (ki bi jih bilo mogoče izvajati s promocijo v družbenih medijih, obiski na šolah, javnimi prireditvami, medijskimi kampanjami itd.). |
| --- | --- |

34.

predlaga, da Evropska komisija, države članice ter lokalne in regionalne oblasti kot politična raven, ki je najbližja državljanom, uvedejo ukrepe na področju izobraževanja in usposabljanja, s katerimi bi znatno izboljšale znanje in ozaveščenost prebivalstva in gospodarskih subjektov glede trajnostne potrošnje, zmanjševanja količine odpadkov, varstva naravnih virov in okolja, odgovornosti proizvajalcev ter zasnove proizvodov in oglaševanja, na primer z vključitvijo teh tem v izobraževalne programe in v informacijske kampanje (ki bi jih bilo mogoče izvajati s promocijo v družbenih medijih, obiski na šolah, javnimi prireditvami, medijskimi kampanjami itd.).

V Bruslju, 30. novembra 2017

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 8.5.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 164/77 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 164/77

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Akcijski načrt za pomorsko strategijo na atlantskem območju – Doseganje pametne, trajnostne in vključujoče rasti

(2018/C 164/13)

| Poročevalec: | Jerry Lundy (IE/ALDE), član grofijskega sveta Sligo |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Akcijski načrt za pomorsko strategijo na atlantskem območju – Doseganje pametne, trajnostne in vključujoče rasti
  COM(2013) 279 final |

Poročevalec:

Jerry Lundy (IE/ALDE), član grofijskega sveta Sligo

Referenčni dokument:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Akcijski načrt za pomorsko strategijo na atlantskem območju – Doseganje pametne, trajnostne in vključujoče rasti

COM(2013) 279 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja vmesni pregled akcijskega načrta za strategijo za Atlantik, ki naj bi bil v skladu s predlogom Evropske komisije dokončan pred koncem leta 2017, in da se je Evropska komisija posvetovala z Odborom ter ga pozvala k sprejetju mnenja o vmesnem pregledu, ki bo prispevalo k splošnemu pregledu, o katerem bodo razpravljale države članice in regije; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja vmesni pregled akcijskega načrta za strategijo za Atlantik, ki naj bi bil v skladu s predlogom Evropske komisije dokončan pred koncem leta 2017, in da se je Evropska komisija posvetovala z Odborom ter ga pozvala k sprejetju mnenja o vmesnem pregledu, ki bo prispevalo k splošnemu pregledu, o katerem bodo razpravljale države članice in regije;

| 2. | opozarja na predhodno delo Odbora v zvezi s temami, povezanimi z modrim gospodarstvom (vključno z dokumenti NAT-VI-018, NAT-VI-019, NAT-V-21, NAT-V-44 in COTER-VI-022) (1); |
| --- | --- |

2.

opozarja na predhodno delo Odbora v zvezi s temami, povezanimi z modrim gospodarstvom (vključno z dokumenti NAT-VI-018, NAT-VI-019, NAT-V-21, NAT-V-44 in COTER-VI-022) (1);

| 3. | ugotavlja, da je mogoče izzive, s katerimi se ukvarjajo atlantske regije in narodi, obravnavati učinkoviteje in z bolj konkretnimi rezultati v okviru akcijskega načrta, države članice in regije pa lahko konkretnejše rezultate dosežejo s tesnejšim sodelovanjem; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je mogoče izzive, s katerimi se ukvarjajo atlantske regije in narodi, obravnavati učinkoviteje in z bolj konkretnimi rezultati v okviru akcijskega načrta, države članice in regije pa lahko konkretnejše rezultate dosežejo s tesnejšim sodelovanjem;

| 4. | priznava, da se lahko z akcijskim načrtom zagotovi, da bodo imeli različne politike in instrumenti financiranja EU večji učinek, ko bodo bolj usklajeni, vendar ugotavlja, da je vloga nacionalnih in regionalnih nosilcev odločanja ključna, ko se instrumenti financiranja EU izvajajo prek nacionalnih instrumentov in/ali regionalnih programov; |
| --- | --- |

4.

priznava, da se lahko z akcijskim načrtom zagotovi, da bodo imeli različne politike in instrumenti financiranja EU večji učinek, ko bodo bolj usklajeni, vendar ugotavlja, da je vloga nacionalnih in regionalnih nosilcev odločanja ključna, ko se instrumenti financiranja EU izvajajo prek nacionalnih instrumentov in/ali regionalnih programov;

| 5. | opozarja na občutljivo naravo številnih obalnih skupnosti na atlantskem območju in potrebo po večjem prizadevanju, da bi spodbudili naložbe in dejavnost v zasebnem sektorju, zlasti v okviru modrega gospodarstva, ter s tem prispevali k trajnostnemu razvoju teh območij; |
| --- | --- |

5.

opozarja na občutljivo naravo številnih obalnih skupnosti na atlantskem območju in potrebo po večjem prizadevanju, da bi spodbudili naložbe in dejavnost v zasebnem sektorju, zlasti v okviru modrega gospodarstva, ter s tem prispevali k trajnostnemu razvoju teh območij;

| 6. | meni, da je učinkovita uporaba evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) ključna za doseganje ciljev strategije, vendar zaskrbljeno ugotavlja, da trenutno ni ustreznega mehanizma za merjenje učinka modrega gospodarstva na teh območjih (2); |
| --- | --- |

6.

meni, da je učinkovita uporaba evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) ključna za doseganje ciljev strategije, vendar zaskrbljeno ugotavlja, da trenutno ni ustreznega mehanizma za merjenje učinka modrega gospodarstva na teh območjih (2);

| 7. | opozarja, da morajo oblasti zaradi sprejetja ekosistemskega pristopa in direktive o pomorskem prostorskem načrtovanju pri dodeljevanju prostora v svojih vodah zdaj v celoti upoštevati vse dejavnosti, vendar ugotavlja, da bodo ustrezni načrti morda dokončno sprejeti šele marca 2021. Največji dosedanji prispevek te zahteve je bil spodbujanje proizvodnje vetrne energije na morju. Poleg tega Odbor opozarja na prispevek različnih programov Interreg k temu postopku in na podporo Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR) za čezmejne projekte v obdobju 2014–2016 za pomoč pri postopku pomorskega načrtovanja; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da morajo oblasti zaradi sprejetja ekosistemskega pristopa in direktive o pomorskem prostorskem načrtovanju pri dodeljevanju prostora v svojih vodah zdaj v celoti upoštevati vse dejavnosti, vendar ugotavlja, da bodo ustrezni načrti morda dokončno sprejeti šele marca 2021. Največji dosedanji prispevek te zahteve je bil spodbujanje proizvodnje vetrne energije na morju. Poleg tega Odbor opozarja na prispevek različnih programov Interreg k temu postopku in na podporo Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR) za čezmejne projekte v obdobju 2014–2016 za pomoč pri postopku pomorskega načrtovanja;

| 8. | ugotavlja, da ukrepi, sprejeti v okviru pobude LeaderSHIP 2020 za usklajevanje razpoložljivih znanj in spretnosti s povpraševanjem na trgu dela, zlasti na področju ladjedelstva, obnovljivih virov energije na morju in novih inovativnih pomorskih veščin, že dajejo prve rezultate; ugotavlja tudi, da je poleg tega v programu Obzorje 2020 obravnavan vidik inovacij in partnerstva, vendar podpira poziv v okviru Konference perifernih obmorskih regij (CPMR), naj se poveča proračun za razpis ESPR za projekte za modre poklice v Evropi, ki obravnava potrebo po usposabljanju v morskih bazenih Evrope, zlasti v poklicih, povezanih s pomorskim in ribiškim sektorjem, ki se srečujejo z resnimi težavami zaradi menjave generacij; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da ukrepi, sprejeti v okviru pobude LeaderSHIP 2020 za usklajevanje razpoložljivih znanj in spretnosti s povpraševanjem na trgu dela, zlasti na področju ladjedelstva, obnovljivih virov energije na morju in novih inovativnih pomorskih veščin, že dajejo prve rezultate; ugotavlja tudi, da je poleg tega v programu Obzorje 2020 obravnavan vidik inovacij in partnerstva, vendar podpira poziv v okviru Konference perifernih obmorskih regij (CPMR), naj se poveča proračun za razpis ESPR za projekte za modre poklice v Evropi, ki obravnava potrebo po usposabljanju v morskih bazenih Evrope, zlasti v poklicih, povezanih s pomorskim in ribiškim sektorjem, ki se srečujejo z resnimi težavami zaradi menjave generacij;

| 9. | strinja se s stališčem, izraženim v dokumentu Komisije z naslovom Report on the Blue Growth Strategy – Towards more sustainable growth and jobs in the blue economy (Poročilo o strategiji modre rasti – Za bolj trajnostno rast in delovna mesta v modrem gospodarstvu), SWD(2017) 128 final, da bi lahko skupnosti znanja in inovacij (SZI) omogočile razvoj inovativnih produktov in storitev, vendar ugotavlja, da še ni take skupnosti, ki bi posebej obravnavala pomorska in morska vprašanja. Zato ponovno poziva k oblikovanju posebne skupnosti znanja in inovacij za modro gospodarstvo kot nadaljnjemu ukrepu za razvoj znanj in spretnosti ter prenos zamisli iz pomorskih raziskav v zasebni sektor (3); |
| --- | --- |

9.

strinja se s stališčem, izraženim v dokumentu Komisije z naslovom Report on the Blue Growth Strategy – Towards more sustainable growth and jobs in the blue economy (Poročilo o strategiji modre rasti – Za bolj trajnostno rast in delovna mesta v modrem gospodarstvu), SWD(2017) 128 final, da bi lahko skupnosti znanja in inovacij (SZI) omogočile razvoj inovativnih produktov in storitev, vendar ugotavlja, da še ni take skupnosti, ki bi posebej obravnavala pomorska in morska vprašanja. Zato ponovno poziva k oblikovanju posebne skupnosti znanja in inovacij za modro gospodarstvo kot nadaljnjemu ukrepu za razvoj znanj in spretnosti ter prenos zamisli iz pomorskih raziskav v zasebni sektor (3);

| 10. | poudarja potencial pomorske tehnologije za zagotavljanje novih delovnih mest in dodatnih virov prihodkov ter zmožnost sektorja za rast na področjih, kot sta energija iz obnovljivih virov in predstavitev pomorskih tehnologij, prav tako pa se zaveda tudi morebitnega tveganja tovrstnih naložb in dejstva, da pomanjkanje znanja in ustreznih podatkov otežuje vstop v sektor. Odbor se strinja, da se v okviru programa Obzorje 2020 nameni prednost razpisom, ki so izrecno namenjeni modri rasti, vendar priznava, da si je treba bolj prizadevati za lažji dostop inovativnih podjetij in pobud na tem področju do financiranja; |
| --- | --- |

10.

poudarja potencial pomorske tehnologije za zagotavljanje novih delovnih mest in dodatnih virov prihodkov ter zmožnost sektorja za rast na področjih, kot sta energija iz obnovljivih virov in predstavitev pomorskih tehnologij, prav tako pa se zaveda tudi morebitnega tveganja tovrstnih naložb in dejstva, da pomanjkanje znanja in ustreznih podatkov otežuje vstop v sektor. Odbor se strinja, da se v okviru programa Obzorje 2020 nameni prednost razpisom, ki so izrecno namenjeni modri rasti, vendar priznava, da si je treba bolj prizadevati za lažji dostop inovativnih podjetij in pobud na tem področju do financiranja;

| 11. | opozarja, da je treba priznati vlogo pomorskih in ribolovnih dejavnosti na atlantskem območju pri ohranjanju družbenega in gospodarskega potenciala, njihov pomen in dejstvo, da se dejavnosti ulova postopno prilagajajo okoljski trajnosti. Obenem poudarja njihov prispevek k porazdelitvi bogastva in socialni koheziji pa tudi potencial predelovalne industrije in trženja morskih proizvodov za ustvarjanje dodane vrednosti ter ohranjanje ključne vloge pri oskrbi s kakovostnimi živili; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da je treba priznati vlogo pomorskih in ribolovnih dejavnosti na atlantskem območju pri ohranjanju družbenega in gospodarskega potenciala, njihov pomen in dejstvo, da se dejavnosti ulova postopno prilagajajo okoljski trajnosti. Obenem poudarja njihov prispevek k porazdelitvi bogastva in socialni koheziji pa tudi potencial predelovalne industrije in trženja morskih proizvodov za ustvarjanje dodane vrednosti ter ohranjanje ključne vloge pri oskrbi s kakovostnimi živili;

| 12. | je zaskrbljen, da so imeli ukrepi za upravljanje, ki jih je EU sprejela za ohranjanje ranljivih ekosistemov, zlasti v zvezi z globokomorskim ribištvom, zaenkrat mešane rezultate in da se približuje rok za poročanje o dobrem okoljskem stanju v skladu z okvirno direktivo o morski strategiji; |
| --- | --- |

12.

je zaskrbljen, da so imeli ukrepi za upravljanje, ki jih je EU sprejela za ohranjanje ranljivih ekosistemov, zlasti v zvezi z globokomorskim ribištvom, zaenkrat mešane rezultate in da se približuje rok za poročanje o dobrem okoljskem stanju v skladu z okvirno direktivo o morski strategiji;

| 13. | priznava, da je bil v zvezi z grožnjami in izrednimi razmerami dosežen napredek, zlasti s sprejetjem programa Copernicus leta 2014, ki je zagotovil zanesljivejše podatke za merjenje površinske temperature oceana in tudi učinkovitejšo operativno osnovno napoved stanja oceana. Poleg tega je bilo kartiranje morskega dna do sedaj najkonkretnejši izid sodelovanja po izjavi iz Galwaya iz leta 2013 o začetku sodelovanja EU, ZDA in Kanade na področju raziskav Atlantskega oceana; |
| --- | --- |

13.

priznava, da je bil v zvezi z grožnjami in izrednimi razmerami dosežen napredek, zlasti s sprejetjem programa Copernicus leta 2014, ki je zagotovil zanesljivejše podatke za merjenje površinske temperature oceana in tudi učinkovitejšo operativno osnovno napoved stanja oceana. Poleg tega je bilo kartiranje morskega dna do sedaj najkonkretnejši izid sodelovanja po izjavi iz Galwaya iz leta 2013 o začetku sodelovanja EU, ZDA in Kanade na področju raziskav Atlantskega oceana;

Pomen podatkov za metodološki razvoj modrega gospodarstva na lokalni in regionalni ravni

| 14. | ugotavlja, da učinek modrega gospodarstva na regionalni in lokalni ravni zaenkrat še ni bil v celoti izmerjen, saj še ni bil razvit sistem kazalnikov na podlagi zanesljivih podatkov, s katerimi bi merili natančen učinek dejavnosti, ki so neposredno ali posredno povezane z morjem. Za njegov razvoj bo potrebno obsežno sodelovanje med Evropsko komisijo in različnimi državami članicami (4). OR v zvezi s tem opozarja na delo komisije COTER na področju predlaganih sprememb uredbe NUTS, zlasti na njen poziv k temu, da bi prihodnje teritorialne tipologije zajemale kategoriji „obalni“ in „otoški“. Tako bi lažje razvili ustrezne kazalnike (poleg BDP) za merjenje modre gospodarske dejavnosti; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da učinek modrega gospodarstva na regionalni in lokalni ravni zaenkrat še ni bil v celoti izmerjen, saj še ni bil razvit sistem kazalnikov na podlagi zanesljivih podatkov, s katerimi bi merili natančen učinek dejavnosti, ki so neposredno ali posredno povezane z morjem. Za njegov razvoj bo potrebno obsežno sodelovanje med Evropsko komisijo in različnimi državami članicami (4). OR v zvezi s tem opozarja na delo komisije COTER na področju predlaganih sprememb uredbe NUTS, zlasti na njen poziv k temu, da bi prihodnje teritorialne tipologije zajemale kategoriji „obalni“ in „otoški“. Tako bi lažje razvili ustrezne kazalnike (poleg BDP) za merjenje modre gospodarske dejavnosti;

| 15. | priporoča, da bi obstoječe regionalne strategije za pametno specializacijo zaradi zapletenosti in obsega sredstev, potrebnih za metodološki razvoj modrega gospodarstva na lokalni in regionalni ravni, uporabili kot podlago za opredelitev nadaljnjih priložnosti v sektorjih modrega gospodarstva. Take strategije bi lokalnim in regionalnim oblastem skupaj z ukrepi s ciljno usmerjenimi učinki pomagale opredeliti najustreznejše sektorje za dejavnosti; |
| --- | --- |

15.

priporoča, da bi obstoječe regionalne strategije za pametno specializacijo zaradi zapletenosti in obsega sredstev, potrebnih za metodološki razvoj modrega gospodarstva na lokalni in regionalni ravni, uporabili kot podlago za opredelitev nadaljnjih priložnosti v sektorjih modrega gospodarstva. Take strategije bi lokalnim in regionalnim oblastem skupaj z ukrepi s ciljno usmerjenimi učinki pomagale opredeliti najustreznejše sektorje za dejavnosti;

Pametnejša uporaba instrumentov financiranja

| 16. | poziva države članice, naj še naprej vključujejo cilje akcijskega načrta za Atlantik v svoje operativne programe ESRR, pri čemer je uspeh strategije in akcijskega načrta za Atlantik v celoti odvisen od zavezanosti atlantskih držav članic k usklajevanju prizadevanj za področja sodelovanja, opredeljena v akcijskem načrtu; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice, naj še naprej vključujejo cilje akcijskega načrta za Atlantik v svoje operativne programe ESRR, pri čemer je uspeh strategije in akcijskega načrta za Atlantik v celoti odvisen od zavezanosti atlantskih držav članic k usklajevanju prizadevanj za področja sodelovanja, opredeljena v akcijskem načrtu;

| 17. | se strinja z naslednjo pripombo v delovnem dokumentu služb Komisije z naslovom Report on the Blue Growth Strategy – Towards more sustainable growth and jobs in the blue economy (Poročilo o strategiji modre rasti – Za bolj trajnostno rast in delovna mesta v modrem gospodarstvu), SWD(2017) 128 final:
  „Na splošno se zdi, da je bilo posebej za prednostne naloge strategije za Atlantik v različnih operativnih programih teh skladov namenjenih razmeroma malo sredstev, medtem ko so za ukrepe in prednostne naloge, ki niso značilni za pomorski sektor, lahko na voljo znatna sredstva. To je velik izziv na nacionalne in regionalne organe upravljanja. Nasprotno pa je bilo financiranje iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo cilj strategije za Atlantik“; |
| --- | --- |

17.

se strinja z naslednjo pripombo v delovnem dokumentu služb Komisije z naslovom Report on the Blue Growth Strategy – Towards more sustainable growth and jobs in the blue economy (Poročilo o strategiji modre rasti – Za bolj trajnostno rast in delovna mesta v modrem gospodarstvu), SWD(2017) 128 final:

„Na splošno se zdi, da je bilo posebej za prednostne naloge strategije za Atlantik v različnih operativnih programih teh skladov namenjenih razmeroma malo sredstev, medtem ko so za ukrepe in prednostne naloge, ki niso značilni za pomorski sektor, lahko na voljo znatna sredstva. To je velik izziv na nacionalne in regionalne organe upravljanja. Nasprotno pa je bilo financiranje iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo cilj strategije za Atlantik“;

| 18. | trdi, da je zavoljo verodostojnosti za skupno strategijo za razvoj območja Atlantskega oceana in atlantske regije v Evropi potreben namenski instrument financiranja; zagotavljanje ustreznega sklada, da bi omogočili izvajanje akcijskega načrta, bi moralo biti del razprav v zvezi z večletnim finančnim okvirom, ki bo podlaga za izvajanje ciljev EU po letu 2020; vključevanje ciljev akcijskega načrta in strategije za Atlantik v večletni finančni okvir je zlasti ustrezno glede na odločitev Združenega kraljestva o izstopu iz Evropske unije in negativne posledice tega za splošni proračun EU; |
| --- | --- |

18.

trdi, da je zavoljo verodostojnosti za skupno strategijo za razvoj območja Atlantskega oceana in atlantske regije v Evropi potreben namenski instrument financiranja; zagotavljanje ustreznega sklada, da bi omogočili izvajanje akcijskega načrta, bi moralo biti del razprav v zvezi z večletnim finančnim okvirom, ki bo podlaga za izvajanje ciljev EU po letu 2020; vključevanje ciljev akcijskega načrta in strategije za Atlantik v večletni finančni okvir je zlasti ustrezno glede na odločitev Združenega kraljestva o izstopu iz Evropske unije in negativne posledice tega za splošni proračun EU;

| 19. | v zvezi s tem opozarja na svoje mnenje o prihodnosti kohezijske politike po letu 2020 glede tega, da makroregionalne in pomorske strategije za sodelujoče regije in njihove prebivalce pomenijo pomembno dodano vrednost, če bo mogoče obstoječa in prihodnja orodja financiranja usklajeno uporabiti za strategije; |
| --- | --- |

19.

v zvezi s tem opozarja na svoje mnenje o prihodnosti kohezijske politike po letu 2020 glede tega, da makroregionalne in pomorske strategije za sodelujoče regije in njihove prebivalce pomenijo pomembno dodano vrednost, če bo mogoče obstoječa in prihodnja orodja financiranja usklajeno uporabiti za strategije;

| 20. | ponovno opozarja na predlog iz mnenja NAT-VI/019 o oblikovanju regionalnih ali medregionalnih platform modrega gospodarstva; poudarja, da bi lahko takšne platforme vzpostavili na več območjih v atlantskem bazenu, saj bi omogočale opredelitev projektov, podpirale njihovo izvedbo ter uporabljale lokalne, nacionalne in evropske finančne instrumente, ki bi jih upravljale regije, izbrani projekti pa bi bili financirani v okviru Junckerjevega načrta 2.0; |
| --- | --- |

20.

ponovno opozarja na predlog iz mnenja NAT-VI/019 o oblikovanju regionalnih ali medregionalnih platform modrega gospodarstva; poudarja, da bi lahko takšne platforme vzpostavili na več območjih v atlantskem bazenu, saj bi omogočale opredelitev projektov, podpirale njihovo izvedbo ter uporabljale lokalne, nacionalne in evropske finančne instrumente, ki bi jih upravljale regije, izbrani projekti pa bi bili financirani v okviru Junckerjevega načrta 2.0;

| 21. | poziva Evropsko komisijo in države članice, naj si prizadevajo za nadaljnje izboljšanje usklajevanja, spremljanja in podpiranja projektov ter izmenjavo dobrih praks ob upoštevanju dosedanjih uspešnih primerov v okviru strategije za Atlantik; |
| --- | --- |

21.

poziva Evropsko komisijo in države članice, naj si prizadevajo za nadaljnje izboljšanje usklajevanja, spremljanja in podpiranja projektov ter izmenjavo dobrih praks ob upoštevanju dosedanjih uspešnih primerov v okviru strategije za Atlantik;

| 22. | ponavlja, da je bila kohezijska politika prek Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Evropskega socialnega sklada (ESS) najpomembnejše naložbeno orodje v EU v sedanjem programskem obdobju in da bo čim večja uporaba teh sredstev skupaj z razpoložljivimi možnostmi financiranja prek Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) bistvena za prihodnji uspeh projektov v okviru strategije za Atlantik; nadaljnja poenostavitev vodenja in upravljanja skladov ESI bo dodatno spodbudila zmožnost lokalnih skupnosti za izkoriščanje financiranja za lokalne projekte; |
| --- | --- |

22.

ponavlja, da je bila kohezijska politika prek Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Evropskega socialnega sklada (ESS) najpomembnejše naložbeno orodje v EU v sedanjem programskem obdobju in da bo čim večja uporaba teh sredstev skupaj z razpoložljivimi možnostmi financiranja prek Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) bistvena za prihodnji uspeh projektov v okviru strategije za Atlantik; nadaljnja poenostavitev vodenja in upravljanja skladov ESI bo dodatno spodbudila zmožnost lokalnih skupnosti za izkoriščanje financiranja za lokalne projekte;

| 23. | ugotavlja, da je v sedanjem programskem obdobju prišlo do znatnih zamud pri začetku izvajanja številnih povezanih operativnih programov; poziva države članice in Evropsko komisijo, naj čim prej pripravijo predloge za delovanje po letu 2020, da bi omogočili nemoten prehod med programskimi obdobji; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da je v sedanjem programskem obdobju prišlo do znatnih zamud pri začetku izvajanja številnih povezanih operativnih programov; poziva države članice in Evropsko komisijo, naj čim prej pripravijo predloge za delovanje po letu 2020, da bi omogočili nemoten prehod med programskimi obdobji;

| 24. | poziva, da bi se medregionalni, nacionalni in čeznacionalni projekti, ki so usklajeni s strategijami bazena in s strategijami za pametno specializacijo, lahko financirali z združevanjem regionalnih, nacionalnih in evropskih sredstev v poenostavljenem okviru ter bili deležni bonusa EU brez ponovnega prijavljanja projektov na razpisih; |
| --- | --- |

24.

poziva, da bi se medregionalni, nacionalni in čeznacionalni projekti, ki so usklajeni s strategijami bazena in s strategijami za pametno specializacijo, lahko financirali z združevanjem regionalnih, nacionalnih in evropskih sredstev v poenostavljenem okviru ter bili deležni bonusa EU brez ponovnega prijavljanja projektov na razpisih;

| 25. | poziva Evropsko komisijo in države članice, naj pripravijo ter uvedejo ustrezne lokalne strategije od spodaj navzgor za regionalno pametno specializacijo, zlasti kadar še ne obstajajo; take strategije bi morale zagotoviti podlago za prihodnjo porabo ter se osredotočati na prednosti in posebne značilnosti vsake regije; uspešno izvajanje strategij za regionalno pametno specializacijo, ki bi odražale gospodarsko stanje na terenu, bi povečalo stopnjo črpanja razpoložljivih sredstev v regijah; |
| --- | --- |

25.

poziva Evropsko komisijo in države članice, naj pripravijo ter uvedejo ustrezne lokalne strategije od spodaj navzgor za regionalno pametno specializacijo, zlasti kadar še ne obstajajo; take strategije bi morale zagotoviti podlago za prihodnjo porabo ter se osredotočati na prednosti in posebne značilnosti vsake regije; uspešno izvajanje strategij za regionalno pametno specializacijo, ki bi odražale gospodarsko stanje na terenu, bi povečalo stopnjo črpanja razpoložljivih sredstev v regijah;

| 26. | glede na dejstvo, da nacionalno in evropsko financiranje predstavljata javne izdatke, poziva države članice in Komisijo, naj skupaj izboljšata kakovost poročanja in povratnih informacij za projekte v okviru akcijskega načrta ter razvijeta mehanizem pomoči kot orodje, ki bi zagotavljalo jasen pregled uspešnih pobud in razpoložljivih možnosti financiranja; |
| --- | --- |

26.

glede na dejstvo, da nacionalno in evropsko financiranje predstavljata javne izdatke, poziva države članice in Komisijo, naj skupaj izboljšata kakovost poročanja in povratnih informacij za projekte v okviru akcijskega načrta ter razvijeta mehanizem pomoči kot orodje, ki bi zagotavljalo jasen pregled uspešnih pobud in razpoložljivih možnosti financiranja;

| 27. | ob upoštevanju regionalne pametne specializacije poziva Komisijo in države članice, naj dodatno izboljšajo tematski sestavni del uvedenih politik (in ne geografskega) kot način krepitve skupnih evropskih vrednot in ciljev; |
| --- | --- |

27.

ob upoštevanju regionalne pametne specializacije poziva Komisijo in države članice, naj dodatno izboljšajo tematski sestavni del uvedenih politik (in ne geografskega) kot način krepitve skupnih evropskih vrednot in ciljev;

Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost

| 28. | poudarja pomen ohranjanja in širjenja pristopa lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, saj je mogoče dokazati, da je ta instrument evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) eden najučinkovitejših načinov, kako lahko skupnosti pridobijo financiranje EU za lastne lokalne projekte. Podpiranje lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, je zlasti pomembno za bolj oddaljene in obrobne regije, vključno z manjšimi obalnimi skupnostmi, regijami in otoki z omejenim alternativnim dostopom do financiranja; |
| --- | --- |

28.

poudarja pomen ohranjanja in širjenja pristopa lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, saj je mogoče dokazati, da je ta instrument evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) eden najučinkovitejših načinov, kako lahko skupnosti pridobijo financiranje EU za lastne lokalne projekte. Podpiranje lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, je zlasti pomembno za bolj oddaljene in obrobne regije, vključno z manjšimi obalnimi skupnostmi, regijami in otoki z omejenim alternativnim dostopom do financiranja;

| 29. | želi, da bi lahko lokalne skupnosti otokov in obalnih območij uporabljale vsa evropska sredstva, vključno s sredstvi ESPR, za financiranje svojih strategij pomorskega razvoja v enotnem okviru po zgledu programa Leader in lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost; |
| --- | --- |

29.

želi, da bi lahko lokalne skupnosti otokov in obalnih območij uporabljale vsa evropska sredstva, vključno s sredstvi ESPR, za financiranje svojih strategij pomorskega razvoja v enotnem okviru po zgledu programa Leader in lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost;

| 30. | poziva proračunski organ, naj uporabi obstoječo prilagodljivost v financiranju iz skladov ESI, da bi zagotovili postopno povečanje razpoložljivega financiranja lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, v okviru ESPR v korist evropskih obalnih skupnosti; |
| --- | --- |

30.

poziva proračunski organ, naj uporabi obstoječo prilagodljivost v financiranju iz skladov ESI, da bi zagotovili postopno povečanje razpoložljivega financiranja lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, v okviru ESPR v korist evropskih obalnih skupnosti;

Mehanizem pomoči za strategijo in akcijski načrt za Atlantik

| 31. | ugotavlja, da je struktura mehanizma pomoči (5) z nacionalnimi enotami in centralnim sedežem v Bruslju dobro prilagojena komunikacijskim potrebam akcijskega načrta za Atlantik, čeprav je treba okrepiti njegovo nalogo pri širjenju načrta in ozaveščanju o njem ter njegovo delovanje na področju svetovanja, koordinacije in pomoči; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da je struktura mehanizma pomoči (5) z nacionalnimi enotami in centralnim sedežem v Bruslju dobro prilagojena komunikacijskim potrebam akcijskega načrta za Atlantik, čeprav je treba okrepiti njegovo nalogo pri širjenju načrta in ozaveščanju o njem ter njegovo delovanje na področju svetovanja, koordinacije in pomoči;

| 32. | podpira nadaljevanje mehanizma pomoči za strategijo za Atlantik, saj je trenutno edina namenska proračunska postavka, predvidena za nadzor nad akcijskim načrtom za Atlantik in njegovo izvajanje; |
| --- | --- |

32.

podpira nadaljevanje mehanizma pomoči za strategijo za Atlantik, saj je trenutno edina namenska proračunska postavka, predvidena za nadzor nad akcijskim načrtom za Atlantik in njegovo izvajanje;

| 33. | poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi dolgoročnejšo rešitev za mehanizem pomoči, da bi zagotovili nadaljevanje njegovih dejavnosti; |
| --- | --- |

33.

poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi dolgoročnejšo rešitev za mehanizem pomoči, da bi zagotovili nadaljevanje njegovih dejavnosti;

| 34. | spodbuja nacionalne enote, naj čim tesneje sodelujejo z nacionalnimi in regionalnimi organi upravljanja, da bi zagotovili, da so priložnosti, ki so na voljo v okviru različnih instrumentov financiranja, jasno obrazložene morebitnim upravičencem; |
| --- | --- |

34.

spodbuja nacionalne enote, naj čim tesneje sodelujejo z nacionalnimi in regionalnimi organi upravljanja, da bi zagotovili, da so priložnosti, ki so na voljo v okviru različnih instrumentov financiranja, jasno obrazložene morebitnim upravičencem;

Posledice odločitve Združenega kraljestva, sprejete na podlagi referenduma z dne 23. junija 2016, da bo s sklicevanjem na člen 50 PEU izstopilo iz EU, na možnosti financiranja in strukturo večletnega finančnega okvira po letu 2020

| 35. | ugotavlja, da bo EU ne glede na izid pogajanj z Združenim kraljestvom izgubila eno od petih atlantskih držav članic, pomembno pomorsko državo in eno od držav z največjo ravnijo naložb na področju pomorskega gospodarstva in raziskav. Združeno kraljestvo poleg tega spada med vodilne izvoznike morskih sadežev v EU; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da bo EU ne glede na izid pogajanj z Združenim kraljestvom izgubila eno od petih atlantskih držav članic, pomembno pomorsko državo in eno od držav z največjo ravnijo naložb na področju pomorskega gospodarstva in raziskav. Združeno kraljestvo poleg tega spada med vodilne izvoznike morskih sadežev v EU;

| 36. | ugotavlja, da je prispevek Združenega kraljestva v proračun EU eden največjih, zaradi njegovega umika iz bilance stanja EU pa bo treba podrobno proučiti vse razpoložljive možnosti v zvezi s prihodnjim financiranjem kohezijske politike; |
| --- | --- |

36.

ugotavlja, da je prispevek Združenega kraljestva v proračun EU eden največjih, zaradi njegovega umika iz bilance stanja EU pa bo treba podrobno proučiti vse razpoložljive možnosti v zvezi s prihodnjim financiranjem kohezijske politike;

| 37. | poudarja, da bi lahko praktični učinki izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije sovpadali z novim večletnim finančnim okvirom za obdobje po letu 2021, in proračunski organ poziva, naj razmisli o dodelitvi ustreznih finančnih sredstev za politike, kot je razvoj modrega gospodarstva, ki trenutno ne veljajo za prednostne; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da bi lahko praktični učinki izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije sovpadali z novim večletnim finančnim okvirom za obdobje po letu 2021, in proračunski organ poziva, naj razmisli o dodelitvi ustreznih finančnih sredstev za politike, kot je razvoj modrega gospodarstva, ki trenutno ne veljajo za prednostne;

| 38. | enako kot v mnenju o prihodnosti kohezijske politike po letu 2020 znova poziva Združeno kraljestvo in EU, naj se dogovorita, da bodo smele biti britanske lokalne in regionalne oblasti še naprej udeležene v evropskem teritorialnem sodelovanju in drugih programih EU, podobno kot države nečlanice EU, kot sta Norveška in Islandija; |
| --- | --- |

38.

enako kot v mnenju o prihodnosti kohezijske politike po letu 2020 znova poziva Združeno kraljestvo in EU, naj se dogovorita, da bodo smele biti britanske lokalne in regionalne oblasti še naprej udeležene v evropskem teritorialnem sodelovanju in drugih programih EU, podobno kot države nečlanice EU, kot sta Norveška in Islandija;

| 39. | treba bo upoštevati in obravnavati izid pogajanj o brexitu glede morebitnih posledic za prihodnost pomorske strategije in akcijskega načrta za atlantsko območje. Poudarja, da je v okviru izstopa Združenega kraljestva iz EU zdaj postalo še pomembneje, da preostale atlantske države članice EU dajo prednost tesnejšemu sodelovanju in združevanju dejavnosti na pomorskem področju, da bi premagale posledične vrzeli v znanosti in inovacijah, nadzoru, obrambi, energiji oceanov in pomorskih naložbah na splošno, ki bi jih lahko prinesla izguba Združenega kraljestva zaradi njegovega izstopa iz EU; |
| --- | --- |

39.

treba bo upoštevati in obravnavati izid pogajanj o brexitu glede morebitnih posledic za prihodnost pomorske strategije in akcijskega načrta za atlantsko območje. Poudarja, da je v okviru izstopa Združenega kraljestva iz EU zdaj postalo še pomembneje, da preostale atlantske države članice EU dajo prednost tesnejšemu sodelovanju in združevanju dejavnosti na pomorskem področju, da bi premagale posledične vrzeli v znanosti in inovacijah, nadzoru, obrambi, energiji oceanov in pomorskih naložbah na splošno, ki bi jih lahko prinesla izguba Združenega kraljestva zaradi njegovega izstopa iz EU;

| 40. | je zaskrbljen zaradi morebitnih posledic izstopa Združenega kraljestva za skupno ribiško politiko (SRP), zlasti pri dostopu do voda Združenega kraljestva, kar bi posebej vplivalo na ribiške sektorje sosednjih držav. To bi lahko povzročilo manjši ulov s posledičnim zmanjšanjem delovnih mest v že tako občutljivem sektorju in izkrivljeno konkurenco na področjih, kot so kvote, prepovedi zavržkov, največje število dni na morju, pravila o državni pomoči za sektor in ohranjanje biotske raznovrstnosti (6); |
| --- | --- |

40.

je zaskrbljen zaradi morebitnih posledic izstopa Združenega kraljestva za skupno ribiško politiko (SRP), zlasti pri dostopu do voda Združenega kraljestva, kar bi posebej vplivalo na ribiške sektorje sosednjih držav. To bi lahko povzročilo manjši ulov s posledičnim zmanjšanjem delovnih mest v že tako občutljivem sektorju in izkrivljeno konkurenco na področjih, kot so kvote, prepovedi zavržkov, največje število dni na morju, pravila o državni pomoči za sektor in ohranjanje biotske raznovrstnosti (6);

Programi teritorialnega sodelovanja

| 41. | ugotavlja, da imajo lahko programi teritorialnega sodelovanja pomembno vlogo pri spodbujanju ciljev strategije za Atlantik, kamor spada osredotočenost na sodelovanje med regijami, da bi dodatno okrepili atlantski prostor v skladu s pogoji strategije; |
| --- | --- |

41.

ugotavlja, da imajo lahko programi teritorialnega sodelovanja pomembno vlogo pri spodbujanju ciljev strategije za Atlantik, kamor spada osredotočenost na sodelovanje med regijami, da bi dodatno okrepili atlantski prostor v skladu s pogoji strategije;

| 42. | meni, da so točke 27–30 iz mnenja NAT-V-021 (2012) še vedno ustrezne, zlasti zaradi vloge, ki bi jih lahko morda imelo deset programov, ki delujejo na zadevnem funkcionalnem območju; |
| --- | --- |

42.

meni, da so točke 27–30 iz mnenja NAT-V-021 (2012) še vedno ustrezne, zlasti zaradi vloge, ki bi jih lahko morda imelo deset programov, ki delujejo na zadevnem funkcionalnem območju;

| 43. | opozarja zlasti na morebitno ključno vlogo za program sodelovanja na atlantskem območju ob upoštevanju njegove osredotočenosti na pomorska vprašanja in njegove geografske razporeditve v atlantskem prostoru; |
| --- | --- |

43.

opozarja zlasti na morebitno ključno vlogo za program sodelovanja na atlantskem območju ob upoštevanju njegove osredotočenosti na pomorska vprašanja in njegove geografske razporeditve v atlantskem prostoru;

| 44. | se strinja z izjavami Komisije atlantskega loka CPMR v zadnji izjavi z njene generalne skupščine leta 2017 v kraju Les Sables d’Olonne (3. marec 2017), zlasti v zvezi z ukrepi za poenostavitev v okviru vmesnega pregleda in bolj prilagodljivimi stopnjami financiranja (5-odstotni bonus) za spodbujanje projektov, ki obravnavajo vprašanja v zvezi s strategijo za Atlantik. |
| --- | --- |

44.

se strinja z izjavami Komisije atlantskega loka CPMR v zadnji izjavi z njene generalne skupščine leta 2017 v kraju Les Sables d’Olonne (3. marec 2017), zlasti v zvezi z ukrepi za poenostavitev v okviru vmesnega pregleda in bolj prilagodljivimi stopnjami financiranja (5-odstotni bonus) za spodbujanje projektov, ki obravnavajo vprašanja v zvezi s strategijo za Atlantik.

V Bruslju, 1. decembra 2017

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Predhodna mnenja OR:

1

CdR 6621/2016, NAT-VI-018, Mednarodno upravljanje oceanov: prispevek EU k odgovornemu upravljanju oceanov;

CdR 6622/2016, NAT-VI-019, Nova faza evropske politike za modro rast;

UL C 391, 18.12.2012, str. 1, NAT-V-21, Razvoj pomorske strategije za območje Atlantskega oceana;

UL C 19, 21.1.2015, str. 24, NAT-V-44, Inovacije v modrem gospodarstvu: izkoriščanje potenciala naših morij in oceanov za delovna mesta in rast;

CdR 0019/2017, COTER-VI-22, Podjetništvo na otokih: prispevek k teritorialni koheziji.

(2)  V okviru projekta Marnet, ki se financira iz programa Interreg za obdobje 2007–2014 za atlantsko območje, je bil pripravljen sklop s pomorstvom povezanih primerljivih socialno-ekonomskih kazalnikov za merjenje učinka obalne/pomorske dejavnosti v petih državah članicah.

2

(3)  NAT-V-44.

3

(4)  Ta postopek bi lahko koristno dopolnil projekt Marnet, v okviru katerega je bil razvit sklop pomorskih socialno-ekonomskih podatkov v regijah Atlantika.

4

(5)  Financiranje, dodeljeno ponudniku storitev za nudenje pomoči javnim in zasebnim organizacijam, raziskovalnim ustanovam in univerzam, institucionalnim in zasebnim vlagateljem ter promotorjem in drugim deležnikom, ki želijo predlagati in razviti projekte za izvajanje akcijskega načrta za Atlantik.

5

(6)  Konferenca perifernih obmorskih regij (CPMR), tehnična opomba za regije atlantskega loka, februar 2017.

6

---

| 8.5.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 164/82 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 164/82

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Zakonodajni akti, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom

(2018/C 164/14)

| Poročevalec: | François Decoster (FR/ALDE), član regionalnega sveta, Hauts-de-France |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi številnih zakonodajnih aktov, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom, členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  COM(2016) 799 final – 2016/0400 (COD) |

Poročevalec:

François Decoster (FR/ALDE), član regionalnega sveta, Hauts-de-France

Referenčni dokument:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi številnih zakonodajnih aktov, v katerih je določena uporaba regulativnega postopka s pregledom, členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije

COM(2016) 799 final – 2016/0400 (COD)

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | meni, da mora imeti Evropska unija izvedbena pooblastila, ki bodo zakonodajalcu pomagali pri najbolj tehničnih vidikih njegovih nalog in tako prispevali k enotnemu in hitremu izvajanju evropske zakonodaje v Uniji; |
| --- | --- |

1.

meni, da mora imeti Evropska unija izvedbena pooblastila, ki bodo zakonodajalcu pomagali pri najbolj tehničnih vidikih njegovih nalog in tako prispevali k enotnemu in hitremu izvajanju evropske zakonodaje v Uniji;

| 2. | v zvezi s tem želi poudariti, kako pomembno je, da so ta izvedbena pooblastila omejena na nebistvene vidike zakonodajnih aktov ter da se izvajajo čim bolj transparentno in pod nadzorom zakonodajalca, Evropskega parlamenta in Sveta, držav članic ter lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

2.

v zvezi s tem želi poudariti, kako pomembno je, da so ta izvedbena pooblastila omejena na nebistvene vidike zakonodajnih aktov ter da se izvajajo čim bolj transparentno in pod nadzorom zakonodajalca, Evropskega parlamenta in Sveta, držav članic ter lokalnih in regionalnih oblasti;

| 3. | poudarja, da so za izvajanje evropske zakonodaje pristojne države članice, da se ta zelo pogosto izvaja na lokalni in regionalni ravni in da je zato sodelovanje teh ravni pri izvajanju evropskih zakonodajnih aktov nujno z demokratičnega in praktičnega vidika; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da so za izvajanje evropske zakonodaje pristojne države članice, da se ta zelo pogosto izvaja na lokalni in regionalni ravni in da je zato sodelovanje teh ravni pri izvajanju evropskih zakonodajnih aktov nujno z demokratičnega in praktičnega vidika;

| 4. | ponavlja svojo podporo spremembam postopka v odboru, ki sta jih prinesla Lizbonska pogodba ter vzpostavitev sistemov delegiranih in izvedbenih aktov, ki jih urejata člena 290 in 291 PDEU, pri čemer so delegirani akti nadomestili prejšnji regulativni postopek s pregledom, ki se je uporabljal na politično najobčutljivejših področjih, kot so okolje, kmetijstvo, finančne storitve in zdravje; |
| --- | --- |

4.

ponavlja svojo podporo spremembam postopka v odboru, ki sta jih prinesla Lizbonska pogodba ter vzpostavitev sistemov delegiranih in izvedbenih aktov, ki jih urejata člena 290 in 291 PDEU, pri čemer so delegirani akti nadomestili prejšnji regulativni postopek s pregledom, ki se je uporabljal na politično najobčutljivejših področjih, kot so okolje, kmetijstvo, finančne storitve in zdravje;

| 5. | podpira spremembo obstoječih temeljnih aktov, ki jih zajema ta predlog, tako da se v njih sklici na regulativni postopek s pregledom nadomestijo s sklici na člena 290 in 291 PDEU; |
| --- | --- |

5.

podpira spremembo obstoječih temeljnih aktov, ki jih zajema ta predlog, tako da se v njih sklici na regulativni postopek s pregledom nadomestijo s sklici na člena 290 in 291 PDEU;

| 6. | podpira spremembo pristopa Komisije glede na njen predlog iz leta 2013, ki je določal, da se sklici na regulativni postopek s pregledom v temeljnih aktih berejo kot sklic na člen 290 oziroma člen 291. V skladu s tem pristopom bi bilo treba vsak posamezen temeljni akt vedno brati skupaj z relevantno uredbo, če bi bila ta sprejeta. Ustrezneje je, da se vsak zadevni temeljni akt spremeni posebej; |
| --- | --- |

6.

podpira spremembo pristopa Komisije glede na njen predlog iz leta 2013, ki je določal, da se sklici na regulativni postopek s pregledom v temeljnih aktih berejo kot sklic na člen 290 oziroma člen 291. V skladu s tem pristopom bi bilo treba vsak posamezen temeljni akt vedno brati skupaj z relevantno uredbo, če bi bila ta sprejeta. Ustrezneje je, da se vsak zadevni temeljni akt spremeni posebej;

| 7. | kar zadeva trajanje pooblastil, podpira stališče Komisije, da je upravičeno nedoločeno trajanje pooblastil, saj ima zakonodajalec možnost, da pooblastilo v vseh primerih in kadar koli prekliče. Zaradi omejitve trajanja pooblastil na pet let in zahteve po poročanju pred samodejnim podaljšanjem bi morala Komisija pet let po sprejetju obravnavanega predloga pripraviti poročila o vseh aktih, kar bi ustvarilo precejšnje upravno breme; |
| --- | --- |

7.

kar zadeva trajanje pooblastil, podpira stališče Komisije, da je upravičeno nedoločeno trajanje pooblastil, saj ima zakonodajalec možnost, da pooblastilo v vseh primerih in kadar koli prekliče. Zaradi omejitve trajanja pooblastil na pet let in zahteve po poročanju pred samodejnim podaljšanjem bi morala Komisija pet let po sprejetju obravnavanega predloga pripraviti poročila o vseh aktih, kar bi ustvarilo precejšnje upravno breme;

Skupni dogovor glede delegiranih aktov

| 8. | se veseli podpisa Skupnega dogovora o delegiranih aktih med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, ki je priložen Medinstitucionalnemu sporazumu o boljši pripravi zakonodaje (1) in določa okvir za opredelitev ciljev, področja uporabe, trajanja in pogojev prenosa pooblastila; |
| --- | --- |

8.

se veseli podpisa Skupnega dogovora o delegiranih aktih med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, ki je priložen Medinstitucionalnemu sporazumu o boljši pripravi zakonodaje (1) in določa okvir za opredelitev ciljev, področja uporabe, trajanja in pogojev prenosa pooblastila;

| 9. | opozarja, da morajo biti merila in postopek za sprejetje delegiranih aktov zelo jasno opredeljeni in ustrezno omejeni, da ne bi zmanjšali vloge zakonodajalca; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da morajo biti merila in postopek za sprejetje delegiranih aktov zelo jasno opredeljeni in ustrezno omejeni, da ne bi zmanjšali vloge zakonodajalca;

| 10. | zahteva, da se torej v primerih dvoma glede bistvenosti elementa, obravnavanega v osnutku delegiranega akta, Komisija vzdrži izvajanja pooblastila in se zakonodaja sprejme po rednem zakonodajnem postopku; |
| --- | --- |

10.

zahteva, da se torej v primerih dvoma glede bistvenosti elementa, obravnavanega v osnutku delegiranega akta, Komisija vzdrži izvajanja pooblastila in se zakonodaja sprejme po rednem zakonodajnem postopku;

| 11. | pozdravlja jasno zavezo k sistematičnemu posvetovanju s strokovnjaki držav članic pri pripravi delegiranih aktov, vendar ni prepričan, da je to posvetovanje dovolj natančno opredeljeno, pregledno in zavezujoče; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja jasno zavezo k sistematičnemu posvetovanju s strokovnjaki držav članic pri pripravi delegiranih aktov, vendar ni prepričan, da je to posvetovanje dovolj natančno opredeljeno, pregledno in zavezujoče;

| 12. | pozdravlja okrepitev pregleda, ki ga Evropski parlament izvaja nad sprejetjem delegiranih aktov; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja okrepitev pregleda, ki ga Evropski parlament izvaja nad sprejetjem delegiranih aktov;

| 13. | vendar v zvezi s tem obžaluje, da ni predvideno posvetovanje s predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti, čeprav so le-te v veliki meri vključene v izvajanje delegiranih aktov; |
| --- | --- |

13.

vendar v zvezi s tem obžaluje, da ni predvideno posvetovanje s predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti, čeprav so le-te v veliki meri vključene v izvajanje delegiranih aktov;

| 14. | poudarja, da je vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v ta pregled nujno, saj gre za raven upravljanja, ki izvaja največji del zakonodaje Unije; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v ta pregled nujno, saj gre za raven upravljanja, ki izvaja največji del zakonodaje Unije;

| 15. | se zavzema za to, da Evropski odbor regij vse dokumente, vključno z osnutki delegiranih aktov, prejme istočasno kot strokovnjaki držav članic in da se predvidi sistematična in lažja udeležba njegovih predstavnikov na sestankih strokovnih skupin Komisije, ki pripravljajo delegirane akte; |
| --- | --- |

15.

se zavzema za to, da Evropski odbor regij vse dokumente, vključno z osnutki delegiranih aktov, prejme istočasno kot strokovnjaki držav članic in da se predvidi sistematična in lažja udeležba njegovih predstavnikov na sestankih strokovnih skupin Komisije, ki pripravljajo delegirane akte;

| 16. | pozdravlja, da bodo Komisija, Evropski parlament in Svet najkasneje do konca leta 2017 vzpostavili skupni funkcionalni register delegiranih aktov, ki bo omogočal večji nadzor nad tem, kako Komisija izvaja nanjo prenesena pooblastila, in izboljšal transparentnost teh pooblastil, olajšal načrtovanje in omogočil sledljivost v vseh fazah življenjskega cikla delegiranega akta; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja, da bodo Komisija, Evropski parlament in Svet najkasneje do konca leta 2017 vzpostavili skupni funkcionalni register delegiranih aktov, ki bo omogočal večji nadzor nad tem, kako Komisija izvaja nanjo prenesena pooblastila, in izboljšal transparentnost teh pooblastil, olajšal načrtovanje in omogočil sledljivost v vseh fazah življenjskega cikla delegiranega akta;

Analiza subsidiarnosti in sorazmernosti

| 17. | meni, da osnutek uredbe ne sproža vprašanja subsidiarnosti, saj se tema nanaša na prenos pooblastil med različnimi institucijami Evropske unije; |
| --- | --- |

17.

meni, da osnutek uredbe ne sproža vprašanja subsidiarnosti, saj se tema nanaša na prenos pooblastil med različnimi institucijami Evropske unije;

| 18. | iz istega razloga meni, da osnutek uredbe ne sproža vprašanja sorazmernosti, saj je ustrezen za doseganje cilja iz uredbe in prilagoditev določenega števila temeljnih aktov členoma 290 in 291 PDEU ter ne presega tistega, kar je potrebno; |
| --- | --- |

18.

iz istega razloga meni, da osnutek uredbe ne sproža vprašanja sorazmernosti, saj je ustrezen za doseganje cilja iz uredbe in prilagoditev določenega števila temeljnih aktov členoma 290 in 291 PDEU ter ne presega tistega, kar je potrebno;

| 19. | vseeno opozarja, da sta načeli subsidiarnosti in sorazmernosti pomembni, in poudarja, da ti načeli ne veljata samo za pripravo in sprejetje evropske zakonodaje, temveč tudi za njeno izvajanje; |
| --- | --- |

19.

vseeno opozarja, da sta načeli subsidiarnosti in sorazmernosti pomembni, in poudarja, da ti načeli ne veljata samo za pripravo in sprejetje evropske zakonodaje, temveč tudi za njeno izvajanje;

| 20. | meni, da se pri prenosu pooblastila iz člena 290 PDEU, s katerim se pristojnost zakonodajalca Unije prenese na Komisijo, postavlja predvsem vprašanje sorazmernosti, saj je rezultat odločitve glede normativne moči akta, vendar ne spreminja razdelitve pristojnosti med Unijo in državami članicami; |
| --- | --- |

20.

meni, da se pri prenosu pooblastila iz člena 290 PDEU, s katerim se pristojnost zakonodajalca Unije prenese na Komisijo, postavlja predvsem vprašanje sorazmernosti, saj je rezultat odločitve glede normativne moči akta, vendar ne spreminja razdelitve pristojnosti med Unijo in državami članicami;

| 21. | po drugi strani pa meni, da izvrševanje člena 291 PDEU vključuje institucije EU v izvajanje pristojnosti, ki načeloma pripada državam članicam, pri čemer se bolj postavlja vprašanje subsidiarnosti; |
| --- | --- |

21.

po drugi strani pa meni, da izvrševanje člena 291 PDEU vključuje institucije EU v izvajanje pristojnosti, ki načeloma pripada državam članicam, pri čemer se bolj postavlja vprašanje subsidiarnosti;

| 22. | zatorej meni, da mora Komisija pri svojem delovanju, tudi pri sprejemanju izvedbenih ukrepov, ves čas spoštovati ti načeli. |
| --- | --- |

22.

zatorej meni, da mora Komisija pri svojem delovanju, tudi pri sprejemanju izvedbenih ukrepov, ves čas spoštovati ti načeli.

V Bruslju, 1. decembra 2017

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

1

---