# Službeni list C 179/2018

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 179 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 61.25. svibnja 2018. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 179

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 61.25. svibnja 2018.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | PREPORUKE |
| | Vijeće |
| 2018/C 179/01 | Preporuka Vijeća od 14. svibnja 2018. o ekonomskoj politici europodručja | 1 |

Sadržaj

Stranica

I   Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Vijeće

2018/C 179/01

Preporuka Vijeća od 14. svibnja 2018. o ekonomskoj politici europodručja

1

---

| | IV   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2018/C 179/02 | Tečajna lista eura | 6 |

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2018/C 179/02

Tečajna lista eura

6

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2018/C 179/03 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.8808 – T-Mobile Austria/UPC Austria) (
  1) | 7 |
| 2018/C 179/04 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.8903 – BHAP/Gestamp China/Manufacturing JV/Sales JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1) | 9 |

V   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2018/C 179/03

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.8808 – T-Mobile Austria/UPC Austria) (
  1)

1

7

2018/C 179/04

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.8903 – BHAP/Gestamp China/Manufacturing JV/Sales JV) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1)

1

9

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Vijeće

| 25.5.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 179/1

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 14. svibnja 2018.

o ekonomskoj politici europodručja

(2018/C 179/01)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 136. u vezi s člankom 121. stavkom 2.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (1), a posebno njezin članak 5. stavak 2.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (2), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Gospodarski rast u europodručju nastavlja se te se u državama članicama temelji na sve široj osnovi. Oporavak se sve više oslanja na domaću potražnju, pri čemu je privatna potrošnja ključni pokretač povećanja rasta i ulaganja. Rast zaposlenosti nastavljen je u 2016. i prvoj polovici 2017. Znatno je smanjena stopa nezaposlenosti iako je i dalje viša nego u 2008. Oporavak u europodručju ipak je obilježen umjerenom temeljnom inflacijom i rastom plaća, visokim suficitom tekućeg računa i ustrajno niskim (iako rastućim) udjelima ulaganja. Konkretno, čini se da je skroman rast plaća posljedica kontinuirane stagnacije na tržištu rada u nekim gospodarstvima, niskih inflacijskih očekivanja koja utječu na pregovore o plaćama i slabog rasta produktivnosti. Realni dohodak kućanstava povećan je, ali i dalje je u mnogim zemljama na nižoj razini u odnosu na 2008. Među državama članicama europodručja i dalje postoje razlike u smislu bruto domaćeg proizvoda (BDP) po stanovniku i stope nezaposlenosti. Stope dugotrajne nezaposlenosti i nezaposlenosti mladih i dalje su visoke, dok su siromaštvo, socijalna isključenost i nejednakost i dalje ozbiljan problem u nekoliko država članica. |
| --- | --- |

(1)

Gospodarski rast u europodručju nastavlja se te se u državama članicama temelji na sve široj osnovi. Oporavak se sve više oslanja na domaću potražnju, pri čemu je privatna potrošnja ključni pokretač povećanja rasta i ulaganja. Rast zaposlenosti nastavljen je u 2016. i prvoj polovici 2017. Znatno je smanjena stopa nezaposlenosti iako je i dalje viša nego u 2008. Oporavak u europodručju ipak je obilježen umjerenom temeljnom inflacijom i rastom plaća, visokim suficitom tekućeg računa i ustrajno niskim (iako rastućim) udjelima ulaganja. Konkretno, čini se da je skroman rast plaća posljedica kontinuirane stagnacije na tržištu rada u nekim gospodarstvima, niskih inflacijskih očekivanja koja utječu na pregovore o plaćama i slabog rasta produktivnosti. Realni dohodak kućanstava povećan je, ali i dalje je u mnogim zemljama na nižoj razini u odnosu na 2008. Među državama članicama europodručja i dalje postoje razlike u smislu bruto domaćeg proizvoda (BDP) po stanovniku i stope nezaposlenosti. Stope dugotrajne nezaposlenosti i nezaposlenosti mladih i dalje su visoke, dok su siromaštvo, socijalna isključenost i nejednakost i dalje ozbiljan problem u nekoliko država članica.

| (2) | Općenito gledano, iz analize ekonomskih pokazatelja za europodručje proizlazi potreba za daljnjom potporom potražnji, ulaganjima i rastu plaća, koja ne dovodi do rizika od pokretanja inflacijskih pritisaka i kojom se istodobno potiče ponovna uspostava unutarnje i vanjske ravnoteže, gospodarska i socijalna konvergencija te povećava potencijalni rast. Istodobno, kako je navedeno u Izvješću o mehanizmu upozoravanja koji je Komisija donijela 22. studenog 2017., potrebno je pozorno pratiti naznake pojave novih neravnoteža, na primjer, na tržištu stambenih nekretnina u nekim državama članicama. |
| --- | --- |

(2)

Općenito gledano, iz analize ekonomskih pokazatelja za europodručje proizlazi potreba za daljnjom potporom potražnji, ulaganjima i rastu plaća, koja ne dovodi do rizika od pokretanja inflacijskih pritisaka i kojom se istodobno potiče ponovna uspostava unutarnje i vanjske ravnoteže, gospodarska i socijalna konvergencija te povećava potencijalni rast. Istodobno, kako je navedeno u Izvješću o mehanizmu upozoravanja koji je Komisija donijela 22. studenog 2017., potrebno je pozorno pratiti naznake pojave novih neravnoteža, na primjer, na tržištu stambenih nekretnina u nekim državama članicama.

| (3) | Znatne neravnoteže i dalje postoje u europodručju. Iako su zemlje neto dužnice postigle velik napredak u ispravljanju svojih vanjskih neravnoteža, neke zemlje vjerovnici i dalje bilježe visoke suficite tekućeg računa, koji odražavaju opće pomanjkanje ukupne potražnje. Oni su rezultirali suficitom od 3,3 % BDP-a u europodručju u 2016., za koji se predviđa da će pasti na 2,9 % BDP-a u 2019. Neto stanje međunarodnih ulaganja najzaduženijih država članica sporo se poboljšava te su i dalje potrebni stalni napori kako bi se ponovno uspostavila ravnoteža. Zemlje s dugotrajnim visokim deficitom tekućeg računa i dalje bilježe visoka negativna neto stanja međunarodnih ulaganja, koja su općenito popraćena visokom razinom privatnog ili državnog duga i predstavljaju slabu točku. Istodobno, i u zemljama s visokim suficitom tekućeg računa potrebno je podupirati domaću potražnju i potencijalni rast, a time i ponovnu uspostavu ravnoteže u europodručju. |
| --- | --- |

(3)

Znatne neravnoteže i dalje postoje u europodručju. Iako su zemlje neto dužnice postigle velik napredak u ispravljanju svojih vanjskih neravnoteža, neke zemlje vjerovnici i dalje bilježe visoke suficite tekućeg računa, koji odražavaju opće pomanjkanje ukupne potražnje. Oni su rezultirali suficitom od 3,3 % BDP-a u europodručju u 2016., za koji se predviđa da će pasti na 2,9 % BDP-a u 2019. Neto stanje međunarodnih ulaganja najzaduženijih država članica sporo se poboljšava te su i dalje potrebni stalni napori kako bi se ponovno uspostavila ravnoteža. Zemlje s dugotrajnim visokim deficitom tekućeg računa i dalje bilježe visoka negativna neto stanja međunarodnih ulaganja, koja su općenito popraćena visokom razinom privatnog ili državnog duga i predstavljaju slabu točku. Istodobno, i u zemljama s visokim suficitom tekućeg računa potrebno je podupirati domaću potražnju i potencijalni rast, a time i ponovnu uspostavu ravnoteže u europodručju.

| (4) | Rastom plaća i otvaranjem novih radnih mjesta doprinosi se gospodarskom oporavku u europodručju podupiranjem ukupne potražnje, smanjuju se nejednakosti i osigurava visok standard života u području. Učinkovitim mehanizmima određivanja plaća trebala bi se osigurati diferencijacija plaća ovisno o specifičnim okolnostima pojedine zemlje i pojedinih sektora uz istodobno uvažavanje promjena u produktivnosti. Sljedećim bi se mjerama doprinijelo bržoj ponovnoj uspostavi ravnoteže u europodručju: provedbom strukturnih reformi kojima se povećava produktivnost i poboljšava kvaliteta i struktura javnih rashoda s ciljem potpore ulaganjima u svim zemljama; poticanjem rasta plaća na način kojim se poštuje uloga socijalnih partnera; te snažnijom dinamikom potražnje u zemljama neto vjerovnicima te provedbom mjera kojima se ograničava rast jediničnih troškova rada i nastoji poboljšati konkurentnost u zemljama neto dužnicima. |
| --- | --- |

(4)

Rastom plaća i otvaranjem novih radnih mjesta doprinosi se gospodarskom oporavku u europodručju podupiranjem ukupne potražnje, smanjuju se nejednakosti i osigurava visok standard života u području. Učinkovitim mehanizmima određivanja plaća trebala bi se osigurati diferencijacija plaća ovisno o specifičnim okolnostima pojedine zemlje i pojedinih sektora uz istodobno uvažavanje promjena u produktivnosti. Sljedećim bi se mjerama doprinijelo bržoj ponovnoj uspostavi ravnoteže u europodručju: provedbom strukturnih reformi kojima se povećava produktivnost i poboljšava kvaliteta i struktura javnih rashoda s ciljem potpore ulaganjima u svim zemljama; poticanjem rasta plaća na način kojim se poštuje uloga socijalnih partnera; te snažnijom dinamikom potražnje u zemljama neto vjerovnicima te provedbom mjera kojima se ograničava rast jediničnih troškova rada i nastoji poboljšati konkurentnost u zemljama neto dužnicima.

| (5) | Usklađenost i uravnoteženost ukupne kombinacije makroekonomskih politika u europodručju, uključujući monetarne, fiskalne i strukturne politike, ključne su za osiguravanje snažnog i održivog gospodarskog rasta. Posljednjih godina monetarna politika pribjegavala je novim nekonvencionalnim alatima za postizanje srednjoročnog cilja Europske središnje banke u pogledu inflacije, čime se ujedno podupirao rast i otvaranje novih radnih mjesta. S obzirom na smjer monetarne politike i gospodarska kretanja potrebno je staviti naglasak na fiskalne i strukturne politike. Kako bi se podupro potencijal gospodarstava država članica europodručja za rast potrebne su odgovarajuće fiskalne politike i naglasak na strukturnim reformama. |
| --- | --- |

(5)

Usklađenost i uravnoteženost ukupne kombinacije makroekonomskih politika u europodručju, uključujući monetarne, fiskalne i strukturne politike, ključne su za osiguravanje snažnog i održivog gospodarskog rasta. Posljednjih godina monetarna politika pribjegavala je novim nekonvencionalnim alatima za postizanje srednjoročnog cilja Europske središnje banke u pogledu inflacije, čime se ujedno podupirao rast i otvaranje novih radnih mjesta. S obzirom na smjer monetarne politike i gospodarska kretanja potrebno je staviti naglasak na fiskalne i strukturne politike. Kako bi se podupro potencijal gospodarstava država članica europodručja za rast potrebne su odgovarajuće fiskalne politike i naglasak na strukturnim reformama.

| (6) | Snažna koordinacija nacionalnih fiskalnih politika na temelju zajedničkih pravila ključna je za postizanje odgovarajućeg općeg smjera fiskalne politike za europodručje i za pravilno funkcioniranje monetarne unije. Zajednička fiskalna pravila usmjerena su na daljnje postizanje održivosti duga na nacionalnoj razini uz istodobno ostavljanje prostora za makroekonomsku stabilizaciju. Stoga se smjerom fiskalne politike za države članice i na ukupnoj razini za europodručje mora postići ravnoteža između ostvarivanja ciljeva osiguravanja dugoročne održivosti nacionalnih javnih financija i kratkoročne makroekonomske stabilizacije na razini zemalja i europodručja. S obzirom na postojeći gospodarski rast u europodručju koji se temelji na širokoj osnovi, unatoč kontinuiranim posljedicama krize u nekim područjima, općenito neutralan smjer fiskalne politike na ukupnoj razini i dalje se čini primjerenim za europodručje u 2018. Potrebna je odgovarajuća diferencijacija fiskalnih napora među državama članicama europodručja, uzimajući u obzir fiskalni manevarski prostor i učinke prelijevanja među zemljama. Istodobno, zbog poboljšanja gospodarskih uvjeta postoji potreba a obnovom fiskalnih pričuva uz nastavak jačanja potencijala gospodarstava država članica europodručja za rast. |
| --- | --- |

(6)

Snažna koordinacija nacionalnih fiskalnih politika na temelju zajedničkih pravila ključna je za postizanje odgovarajućeg općeg smjera fiskalne politike za europodručje i za pravilno funkcioniranje monetarne unije. Zajednička fiskalna pravila usmjerena su na daljnje postizanje održivosti duga na nacionalnoj razini uz istodobno ostavljanje prostora za makroekonomsku stabilizaciju. Stoga se smjerom fiskalne politike za države članice i na ukupnoj razini za europodručje mora postići ravnoteža između ostvarivanja ciljeva osiguravanja dugoročne održivosti nacionalnih javnih financija i kratkoročne makroekonomske stabilizacije na razini zemalja i europodručja. S obzirom na postojeći gospodarski rast u europodručju koji se temelji na širokoj osnovi, unatoč kontinuiranim posljedicama krize u nekim područjima, općenito neutralan smjer fiskalne politike na ukupnoj razini i dalje se čini primjerenim za europodručje u 2018. Potrebna je odgovarajuća diferencijacija fiskalnih napora među državama članicama europodručja, uzimajući u obzir fiskalni manevarski prostor i učinke prelijevanja među zemljama. Istodobno, zbog poboljšanja gospodarskih uvjeta postoji potreba a obnovom fiskalnih pričuva uz nastavak jačanja potencijala gospodarstava država članica europodručja za rast.

| (7) | Odlučnim poboljšanjem nacionalnih proračuna u smislu njihove strukture i upravljanja njima na prihodovnoj i na rashodovnoj strani, među ostalim premještanjem sredstava prema materijalnim i nematerijalnim ulaganjima, povećao bi se učinak javnih proračuna na rast te bi se dugoročno povećala produktivnost. Poboljšanjem funkcioniranja nacionalnih fiskalnih okvira i dobrim upravljanjem preispitivanjima potrošnje podupire se provedba vjerodostojnih fiskalnih politika koje pogoduju rastu. |
| --- | --- |

(7)

Odlučnim poboljšanjem nacionalnih proračuna u smislu njihove strukture i upravljanja njima na prihodovnoj i na rashodovnoj strani, među ostalim premještanjem sredstava prema materijalnim i nematerijalnim ulaganjima, povećao bi se učinak javnih proračuna na rast te bi se dugoročno povećala produktivnost. Poboljšanjem funkcioniranja nacionalnih fiskalnih okvira i dobrim upravljanjem preispitivanjima potrošnje podupire se provedba vjerodostojnih fiskalnih politika koje pogoduju rastu.

| (8) | Dobro osmišljena struktura oporezivanja ključna je za promicanje rasta i zapošljavanja te doprinosi smanjenju nejednakosti. Pojednostavnjenje i osuvremenjivanje poreznih sustava te suzbijanje poreznih prijevara, utaje i izbjegavanja plaćanja poreza ključni su za stvaranje učinkovitijih i pravednijih poreznih sustava. Njima se mogu osloboditi sredstva za javna ulaganja, i, među ostalim, za obrazovanje i zdravstvenu skrb te se doprinosi potpori ukupnim ulaganjima, kvalitetnom zapošljavanju i gospodarskoj i socijalnoj konvergenciji. Konkretno, mjere protiv agresivnog poreznog planiranja ključne su za osiguravanje državnih prihoda, sprečavanje narušavanja tržišnog natjecanja među poduzećima, očuvanje socijalne kohezije i suzbijanje rastućih nejednakosti. Zajedničkom konsolidiranom osnovicom poreza na dobit doprinijelo bi se borbi protiv izbjegavanja plaćanja poreza i istodobno poboljšalo jedinstveno tržište za poduzeća. |
| --- | --- |

(8)

Dobro osmišljena struktura oporezivanja ključna je za promicanje rasta i zapošljavanja te doprinosi smanjenju nejednakosti. Pojednostavnjenje i osuvremenjivanje poreznih sustava te suzbijanje poreznih prijevara, utaje i izbjegavanja plaćanja poreza ključni su za stvaranje učinkovitijih i pravednijih poreznih sustava. Njima se mogu osloboditi sredstva za javna ulaganja, i, među ostalim, za obrazovanje i zdravstvenu skrb te se doprinosi potpori ukupnim ulaganjima, kvalitetnom zapošljavanju i gospodarskoj i socijalnoj konvergenciji. Konkretno, mjere protiv agresivnog poreznog planiranja ključne su za osiguravanje državnih prihoda, sprečavanje narušavanja tržišnog natjecanja među poduzećima, očuvanje socijalne kohezije i suzbijanje rastućih nejednakosti. Zajedničkom konsolidiranom osnovicom poreza na dobit doprinijelo bi se borbi protiv izbjegavanja plaćanja poreza i istodobno poboljšalo jedinstveno tržište za poduzeća.

| (9) | Strukturna i institucionalna obilježja tržišta rada i proizvoda te javne uprave koje dobro funkcioniraju važan su čimbenik gospodarske otpornosti i cikličke, realne i socijalne konvergencije u državama članicama europodručja. Otpornim gospodarskim strukturama sprječavaju se znatni i dugotrajni učinci šokova na dohodak i zapošljavanje unutar država članica i u europodručju. Na taj se način smanjuju gospodarske fluktuacije i osigurava povoljno okruženje za održiv i uključiv rast. Boljom koordinacijom provedbe strukturnih reformi, osobito onih koje su propisane preporukama za pojedine zemlje, mogu se stvoriti pozitivni učinci prelijevanja u državama članicama i ojačati njihovi pozitivni učinci. |
| --- | --- |

(9)

Strukturna i institucionalna obilježja tržišta rada i proizvoda te javne uprave koje dobro funkcioniraju važan su čimbenik gospodarske otpornosti i cikličke, realne i socijalne konvergencije u državama članicama europodručja. Otpornim gospodarskim strukturama sprječavaju se znatni i dugotrajni učinci šokova na dohodak i zapošljavanje unutar država članica i u europodručju. Na taj se način smanjuju gospodarske fluktuacije i osigurava povoljno okruženje za održiv i uključiv rast. Boljom koordinacijom provedbe strukturnih reformi, osobito onih koje su propisane preporukama za pojedine zemlje, mogu se stvoriti pozitivni učinci prelijevanja u državama članicama i ojačati njihovi pozitivni učinci.

| (10) | Tržišta rada i sustavi socijalne zaštite koji dobro funkcioniraju važan su temelj za uključiv gospodarski rast, smanjenje nejednakosti te otpornost nacionalnih gospodarstva i europodručja u cjelini. S ciljem da se u tom pogledu postigne uzlazna konvergencija, Europskim stupom socijalnih prava koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. utvrđuje se dvadeset ključnih načela koja potpadaju u tri velika poglavlja: i. jednake mogućnosti i pristup tržištu rada; ii. pravedni radni uvjeti; te iii. socijalna zaštita i uključenost. |
| --- | --- |

(10)

Tržišta rada i sustavi socijalne zaštite koji dobro funkcioniraju važan su temelj za uključiv gospodarski rast, smanjenje nejednakosti te otpornost nacionalnih gospodarstva i europodručja u cjelini. S ciljem da se u tom pogledu postigne uzlazna konvergencija, Europskim stupom socijalnih prava koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili 17. studenoga 2017. utvrđuje se dvadeset ključnih načela koja potpadaju u tri velika poglavlja: i. jednake mogućnosti i pristup tržištu rada; ii. pravedni radni uvjeti; te iii. socijalna zaštita i uključenost.

| (11) | Unatoč napretku reformi za poboljšanje sposobnosti prilagodbe tržišta rada i dalje postoje znatne razlike unutar europodručja koje otežavaju njegovo neometano funkcioniranje. Dobro osmišljenim politikama tržišta rada koje su potpuno integrirane u sustave socijalne zaštite mogu se poduprijeti prijelazna razdoblja i ponovna integracija, smanjiti segmentacija tržišta rada, osigurati učinkovita automatska stabilizacija te promicati jednake mogućnosti za sve i gospodarsku i socijalnu konvergenciju. Dobro osmišljenim aranžmanima u pogledu radnog vremena može se doprinijeti ublažavanju šokova. Individualiziranom potporom pri traženju posla, osposobljavanjem i prekvalifikacijama može se učinkovito i pravodobno postići aktiviranje nezaposlenih osoba koje mogu sudjelovati na tržištu rada, uz istodobnu zaštitu onih osoba koje ne mogu sudjelovati. Pojava novih oblika zapošljavanja i novih vrsta ugovora sa sobom donosi izazove koji se odnose na sigurnost radnih mjesta i socijalnu zaštitu. U tom kontekstu, zakonodavstvo o zaštiti radnih mjesta treba osigurati poštene i dostojne radne uvjete za sve radnike. |
| --- | --- |

(11)

Unatoč napretku reformi za poboljšanje sposobnosti prilagodbe tržišta rada i dalje postoje znatne razlike unutar europodručja koje otežavaju njegovo neometano funkcioniranje. Dobro osmišljenim politikama tržišta rada koje su potpuno integrirane u sustave socijalne zaštite mogu se poduprijeti prijelazna razdoblja i ponovna integracija, smanjiti segmentacija tržišta rada, osigurati učinkovita automatska stabilizacija te promicati jednake mogućnosti za sve i gospodarsku i socijalnu konvergenciju. Dobro osmišljenim aranžmanima u pogledu radnog vremena može se doprinijeti ublažavanju šokova. Individualiziranom potporom pri traženju posla, osposobljavanjem i prekvalifikacijama može se učinkovito i pravodobno postići aktiviranje nezaposlenih osoba koje mogu sudjelovati na tržištu rada, uz istodobnu zaštitu onih osoba koje ne mogu sudjelovati. Pojava novih oblika zapošljavanja i novih vrsta ugovora sa sobom donosi izazove koji se odnose na sigurnost radnih mjesta i socijalnu zaštitu. U tom kontekstu, zakonodavstvo o zaštiti radnih mjesta treba osigurati poštene i dostojne radne uvjete za sve radnike.

| (12) | Učinkoviti sustavi socijalne zaštite ključni su za promicanje uključivih tržišta rada, osiguravanje primjerene dohodovne potpore i odgovarajuće socijalne potpore pristupom kvalitetnim uslugama. Mirovinske reforme i politike za uspostavljanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života također su ključne za poticanje sudjelovanja na tržištu rada. Trebalo bi ukinuti sva nepotrebna ograničenja koja postoje u sustavima zapošljavanja i socijalne zaštite, a odnose se na mobilnost na radnom mjestu te sektorsku i geografsku mobilnost zaposlenika. |
| --- | --- |

(12)

Učinkoviti sustavi socijalne zaštite ključni su za promicanje uključivih tržišta rada, osiguravanje primjerene dohodovne potpore i odgovarajuće socijalne potpore pristupom kvalitetnim uslugama. Mirovinske reforme i politike za uspostavljanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života također su ključne za poticanje sudjelovanja na tržištu rada. Trebalo bi ukinuti sva nepotrebna ograničenja koja postoje u sustavima zapošljavanja i socijalne zaštite, a odnose se na mobilnost na radnom mjestu te sektorsku i geografsku mobilnost zaposlenika.

| (13) | Pristup kvalitetnom obrazovanju i osposobljavanju nužan je kako bi se osigurale jednake mogućnosti i izbjegla neusklađenost postojećih i traženih vještina. Odgovarajuća ulaganja u ljudski kapital kroz sustave obrazovanja i osposobljavanja, kojima se poboljšava cjeloživotno učenje i osigurava da razina vještina odgovara postojećim i budućim potrebama tržišta rada, dugoročno imaju ključnu ulogu u poboljšanju sposobnosti prilagodbe gospodarstva i realne konvergencije. Uz osiguravanje socijalne uključenosti i mobilnosti, ulaganja u vještine mogu potaknuti i inovacije te povećati produktivnost i konkurentnost. |
| --- | --- |

(13)

Pristup kvalitetnom obrazovanju i osposobljavanju nužan je kako bi se osigurale jednake mogućnosti i izbjegla neusklađenost postojećih i traženih vještina. Odgovarajuća ulaganja u ljudski kapital kroz sustave obrazovanja i osposobljavanja, kojima se poboljšava cjeloživotno učenje i osigurava da razina vještina odgovara postojećim i budućim potrebama tržišta rada, dugoročno imaju ključnu ulogu u poboljšanju sposobnosti prilagodbe gospodarstva i realne konvergencije. Uz osiguravanje socijalne uključenosti i mobilnosti, ulaganja u vještine mogu potaknuti i inovacije te povećati produktivnost i konkurentnost.

| (14) | Reforme proizvodnih tržišta kojima se povećava konkurentnost te reforme kojima se poboljšava poslovno okruženje i kvaliteta institucija (uključujući učinkovit pravosudni sustav kojim se olakšava izvršenje ugovora) potiču otpornost gospodarstva u državama članicama i u europodručju u cjelini. Daljnja integracija jedinstvenog tržišta pokazala se glavnim pokretačem rasta i konvergencije među državama članicama. Jedinstveno tržište i dalje ima velik neiskorišteni potencijal te je potrebno ostvariti znatan napredak za njegov dovršetak. Pravodobna provedba i bolje izvršavanje postojećeg zakonodavstva jednako tako su ključne za iskorištavanje prednosti jedinstvenog tržišta. Jedinstveno tržište usluga (uključujući financijske, digitalne, energetske i prometne usluge) ostaje neriješenim izazovom. Pozornost bi ipak trebalo usmjeriti i na robna tržišta kako bi se spriječila potencijalna segmentacija tržišta. Jedinstveno digitalno tržište trebalo bi doprinijeti dovršetku pravnog okvira kako bi se ubrzala digitalizacija gospodarskih aktivnosti jer je ona neophodan korak ka poboljšanju rezultata proizvodnih tržišta i globalne konkurentnosti. Zajedničkim ciljem stoga ostaju dovršetak i provedba različitih strategija jedinstvenog tržišta do 2018. |
| --- | --- |

(14)

Reforme proizvodnih tržišta kojima se povećava konkurentnost te reforme kojima se poboljšava poslovno okruženje i kvaliteta institucija (uključujući učinkovit pravosudni sustav kojim se olakšava izvršenje ugovora) potiču otpornost gospodarstva u državama članicama i u europodručju u cjelini. Daljnja integracija jedinstvenog tržišta pokazala se glavnim pokretačem rasta i konvergencije među državama članicama. Jedinstveno tržište i dalje ima velik neiskorišteni potencijal te je potrebno ostvariti znatan napredak za njegov dovršetak. Pravodobna provedba i bolje izvršavanje postojećeg zakonodavstva jednako tako su ključne za iskorištavanje prednosti jedinstvenog tržišta. Jedinstveno tržište usluga (uključujući financijske, digitalne, energetske i prometne usluge) ostaje neriješenim izazovom. Pozornost bi ipak trebalo usmjeriti i na robna tržišta kako bi se spriječila potencijalna segmentacija tržišta. Jedinstveno digitalno tržište trebalo bi doprinijeti dovršetku pravnog okvira kako bi se ubrzala digitalizacija gospodarskih aktivnosti jer je ona neophodan korak ka poboljšanju rezultata proizvodnih tržišta i globalne konkurentnosti. Zajedničkim ciljem stoga ostaju dovršetak i provedba različitih strategija jedinstvenog tržišta do 2018.

| (15) | Iako se od krize povećala opća stabilnost bankovnog sektora u europodručju te je kreditna aktivnost banaka ponovno počela rasti, i dalje ima slabih točaka koje se moraju ukloniti. Banke se suočavaju s niskom profitabilnosti. Potreba za prilagodbom poslovnih modela banaka, niske kamatne stope i sve veća konkurencija drugih oblika financiranja i dalje predstavljaju pritisak na profitabilnost banaka. Stoga su potrebni dodatni napori kojima bi se osigurala njihova dugoročna održivost. Udio loših kredita stabilizirao se u gotovo svim jače pogođenim državama članicama europodručja ili je u padu, ali napredak je i dalje spor te se razlikuje od banke do banke. Visok udio loših kredita ograničava kreditnu sposobnost banaka, transmisiju monetarne politike te sposobnost gospodarske prilagodbe. Ujedno uzrokuje slabost bankovnog sustava u cjelini te ga je potrebno rješavati na razini Unije i na nacionalnoj razini, kako je utvrđeno u akcijskom planu za rješavanje problema loših kredita u Europi, utvrđenom u zaključcima Vijeća od 11. srpnja 2017. („akcijski plan iz srpnja 2017.”) Kao što je objavila u svojoj Komunikaciji o bankovnoj uniji od 11. listopada 2017., Komisija trenutačno priprema sveobuhvatan paket mjera za smanjenje postojećeg opsega loših kredita i snižavanje rizika od budućeg gomilanja takvih kredita. |
| --- | --- |

(15)

Iako se od krize povećala opća stabilnost bankovnog sektora u europodručju te je kreditna aktivnost banaka ponovno počela rasti, i dalje ima slabih točaka koje se moraju ukloniti. Banke se suočavaju s niskom profitabilnosti. Potreba za prilagodbom poslovnih modela banaka, niske kamatne stope i sve veća konkurencija drugih oblika financiranja i dalje predstavljaju pritisak na profitabilnost banaka. Stoga su potrebni dodatni napori kojima bi se osigurala njihova dugoročna održivost. Udio loših kredita stabilizirao se u gotovo svim jače pogođenim državama članicama europodručja ili je u padu, ali napredak je i dalje spor te se razlikuje od banke do banke. Visok udio loših kredita ograničava kreditnu sposobnost banaka, transmisiju monetarne politike te sposobnost gospodarske prilagodbe. Ujedno uzrokuje slabost bankovnog sustava u cjelini te ga je potrebno rješavati na razini Unije i na nacionalnoj razini, kako je utvrđeno u akcijskom planu za rješavanje problema loših kredita u Europi, utvrđenom u zaključcima Vijeća od 11. srpnja 2017. („akcijski plan iz srpnja 2017.”) Kao što je objavila u svojoj Komunikaciji o bankovnoj uniji od 11. listopada 2017., Komisija trenutačno priprema sveobuhvatan paket mjera za smanjenje postojećeg opsega loših kredita i snižavanje rizika od budućeg gomilanja takvih kredita.

| (16) | Za jačanje institucionalne strukture ekonomske i monetarne unije (EMU) potrebno je prije svega dovršiti bankovnu uniju i ostvariti dodatan napredak u pogledu unije tržišta kapitala. Znatan je napredak ostvaren u pogledu uspostave bankovne unije, ali ona još nije dovršena. U skladu s planom za dovršetak bankovne unije, kako je utvrđen u zaključcima Vijeća od 17. lipnja 2016. („plan iz lipnja 2016.”), trebao bi se nastaviti rad na dovršetku bankovne unije u pogledu smanjenja i raspodjele rizika, uključujući europski sustav osiguranja depozita i operacionalizaciju zajedničkog zaštitnog mehanizma za Jedinstveni fond za sanaciju najkasnije do kraja prijelaznog razdoblja Fonda kako je utvrđeno u Uredbi (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (3). U komunikaciji Komisije o dovršetku bankovne unije pokušava se izložiti put za postizanje dogovora o dovršetku bankovne unije. I dalje se mora raditi na smanjenju rizika i poboljšanju upravljanja rizicima u bankama. U tom kontekstu ključno je brzo postići dogovor o regulatornom paketu koji je u studenome 2016. predložila Komisija te i dalje raditi na smanjenju loših kredita i ostvarenju napretka u vezi s podjelom rizika u skladu s planom iz lipnja 2016. |
| --- | --- |

(16)

Za jačanje institucionalne strukture ekonomske i monetarne unije (EMU) potrebno je prije svega dovršiti bankovnu uniju i ostvariti dodatan napredak u pogledu unije tržišta kapitala. Znatan je napredak ostvaren u pogledu uspostave bankovne unije, ali ona još nije dovršena. U skladu s planom za dovršetak bankovne unije, kako je utvrđen u zaključcima Vijeća od 17. lipnja 2016. („plan iz lipnja 2016.”), trebao bi se nastaviti rad na dovršetku bankovne unije u pogledu smanjenja i raspodjele rizika, uključujući europski sustav osiguranja depozita i operacionalizaciju zajedničkog zaštitnog mehanizma za Jedinstveni fond za sanaciju najkasnije do kraja prijelaznog razdoblja Fonda kako je utvrđeno u Uredbi (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (3). U komunikaciji Komisije o dovršetku bankovne unije pokušava se izložiti put za postizanje dogovora o dovršetku bankovne unije. I dalje se mora raditi na smanjenju rizika i poboljšanju upravljanja rizicima u bankama. U tom kontekstu ključno je brzo postići dogovor o regulatornom paketu koji je u studenome 2016. predložila Komisija te i dalje raditi na smanjenju loših kredita i ostvarenju napretka u vezi s podjelom rizika u skladu s planom iz lipnja 2016.

| (17) | Komisija je u bijeloj knjizi o budućnosti Europe od 1. ožujka 2017. opisala moguće scenarije za budućnost Unije. Ujedno je pružila doprinos i u obliku niza dokumenata za razmatranje kao što je onaj od 31. svibnja 2017. posvećen produbljenju ekonomske i monetarne unije, koji se oslanjao na izvješće petorice predsjednika od 22. lipnja 2015. naslovljeno „Dovršetak europske ekonomske i monetarne unije” i u kojem je izložen prijedlog globalne vizije i slijeda mjera za dovršetak ustroja ekonomske i monetarne unije. Komisija je podnijela dodatne prijedloge ujesen 2017. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je u bijeloj knjizi o budućnosti Europe od 1. ožujka 2017. opisala moguće scenarije za budućnost Unije. Ujedno je pružila doprinos i u obliku niza dokumenata za razmatranje kao što je onaj od 31. svibnja 2017. posvećen produbljenju ekonomske i monetarne unije, koji se oslanjao na izvješće petorice predsjednika od 22. lipnja 2015. naslovljeno „Dovršetak europske ekonomske i monetarne unije” i u kojem je izložen prijedlog globalne vizije i slijeda mjera za dovršetak ustroja ekonomske i monetarne unije. Komisija je podnijela dodatne prijedloge ujesen 2017.

| (18) | O aspektima ove Preporuke u vezi sa zapošljavanjem i socijalnim pitanjima provedeno je savjetovanje s Odborom za zapošljavanje i Odborom za socijalnu zaštitu, |
| --- | --- |

(18)

O aspektima ove Preporuke u vezi sa zapošljavanjem i socijalnim pitanjima provedeno je savjetovanje s Odborom za zapošljavanje i Odborom za socijalnu zaštitu,

PREPORUČUJE da u razdoblju 2018. - 2019. države članice europodručja u okviru Euroskupine pojedinačno i zajednički poduzmu sljedeće:

| 1. | Provode politike kojima se podupire održiv i uključiv rast te poboljšavaju otpornost, ponovna uspostava ravnoteže i konvergencija. Ostvare znatan napredak u smjeru dovršetka jedinstvenog tržišta, posebice u području usluga, i to posebice financijskih, digitalnih, energetskih i prometnih usluga, te, među ostalim, provedbom relevantnih reformi proizvodnih tržišta na nacionalnoj razini. S obzirom na pozitivne cikličke uvjete, prioritet svih država članica trebale bi biti reforme kojima se povećava produktivnost i potencijal za rast, poboljšava institucionalno i poslovno okruženje, uklanjaju uska grla za ulaganja te podupiru inovacije i otvaranje kvalitetnih radnih mjesta te smanjuje nejednakost. Države članice s deficitom tekućeg računa ili visokim vanjskim dugom trebale bi povrh toga nastojati ograničiti rast jediničnih troškova rada i nastojati poboljšati svoju konkurentnost. Države članice s visokim suficitom tekućeg računa trebale bi povrh toga stvoriti uvjete za poticanje rasta plaća na način kojim se uvažava uloga socijalnih partnera te provesti prioritetne mjere za potporu ulaganjima te potiče domaća potražnja i potencijal za rast, čime se olakšava ponovno postizanje ravnoteže. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ostvare planirani i općenito neutralan smjer fiskalne politike za europodručje i time doprinesu uravnoteženoj kombinaciji politika. Postignu odgovarajuću ravnotežu između osiguravanja održivosti javnih financija, posebice u slučaju visokih udjela duga, i potpore gospodarstvu uz puno poštovanje Pakta o stabilnosti i rastu te uvažavajući fiskalni manevarski prostor i učinke prelijevanja među državama članicama. Posluže se poboljšanim gospodarskim uvjetima kako bi obnovile fiskalne pričuve uz nastavak jačanja potencijala za gospodarski rast. Osiguraju učinkovito funkcioniranje nacionalnih fiskalnih okvira. Provode politike kojima se podupiru ulaganja te poboljšava kvaliteta i struktura javnih financija, među ostalim s pomoću analiza rashoda i donošenjem pravednih poreznih struktura koje pogoduju rastu. Poduzmu i provode mjere protiv povlaštenog poreznog tretmana duga pri oporezivanju i agresivnog poreznog planiranja kako bi se osigurali ravnopravni uvjeti, osiguraju da porezni obveznici budu pravedno tretirani te zaštite javne financije i stabilnost u europodručju. To uključuje kontinuirani rad na zajedničkoj konsolidiranoj osnovici poreza na dobit. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Provode reforme kojima se potiču stvaranje kvalitetnih radnih mjesta, jednake mogućnosti i pristup tržištu rada te pravedni radni uvjeti te podupire socijalna zaštita i uključenost. Cilj reformi trebao bi biti: i. pouzdani ugovori o radu kojima se zaposlenicima i poslodavcima pružaju prilagodljivost i sigurnost, u kombinaciji s prikladnom potporom tijekom prijelaznih razdoblja i pritom izbjegava segmentacija tržišta rada; ii. kvalitetni, djelotvorni i uključivi sustavi cjeloživotnog obrazovanja i osposobljavanja kojima se nastoje uskladiti vještine s potrebama tržišta rada; iii. učinkovite aktivne politike tržišta rada kojima se potiče sudjelovanje na tržištu rada; iv. održivi i odgovarajući sustavi socijalne zaštite kojima se tijekom cijelog životnog ciklusa doprinosi socijalnoj uključenosti i integraciji na tržište rada te koji se prilagođavaju novim vrstama zapošljavanja i radnih odnosa; v. neometana mobilnost radne snage u smislu promjene radnog mjesta, sektora i lokacije; vi. učinkovit socijalni dijalog i pregovaranje o plaćama na odgovarajućoj razini u skladu s nacionalnim posebnostima; vii. porezno rasterećenje rada, osobito za osobe s niskim dohotkom i primatelje drugog dohotka u kućanstvu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | U skladu s planom iz lipnja 2016. nastave raditi na dovršetku bankovne unije u pogledu smanjenja rizika i dijeljenja rizika, uključujući europski sustav osiguranja depozita te pokrenu zajednički mehanizam zaštite za Jedinstveni fond za sanaciju, kako je dogovoreno. Dodatno osnaže europski regulatorni i nadzorni okvir kako bi se spriječilo gomilanje rizika. Poduzmu mjere kako bi se osjetno ubrzalo smanjenje stopa loših kredita na temelju akcijskog plana iz srpnja 2017. i potaklo propisno razduživanje u državama članicama s visokom razinom privatnog duga. Dodatno razviju uniju tržišta kapitala kako bi se podupro rast realnog gospodarstva uz istodobnu zaštitu stabilnosti financijskog tržišta. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ostvare brz napredak u smislu dovršetka EMU-a, uzimajući u obzir inicijative Komisije pokrenute u jesen 2017., uz potpuno uvažavanje unutarnjeg tržišta Unije te na otvoren i transparentan način naspram država članica izvan europodručja. |
| --- | --- |

5.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. svibnja 2018.

Za Vijeće

Predsjednica

E ZAHARIEVA

---

(1)  SL L 209, 2.8.1997., str. 1.

1

(2)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

2

(3)  Uredba (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2014. o utvrđivanju jedinstvenih pravila i jedinstvenog postupka za sanaciju kreditnih institucija i određenih investicijskih društava u okviru jedinstvenog sanacijskog mehanizma i jedinstvenog fonda za sanaciju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 (SL L 225, 30.7.2014., str. 1).

3

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 25.5.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 179/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 179/6

---

Tečajna lista eura (1)

24. svibnja 2018.

(2018/C 179/02)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1728 |
| JPY | japanski jen | 128,46 |
| DKK | danska kruna | 7,4496 |
| GBP | funta sterlinga | 0,87475 |
| SEK | švedska kruna | 10,2518 |
| CHF | švicarski franak | 1,1607 |
| ISK | islandska kruna | 123,80 |
| NOK | norveška kruna | 9,4810 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,809 |
| HUF | mađarska forinta | 319,27 |
| PLN | poljski zlot | 4,3031 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,6270 |
| TRY | turska lira | 5,5804 |
| AUD | australski dolar | 1,5519 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5111 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,2043 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6946 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5726 |
| KRW | južnokorejski von | 1 264,77 |
| ZAR | južnoafrički rand | 14,6043 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,4868 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,3946 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 583,53 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6648 |
| PHP | filipinski pezo | 61,628 |
| RUB | ruski rubalj | 72,1879 |
| THB | tajlandski baht | 37,577 |
| BRL | brazilski real | 4,2794 |
| MXN | meksički pezo | 23,0952 |
| INR | indijska rupija | 80,1930 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1728

JPY

japanski jen

128,46

DKK

danska kruna

7,4496

GBP

funta sterlinga

0,87475

SEK

švedska kruna

10,2518

CHF

švicarski franak

1,1607

ISK

islandska kruna

123,80

NOK

norveška kruna

9,4810

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,809

HUF

mađarska forinta

319,27

PLN

poljski zlot

4,3031

RON

rumunjski novi leu

4,6270

TRY

turska lira

5,5804

AUD

australski dolar

1,5519

CAD

kanadski dolar

1,5111

HKD

hongkonški dolar

9,2043

NZD

novozelandski dolar

1,6946

SGD

singapurski dolar

1,5726

KRW

južnokorejski von

1 264,77

ZAR

južnoafrički rand

14,6043

CNY

kineski renminbi-juan

7,4868

HRK

hrvatska kuna

7,3946

IDR

indonezijska rupija

16 583,53

MYR

malezijski ringit

4,6648

PHP

filipinski pezo

61,628

RUB

ruski rubalj

72,1879

THB

tajlandski baht

37,577

BRL

brazilski real

4,2794

MXN

meksički pezo

23,0952

INR

indijska rupija

80,1930

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 25.5.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 179/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 179/7

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.8808 – T-Mobile Austria/UPC Austria)

(Tekst značajan za EGP)

(2018/C 179/03)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | T-Mobile Austria GmbH („TMA”, Austrija), koji je pod kontrolom poduzetnika T-Mobile Austria Holding i pripada poduzetniku Deutsche Telekom AG („DTAG”, Njemačka), |
| --- | --- |

—

T-Mobile Austria GmbH („TMA”, Austrija), koji je pod kontrolom poduzetnika T-Mobile Austria Holding i pripada poduzetniku Deutsche Telekom AG („DTAG”, Njemačka),

| — | UPC Austria GmbH (Austrija), pod kontrolom poduzetnika Liberty Global Group (Ujedinjena Kraljevina). |
| --- | --- |

—

UPC Austria GmbH (Austrija), pod kontrolom poduzetnika Liberty Global Group (Ujedinjena Kraljevina).

DTAG stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad cijelim poduzetnikom UPC Austria GmbH.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

—   T-Mobile Austria: operator mobilne mreže koji posjeduje 2G, 3G i 4G mreže s nacionalnom pokrivenošću u Austriji. Nudi usluge mobilne telekomunikacije privatnim i poslovnim korisnicima na maloprodajnoj razini te operatorima mobilnih virtualnih mreža na veleprodajnoj razini. TMA je pod krajnjom kontrolom poduzetnika DTAG koji zajedno s društvima iz svoje grupacije čini integrirano telekomunikacijsko društvo sa sjedištem u Bonnu (Njemačka). DTAG pruža usluge fiksne i mobilne telekomunikacije te internetske usluge i usluge IPTV-a potrošačima uglavnom u Europi,

—   UPC Austria: u dijelovima Austrije posjeduje hibridnu optičko-koaksijalnu (HFC) kabelsku mrežu i upravlja njome. UPC putem svoje HFC kabelske mreže privatnim i poslovnim korisnicima nudi usluge kabelske televizije, fiksnog interneta i fiksne telefonije.

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, konačna odluka još nije donesena.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.8808 – T-Mobile Austria/UPC Austria

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

| Adresa e-pošte: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Telefaks: +32 22964301 |
| Poštanska adresa: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Adresa e-pošte: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Telefaks: +32 22964301

Poštanska adresa:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

---

| 25.5.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 179/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 179/9

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.8903 – BHAP/Gestamp China/Manufacturing JV/Sales JV)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2018/C 179/04)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Peking Hainachuan Automotive Parts Co., Ltd („BHAP”) (Kina), koji je pod krajnjom kontrolom poduzetnika Peking Automotive Group Co., Ltd („BAIC Group”) (Kina), |
| --- | --- |

—

Peking Hainachuan Automotive Parts Co., Ltd („BHAP”) (Kina), koji je pod krajnjom kontrolom poduzetnika Peking Automotive Group Co., Ltd („BAIC Group”) (Kina),

| — | Gestamp (Kina) Holding Co., Ltd („Gestamp China”), koji je pod krajnjom kontrolom poduzetnika Acek Desarrollo y Gestión Industrial, S.L. („ACEK Group”) (Španjolska), |
| --- | --- |

—

Gestamp (Kina) Holding Co., Ltd („Gestamp China”), koji je pod krajnjom kontrolom poduzetnika Acek Desarrollo y Gestión Industrial, S.L. („ACEK Group”) (Španjolska),

| — | Gestamp Auto Components Co., Ltd („Manufacturing JV”) (Kina), |
| --- | --- |

—

Gestamp Auto Components Co., Ltd („Manufacturing JV”) (Kina),

| — | Gestamp Auto Components Co., Ltd („Sales JV”) (Kina). |
| --- | --- |

—

Gestamp Auto Components Co., Ltd („Sales JV”) (Kina).

Poduzetnici BHAP i Gestamp China stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnicima Manufacturing JV i Sales JV.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela u novoosnovanom društvu koje čini zajednički pothvat.

2.

| — | BHAP proizvodi automobilske dijelove kao što su sjedala, unutarnja i vanjska oprema, pogonski sklopovi, podvozja, karoserije, elektronika i drugo. BHAP je i dobavljač automobilskih dijelova sa sjedištem u Kini, |
| --- | --- |

—

BHAP proizvodi automobilske dijelove kao što su sjedala, unutarnja i vanjska oprema, pogonski sklopovi, podvozja, karoserije, elektronika i drugo. BHAP je i dobavljač automobilskih dijelova sa sjedištem u Kini,

| — | Gestamp China proizvodi i prodaje automobilske dijelove, uključujući dijelove i mehanizme od plosnatog čelika te sklopove, |
| --- | --- |

—

Gestamp China proizvodi i prodaje automobilske dijelove, uključujući dijelove i mehanizme od plosnatog čelika te sklopove,

| — | Manufacturing JV će u Kini proizvoditi automobilske dijelove od plosnatog čelika, uključujući lagane dijelove karoserije, podvozja i druge dijelove, |
| --- | --- |

—

Manufacturing JV će u Kini proizvoditi automobilske dijelove od plosnatog čelika, uključujući lagane dijelove karoserije, podvozja i druge dijelove,

| — | Sales JV će u Kini prodavati automobilske dijelove i pružati usluge održavanja te tehničke i savjetodavne usluge. |
| --- | --- |

—

Sales JV će u Kini prodavati automobilske dijelove i pružati usluge održavanja te tehničke i savjetodavne usluge.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.8903 – BHAP/Gestamp China/Manufacturing JV/Sales JV

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

| Adresa e-pošte: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Telefaks: +32 22964301 |
| Poštanska adresa: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Adresa e-pošte: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Telefaks: +32 22964301

Poštanska adresa:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---