# Uradni list C 99/2018

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 99 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6115. marec 2018 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 99

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6115. marec 2018

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Parlamentarna skupščina Euronest |
| 2018/C 99/01 | Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o poslabšanju razmer na področju človekovih pravic v regijah Pridnestrje, Abhazija, Chinvali/Južna Osetija, Krim in območjih Donetska ter Luganskega okrožja | 1 |
| 2018/C 99/02 | Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o smrtonosnih avtonomnih orožnih sistemih | 3 |
| 2018/C 99/03 | Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o prihodnosti vzhodnega partnerstva – skupaj v boju proti hibridnim izzivom in varnostnim grožnjam | 5 |
| 2018/C 99/04 | Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o okrepitvi sodelovanja na področju energije v okviru vzhodnega partnerstva pri izvajanju Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2015 | 7 |
| 2018/C 99/05 | Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o zagotavljanju svobode in integritete medijev v EU in vzhodnoevropskih partnerskih državah | 12 |
| 2018/C 99/06 | Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o premagovanju vpliva gospodarske krize na brezposelnost mladih v EU in državah vzhodnega partnerstva | 18 |
| 2018/C 99/07 | Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o položaju žensk na trgu dela v vzhodnoevropskih partnerskih državah | 24 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Parlamentarna skupščina Euronest

2018/C 99/01

Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o poslabšanju razmer na področju človekovih pravic v regijah Pridnestrje, Abhazija, Chinvali/Južna Osetija, Krim in območjih Donetska ter Luganskega okrožja

1

2018/C 99/02

Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o smrtonosnih avtonomnih orožnih sistemih

3

2018/C 99/03

Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o prihodnosti vzhodnega partnerstva – skupaj v boju proti hibridnim izzivom in varnostnim grožnjam

5

2018/C 99/04

Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o okrepitvi sodelovanja na področju energije v okviru vzhodnega partnerstva pri izvajanju Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2015

7

2018/C 99/05

Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o zagotavljanju svobode in integritete medijev v EU in vzhodnoevropskih partnerskih državah

12

2018/C 99/06

Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o premagovanju vpliva gospodarske krize na brezposelnost mladih v EU in državah vzhodnega partnerstva

18

2018/C 99/07

Resolucija parlamentarne skupščine Euronest o položaju žensk na trgu dela v vzhodnoevropskih partnerskih državah

24

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Parlamentarna skupščina Euronest

| 15.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/1

---

RESOLUCIJA

parlamentarne skupščine Euronest o poslabšanju razmer na področju človekovih pravic v regijah Pridnestrje, Abhazija, Chinvali/Južna Osetija, Krim in območjih Donetska ter Luganskega okrožja

(2018/C 99/01)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o prihodnosti demokracije, regionalni varnosti in vlogi civilne družbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o prihodnosti demokracije, regionalni varnosti in vlogi civilne družbe,

| — | ob upoštevanju prejšnjih resolucij Evropskega parlamenta o evropski sosedski politiki, zlasti resolucije z dne 21. januarja 2016 o pridružitvenih sporazumih/poglobljenih in celovitih območjih proste trgovine z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino (1), z dne 5. oktobra 2017 o primerih voditeljev krimskih Tatarov Ahtema Čijgoza in Ilmija Umerova ter novinarja Mikole Semene (2), z dne 4. februarja 2016 o razmerah na področju človekovih pravic na Krimu, zlasti glede krimskih Tatarov (3) in z dne 16. marca 2017 o ukrajinskih zapornikih v Rusiji in razmerah na Krimu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prejšnjih resolucij Evropskega parlamenta o evropski sosedski politiki, zlasti resolucije z dne 21. januarja 2016 o pridružitvenih sporazumih/poglobljenih in celovitih območjih proste trgovine z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino (1), z dne 5. oktobra 2017 o primerih voditeljev krimskih Tatarov Ahtema Čijgoza in Ilmija Umerova ter novinarja Mikole Semene (2), z dne 4. februarja 2016 o razmerah na področju človekovih pravic na Krimu, zlasti glede krimskih Tatarov (3) in z dne 16. marca 2017 o ukrajinskih zapornikih v Rusiji in razmerah na Krimu (4),

| — | ob upoštevanju letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila EU o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2016,

| — | ob upoštevanju poročila urada visokega komisarja OZN za človekove pravice z dne 25. septembra 2017 o razmerah na področju človekovih pravic v začasno zasedeni Avtonomni republiki Krim in mestu Sevastopol (Ukrajina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila urada visokega komisarja OZN za človekove pravice z dne 25. septembra 2017 o razmerah na področju človekovih pravic v začasno zasedeni Avtonomni republiki Krim in mestu Sevastopol (Ukrajina),

| — | ob upoštevanju globalne strategije EU za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije iz junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije EU za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije iz junija 2016,

| — | ob upoštevanju mednarodnega humanitarnega prava in zlasti določb o zasedenih ozemljih in ravnanju s civilnim prebivalstvom ter njegovi zaščiti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega humanitarnega prava in zlasti določb o zasedenih ozemljih in ravnanju s civilnim prebivalstvom ter njegovi zaščiti,

| — | ob upoštevanju člena 9(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9(3) Poslovnika,

| A. | ker je poslabšanje razmer na področju človekovih pravic v regijah Pridnestrje, Abhazija, Chinvali/Južna Osetija, Krim in na območjih Donetska ter Luganskega okrožja zelo zaskrbljujoče; |
| --- | --- |

A.

ker je poslabšanje razmer na področju človekovih pravic v regijah Pridnestrje, Abhazija, Chinvali/Južna Osetija, Krim in na območjih Donetska ter Luganskega okrožja zelo zaskrbljujoče;

| B. | ker imajo ljudje, ki živijo na teh ozemljih, le omejen dostop do sodnega sistema ali ga sploh nimajo; ker legitimna oblast nima dostopa do teh območij, da bi na njih izvrševala sodno oblast, |
| --- | --- |

B.

ker imajo ljudje, ki živijo na teh ozemljih, le omejen dostop do sodnega sistema ali ga sploh nimajo; ker legitimna oblast nima dostopa do teh območij, da bi na njih izvrševala sodno oblast,

| C. | ker je šolarjem, ki živijo na teh ozemljih, pogosto onemogočeno, da bi se šolali v svojem jeziku; |
| --- | --- |

C.

ker je šolarjem, ki živijo na teh ozemljih, pogosto onemogočeno, da bi se šolali v svojem jeziku;

| D. | ker je t. i. dejanska oblast na terenu pokazala zelo malo volje, da bi lokalnemu prebivalstvu dejansko omogočila uživanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

D.

ker je t. i. dejanska oblast na terenu pokazala zelo malo volje, da bi lokalnemu prebivalstvu dejansko omogočila uživanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| E. | ker je Ruska federacija odgovorna za kršitve človekovih pravic, saj neposredno ali posredno vpliva na razvoj stanja na konfliktnih območjih, tako da finančno, vojaško in ekonomsko podpira t. i. dejansko oblast na terenu; |
| --- | --- |

E.

ker je Ruska federacija odgovorna za kršitve človekovih pravic, saj neposredno ali posredno vpliva na razvoj stanja na konfliktnih območjih, tako da finančno, vojaško in ekonomsko podpira t. i. dejansko oblast na terenu;

| F. | ker ljudem, ki živijo na teh konfliktnih območjih, neprestano preti nevarnost vojaškega konflikta ali dodatnega zaostrovanja razmer; |
| --- | --- |

F.

ker ljudem, ki živijo na teh konfliktnih območjih, neprestano preti nevarnost vojaškega konflikta ali dodatnega zaostrovanja razmer;

| 1. | močno obsoja preganjanje in ustrahovanje tistih, ki nasprotujejo proruskemu režimu, ki pomaga pri uveljavitvi t. i. lokalnih oblasti na konfliktnih območjih; |
| --- | --- |

1.

močno obsoja preganjanje in ustrahovanje tistih, ki nasprotujejo proruskemu režimu, ki pomaga pri uveljavitvi t. i. lokalnih oblasti na konfliktnih območjih;

| 2. | obžaluje dejstvo, da državljani iz teh regij ne morejo prosto prehajati čez okupacijske črte in se pogosto ne morejo vrniti domov; poudarja, da v številnih primerih okupacijska črta oziroma t. i. meja poteka skozi vasi ali čez posestvo ene družine; |
| --- | --- |

2.

obžaluje dejstvo, da državljani iz teh regij ne morejo prosto prehajati čez okupacijske črte in se pogosto ne morejo vrniti domov; poudarja, da v številnih primerih okupacijska črta oziroma t. i. meja poteka skozi vasi ali čez posestvo ene družine;

| 3. | odločno podpira ljudi, ki živijo na konfliktnih območjih, in ponovno opozarja, da se poglobljena in celovita prostotrgovinska območja lahko razširijo, tako da pokrivajo ta konfliktna območja, pod pogojem, da t. i. oblasti spoštujejo zakone legitimne osrednje vlade; poudarja, da brezvizumski režim v teh državah zajema vse državljane, tudi tiste, ki živijo na konfliktnih območjih, pod pogojem, da se uvedejo zahteve v zvezi z biometričnimi potnimi listi; |
| --- | --- |

3.

odločno podpira ljudi, ki živijo na konfliktnih območjih, in ponovno opozarja, da se poglobljena in celovita prostotrgovinska območja lahko razširijo, tako da pokrivajo ta konfliktna območja, pod pogojem, da t. i. oblasti spoštujejo zakone legitimne osrednje vlade; poudarja, da brezvizumski režim v teh državah zajema vse državljane, tudi tiste, ki živijo na konfliktnih območjih, pod pogojem, da se uvedejo zahteve v zvezi z biometričnimi potnimi listi;

| 4. | poziva Komisijo, naj podpre projekte in izmenjave za izboljšanje stikov med ljudmi ter spodbujanje vzpostavljanja miru, reševanja konfliktov, sprave in medkulturnega dialoga; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj podpre projekte in izmenjave za izboljšanje stikov med ljudmi ter spodbujanje vzpostavljanja miru, reševanja konfliktov, sprave in medkulturnega dialoga;

| 5. | poziva, naj se vzpostavi nadzorna misija za spremljanje razmer na področju človekovih pravic na konfliktnih območjih; poziva mednarodne opazovalce za človekove pravice, vključno s specializiranimi strukturami v OZN, Organizaciji za varnost in sodelovanje in Svetu Evrope, naj preučijo možnosti za dostop do teh ozemelj; |
| --- | --- |

5.

poziva, naj se vzpostavi nadzorna misija za spremljanje razmer na področju človekovih pravic na konfliktnih območjih; poziva mednarodne opazovalce za človekove pravice, vključno s specializiranimi strukturami v OZN, Organizaciji za varnost in sodelovanje in Svetu Evrope, naj preučijo možnosti za dostop do teh ozemelj;

| 6. | ostro obsoja prevladujočo prakso premeščanja zaprtih oseb v oddaljene ruske regije, saj to močno ovira njihove stike z družino, organizacije za varstvo človekovih pravic pa zelo težko spremljajo njihovo stanje; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in delegacijo EU v Rusiji, naj podrobno spremljata sojenja, ki so v teku, in naj posebno pozorno spremljata ravnanje s priporniki; zlasti izraža zaskrbljenost zaradi poročil o uporabi kaznovalnih psihiatričnih ukrepov; pričakuje, da bodo delegacija EU, ESZD in veleposlaništva držav članic pozorno spremljali te postopke ter poskušali stopiti v stik s priprtimi osebami pred in med njihovimi sojenji ter po tem; |
| --- | --- |

6.

ostro obsoja prevladujočo prakso premeščanja zaprtih oseb v oddaljene ruske regije, saj to močno ovira njihove stike z družino, organizacije za varstvo človekovih pravic pa zelo težko spremljajo njihovo stanje; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in delegacijo EU v Rusiji, naj podrobno spremljata sojenja, ki so v teku, in naj posebno pozorno spremljata ravnanje s priporniki; zlasti izraža zaskrbljenost zaradi poročil o uporabi kaznovalnih psihiatričnih ukrepov; pričakuje, da bodo delegacija EU, ESZD in veleposlaništva držav članic pozorno spremljali te postopke ter poskušali stopiti v stik s priprtimi osebami pred in med njihovimi sojenji ter po tem;

| 7. | poziva Rusko federacijo, ki neposredno ali posredno vpliva na t. i. lokalne organe na konfliktnih območjih, naj zagotovi varstvo človekovih pravic, za kar je odgovorna po mednarodnem humanitarnem pravu; |
| --- | --- |

7.

poziva Rusko federacijo, ki neposredno ali posredno vpliva na t. i. lokalne organe na konfliktnih območjih, naj zagotovi varstvo človekovih pravic, za kar je odgovorna po mednarodnem humanitarnem pravu;

| 8. | poziva Evropsko sodišče za človekove pravice, naj prednostno obravnava vse vloge za popravo krivic s teh konfliktnih območij in primere zapornikov, ki so bili s teh območij prestavljeni v Rusijo, saj t. i. sodni sistem na konfliktnih območjih, kot tudi v Rusiji, v tovrstnih primerih ne zagotavlja pravnih sredstev; |
| --- | --- |

8.

poziva Evropsko sodišče za človekove pravice, naj prednostno obravnava vse vloge za popravo krivic s teh konfliktnih območij in primere zapornikov, ki so bili s teh območij prestavljeni v Rusijo, saj t. i. sodni sistem na konfliktnih območjih, kot tudi v Rusiji, v tovrstnih primerih ne zagotavlja pravnih sredstev;

| 9. | podpira suverenost, neodvisnost, enotnost in ozemeljsko celovitost Gruzije, Moldavije in Ukrajine znotraj mednarodno priznanih meja ter ponovno poudarja, da obsoja nezakonito priključitev Avtonomne republike Krim in mesta Sevastopol Ruski federaciji, pa tudi še vedno trajajočo rusko okupacijo gruzijskih regij Abhazija in Chinvali/Južna Osetija; |
| --- | --- |

9.

podpira suverenost, neodvisnost, enotnost in ozemeljsko celovitost Gruzije, Moldavije in Ukrajine znotraj mednarodno priznanih meja ter ponovno poudarja, da obsoja nezakonito priključitev Avtonomne republike Krim in mesta Sevastopol Ruski federaciji, pa tudi še vedno trajajočo rusko okupacijo gruzijskih regij Abhazija in Chinvali/Južna Osetija;

| 10. | naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta predsedniku Evropskega parlamenta, Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje ter vladam in parlamentom držav članic in držav vzhodnega partnerstva. |
| --- | --- |

10.

naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta predsedniku Evropskega parlamenta, Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje ter vladam in parlamentom držav članic in držav vzhodnega partnerstva.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0018.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0382.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0043.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0087.

---

| 15.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/3

---

RESOLUCIJA

parlamentarne skupščine Euronest o smrtonosnih avtonomnih orožnih sistemih

(2018/C 99/02)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

| — | ob upoštevanju poročil posebnega poročevalca OZN za usmrtitve, izvršene po zunajsodnih, skrajšanih in samovoljnih postopkih, z dne 28. maja 2010 in 13. septembra 2013 o uporabi oboroženih brezpilotnih letal ter poročila posebnega poročevalca OZN za spodbujanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu z dne 18. septembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil posebnega poročevalca OZN za usmrtitve, izvršene po zunajsodnih, skrajšanih in samovoljnih postopkih, z dne 28. maja 2010 in 13. septembra 2013 o uporabi oboroženih brezpilotnih letal ter poročila posebnega poročevalca OZN za spodbujanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu z dne 18. septembra 2013,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja OZN Ban Ki Muna z dne 13. avgusta 2013 o uporabi oboroženih brezpilotnih zrakoplovov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja OZN Ban Ki Muna z dne 13. avgusta 2013 o uporabi oboroženih brezpilotnih zrakoplovov,

| — | ob upoštevanju predstavitve o tem, kako uporaba oboroženih brezpilotnih zrakoplovov vpliva na človekove pravice, ki sta jo 25. aprila 2013 organizirala Pododbor za človekove pravice in Pododbor za varnost in obrambo Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predstavitve o tem, kako uporaba oboroženih brezpilotnih zrakoplovov vpliva na človekove pravice, ki sta jo 25. aprila 2013 organizirala Pododbor za človekove pravice in Pododbor za varnost in obrambo Evropskega parlamenta,

| — | ob upoštevanju študije Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2013 o vplivu uporabe brezpilotnih zrakoplovov in robotov brez posadke v vojskovanju na človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2013 o vplivu uporabe brezpilotnih zrakoplovov in robotov brez posadke v vojskovanju na človekove pravice,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. in 20. decembra 2013 o pripravah na program naslednje generacije evropskih daljinsko vodenih zračnih sistemov srednje višine in dolge vzdržljivosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. in 20. decembra 2013 o pripravah na program naslednje generacije evropskih daljinsko vodenih zračnih sistemov srednje višine in dolge vzdržljivosti,

| — | ob upoštevanju sklepa, sprejetega na konferenci Konvencije OZN o nekaterih vrstah klasičnega orožja, o vzpostavitvi skupine vladnih strokovnjakov za smrtonosne avtonomne orožne sisteme, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa, sprejetega na konferenci Konvencije OZN o nekaterih vrstah klasičnega orožja, o vzpostavitvi skupine vladnih strokovnjakov za smrtonosne avtonomne orožne sisteme,

| — | ob upoštevanju odprtega pisma vodij podjetij, ki se ukvarjajo z robotiko in umetno inteligenco, objavljenega na mednarodni skupni konferenci o umetni inteligenci (IJCAI 2017) v Melbournu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odprtega pisma vodij podjetij, ki se ukvarjajo z robotiko in umetno inteligenco, objavljenega na mednarodni skupni konferenci o umetni inteligenci (IJCAI 2017) v Melbournu,

| A. | ker se je uporaba smrtonosnega avtonomnega orožja (v nadaljevanju ubijalski roboti) na konfliktnih območjih v preteklih desetletjih močno razširila; |
| --- | --- |

A.

ker se je uporaba smrtonosnega avtonomnega orožja (v nadaljevanju ubijalski roboti) na konfliktnih območjih v preteklih desetletjih močno razširila;

| B. | ker se z uporabo ubijalskih robotov zmanjša potencialno število smrtnih žrtev med borci, to pa pomeni tudi, da je ovir za vojno vse manj; |
| --- | --- |

B.

ker se z uporabo ubijalskih robotov zmanjša potencialno število smrtnih žrtev med borci, to pa pomeni tudi, da je ovir za vojno vse manj;

| C. | ker uporaba ubijalskih robotov vodi do samovoljnih usmrtitev med miroljubnim civilnim prebivalstvom na ozemljih, kjer potekajo ekstrateritorialne smrtonosne operacije; |
| --- | --- |

C.

ker uporaba ubijalskih robotov vodi do samovoljnih usmrtitev med miroljubnim civilnim prebivalstvom na ozemljih, kjer potekajo ekstrateritorialne smrtonosne operacije;

| D. | ker veliko miroljubnih civilistov umre zaradi ubijalskih robotov, zlasti na konfliktnih območjih; ker je v členu 51(2) Dopolnilnega protokola I k ženevskim konvencijam navedeno, da so prepovedana nasilna dejanja ali grožnje z nasiljem, katerih glavni namen je ustrahovanje civilnega prebivalstva; |
| --- | --- |

D.

ker veliko miroljubnih civilistov umre zaradi ubijalskih robotov, zlasti na konfliktnih območjih; ker je v členu 51(2) Dopolnilnega protokola I k ženevskim konvencijam navedeno, da so prepovedana nasilna dejanja ali grožnje z nasiljem, katerih glavni namen je ustrahovanje civilnega prebivalstva;

| E. | ker uporaba brezpilotnih zrakoplovov neposredno krši načela mednarodnega prava človekovih pravic; |
| --- | --- |

E.

ker uporaba brezpilotnih zrakoplovov neposredno krši načela mednarodnega prava človekovih pravic;

| F. | ker je 116 ustanoviteljev podjetij, ki se ukvarjajo z robotiko in umetno inteligenco, iz 26 držav podpisalo odprto pismo, v katerem pozivajo OZN, naj nujno obravnava problematiko smrtonosnega avtonomnega orožja in prepove njegovo uporabo v mednarodnem prostoru; |
| --- | --- |

F.

ker je 116 ustanoviteljev podjetij, ki se ukvarjajo z robotiko in umetno inteligenco, iz 26 držav podpisalo odprto pismo, v katerem pozivajo OZN, naj nujno obravnava problematiko smrtonosnega avtonomnega orožja in prepove njegovo uporabo v mednarodnem prostoru;

| G. | ker je izraelsko ministrstvo za obrambo izraelskemu proizvajalcu orožja začasno odvzelo tržno in izvozno dovoljenje zaradi izvajanja napadov z brezpilotnimi zrakoplovi na tarče v Gorskem Karabahu na pobudo Azerbajdžana; |
| --- | --- |

G.

ker je izraelsko ministrstvo za obrambo izraelskemu proizvajalcu orožja začasno odvzelo tržno in izvozno dovoljenje zaradi izvajanja napadov z brezpilotnimi zrakoplovi na tarče v Gorskem Karabahu na pobudo Azerbajdžana;

Skupščina:

| 1. | poudarja pomen razvoja, proizvodnje in uporabe popolnoma avtonomnega orožja znotraj mednarodnega pravnega okvira; |
| --- | --- |

1.

poudarja pomen razvoja, proizvodnje in uporabe popolnoma avtonomnega orožja znotraj mednarodnega pravnega okvira;

| 2. | poudarja, da je na forumih vzhodnega partnerstva pomembno razviti politike za načrtovanje odzivnih mehanizmov za zagotavljanje spoštovanja človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava v državah članicah EU in državah vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je na forumih vzhodnega partnerstva pomembno razviti politike za načrtovanje odzivnih mehanizmov za zagotavljanje spoštovanja človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava v državah članicah EU in državah vzhodnega partnerstva;

| 3. | obsoja izvajanje načrtnih pobojev med miroljubnim prebivalstvom na konfliktnih območjih; |
| --- | --- |

3.

obsoja izvajanje načrtnih pobojev med miroljubnim prebivalstvom na konfliktnih območjih;

| 4. | poziva države vzhodnega partnerstva, naj prispevajo k preglednejši in odgovornejši politiki o uporabi ubijalskih robotov na ekstrateritorialnih ozemljih; |
| --- | --- |

4.

poziva države vzhodnega partnerstva, naj prispevajo k preglednejši in odgovornejši politiki o uporabi ubijalskih robotov na ekstrateritorialnih ozemljih;

| 5. | poudarja pomen vzpostavitve preiskovalnih mehanizmov na konfliktnih območjih v državah vzhodnega partnerstva, s katerimi bi zaznavali in preprečevali mehanizme, ki omogočajo samovoljne napade na miroljubno prebivalstvo na okoliških območjih; |
| --- | --- |

5.

poudarja pomen vzpostavitve preiskovalnih mehanizmov na konfliktnih območjih v državah vzhodnega partnerstva, s katerimi bi zaznavali in preprečevali mehanizme, ki omogočajo samovoljne napade na miroljubno prebivalstvo na okoliških območjih;

| 6. | poziva države vzhodnega partnerstva, naj podpirajo dejavnosti skupine vladnih strokovnjakov za smrtonosne avtonomne orožne sisteme. |
| --- | --- |

6.

poziva države vzhodnega partnerstva, naj podpirajo dejavnosti skupine vladnih strokovnjakov za smrtonosne avtonomne orožne sisteme.

---

| 15.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/5

---

RESOLUCIJA

parlamentarne skupščine Euronest o prihodnosti vzhodnega partnerstva – skupaj v boju proti hibridnim izzivom in varnostnim grožnjam

(2018/C 99/03)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

| — | ob upoštevanju vzpostavitve vzhodnega partnerstva 7. maja 2009 v Pragi kot skupnega prizadevanja EU in njenih vzhodnih partneric Armenije, Azerbajdžana, Belorusije, Gruzije, Moldavije in Ukrajine ter skupnih izjav z vrhunskih srečanj vzhodnega partnerstva leta 2011 v Varšavi, leta 2013 v Vilni in leta 2015 v Rigi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vzpostavitve vzhodnega partnerstva 7. maja 2009 v Pragi kot skupnega prizadevanja EU in njenih vzhodnih partneric Armenije, Azerbajdžana, Belorusije, Gruzije, Moldavije in Ukrajine ter skupnih izjav z vrhunskih srečanj vzhodnega partnerstva leta 2011 v Varšavi, leta 2013 v Vilni in leta 2015 v Rigi,

| — | ob upoštevanju priporočil in dejavnosti parlamentarne skupščine Euronest, foruma civilne družbe vzhodnega partnerstva, Odbora regij ter konference regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo (CORLEAP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil in dejavnosti parlamentarne skupščine Euronest, foruma civilne družbe vzhodnega partnerstva, Odbora regij ter konference regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo (CORLEAP),

| — | ob upoštevanju sporočil Evropske komisije in Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) o evropski sosedski politiki in sklepov Sveta za zunanje zadeve o evropski sosedski politiki in vzhodnem partnerstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Evropske komisije in Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) o evropski sosedski politiki in sklepov Sveta za zunanje zadeve o evropski sosedski politiki in vzhodnem partnerstvu,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij, zlasti z dne 21. januarja 2016 o pridružitvenih sporazumih/poglobljenih in celovitih območjih proste trgovine z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino ter z dne 9. julija 2015 o pregledu evropske sosedske politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij, zlasti z dne 21. januarja 2016 o pridružitvenih sporazumih/poglobljenih in celovitih območjih proste trgovine z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino ter z dne 9. julija 2015 o pregledu evropske sosedske politike,

| — | ob upoštevanju skupne izjave parlamentov Gruzije, Moldavije in Ukrajine in skupnega sporočila predsednikov odborov za evropsko povezovanje parlamentov Gruzije, Moldavije in Ukrajine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave parlamentov Gruzije, Moldavije in Ukrajine in skupnega sporočila predsednikov odborov za evropsko povezovanje parlamentov Gruzije, Moldavije in Ukrajine,

| A. | ker napeto geopolitično okolje ustvarja nove zapletene izzive, ki segajo od gospodarskih vprašanj do varnostnih groženj za države članice in vzhodne partnerske države; |
| --- | --- |

A.

ker napeto geopolitično okolje ustvarja nove zapletene izzive, ki segajo od gospodarskih vprašanj do varnostnih groženj za države članice in vzhodne partnerske države;

| B. | ker morajo biti evropske vrednote, predvsem demokracija ter spoštovanje človekovih pravic, zaščitene v korist miru in blaginje celotne celine; ker so se partnerske države zavezale, da bodo poglabljale svoje odnose ter spoštovale mednarodno pravo in ohranjale skupne temeljne vrednote, da bi okrepile politični dialog; |
| --- | --- |

B.

ker morajo biti evropske vrednote, predvsem demokracija ter spoštovanje človekovih pravic, zaščitene v korist miru in blaginje celotne celine; ker so se partnerske države zavezale, da bodo poglabljale svoje odnose ter spoštovale mednarodno pravo in ohranjale skupne temeljne vrednote, da bi okrepile politični dialog;

| C. | ker je vzhodno partnerstvo strateška razsežnost evropske sosedske politike in ključni element stabilnosti in trajnostnega razvoja celine; |
| --- | --- |

C.

ker je vzhodno partnerstvo strateška razsežnost evropske sosedske politike in ključni element stabilnosti in trajnostnega razvoja celine;

| D. | ker obstajajo različne ravni dvostranskih odnosov med EU in njenimi partnerskimi državami in ker te ne vključujejo enako evropskih standardov v svoje nacionalne zakonodaje; |
| --- | --- |

D.

ker obstajajo različne ravni dvostranskih odnosov med EU in njenimi partnerskimi državami in ker te ne vključujejo enako evropskih standardov v svoje nacionalne zakonodaje;

| E. | ker je s celovitim začetkom veljavnosti pridružitvenega sporazuma, vključno s poglobljenim in celovitim prostotrgovinskim območjem z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino, zaznan občuten napredek v odnosih z EU in z evropskim izborom partnerjev; |
| --- | --- |

E.

ker je s celovitim začetkom veljavnosti pridružitvenega sporazuma, vključno s poglobljenim in celovitim prostotrgovinskim območjem z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino, zaznan občuten napredek v odnosih z EU in z evropskim izborom partnerjev;

| F. | ker nerešeni regionalni spori, ki jih dejavno podaljšuje Ruska federacija, ogrožajo neodvisnost, suverenost in ozemeljsko celovitost nekaterih vzhodnih partneric EU; ker bi bilo mogoče te spore rešiti z diplomacijo in iskrenimi prizadevanji; |
| --- | --- |

F.

ker nerešeni regionalni spori, ki jih dejavno podaljšuje Ruska federacija, ogrožajo neodvisnost, suverenost in ozemeljsko celovitost nekaterih vzhodnih partneric EU; ker bi bilo mogoče te spore rešiti z diplomacijo in iskrenimi prizadevanji;

| G. | ker je ruska agresivna in ekspanzivna politika do teh partnerskih držav privedla do nezakonite priključitve Avtonomne republike Krim in mesta Sevastopol, kot tudi nezakonite okupacije regij Abhazija, Chinvali/Južna Osetija in nekaterih območij Donecka ter Luganskega okrožja, in kršenja mednarodnega prava in dvostranskih sporazumov kot tudi ruskih zavez in obveznosti, ki izhajajo iz njenega članstva v mednarodnih organizacijah; |
| --- | --- |

G.

ker je ruska agresivna in ekspanzivna politika do teh partnerskih držav privedla do nezakonite priključitve Avtonomne republike Krim in mesta Sevastopol, kot tudi nezakonite okupacije regij Abhazija, Chinvali/Južna Osetija in nekaterih območij Donecka ter Luganskega okrožja, in kršenja mednarodnega prava in dvostranskih sporazumov kot tudi ruskih zavez in obveznosti, ki izhajajo iz njenega članstva v mednarodnih organizacijah;

| H. | ker ima ruska agresija proti Ukrajini in njena nezakonita priključitev Krima resne posledice za varnost cele Evrope; ker so ruske oblasti in njihovi lokalni zavezniki na začasno zasedenih ozemljih nezakonito pridržali, aretirali, obtožili in zaprli na stotine ukrajinskih državljanov, njihovo število pa še narašča; ker ima Ukrajina notranje razseljenih 1,8 milijona prebivalcev, konflikt pa je prizadel 5 milijonov ljudi; |
| --- | --- |

H.

ker ima ruska agresija proti Ukrajini in njena nezakonita priključitev Krima resne posledice za varnost cele Evrope; ker so ruske oblasti in njihovi lokalni zavezniki na začasno zasedenih ozemljih nezakonito pridržali, aretirali, obtožili in zaprli na stotine ukrajinskih državljanov, njihovo število pa še narašča; ker ima Ukrajina notranje razseljenih 1,8 milijona prebivalcev, konflikt pa je prizadel 5 milijonov ljudi;

| 1. | poziva k soglasnemu in strateškemu odgovoru na posledice težavnih geopolitičnih razmer, ki jih je sprožila Rusija, ter naj se predlagajo učinkoviti mehanizmi za ponovno vzpostavitev miru na območjih dolgotrajnih konfliktov; |
| --- | --- |

1.

poziva k soglasnemu in strateškemu odgovoru na posledice težavnih geopolitičnih razmer, ki jih je sprožila Rusija, ter naj se predlagajo učinkoviti mehanizmi za ponovno vzpostavitev miru na območjih dolgotrajnih konfliktov;

| 2. | ponovno poudarja, da odločno podpira suverenost in ozemeljsko celovitost Ukrajine, Gruzije in Moldavije znotraj njihovih mednarodno priznanih meja; |
| --- | --- |

2.

ponovno poudarja, da odločno podpira suverenost in ozemeljsko celovitost Ukrajine, Gruzije in Moldavije znotraj njihovih mednarodno priznanih meja;

| 3. | obsoja kršenje človekovih pravic in temeljnih svoboščin na priključenih in zasedenih ozemljih partnerskih držav; |
| --- | --- |

3.

obsoja kršenje človekovih pravic in temeljnih svoboščin na priključenih in zasedenih ozemljih partnerskih držav;

| 4. | poudarja, da Ukrajina, Gruzija in Moldavija nujno potrebujejo zastopništvo, pravno in finančno podporo za reševanje položaja notranje razseljenih oseb; poziva k takojšnji izpustitvi ukrajinskih političnih zapornikov v Ruski federaciji; spodbuja izmenjavo zapornikov; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da Ukrajina, Gruzija in Moldavija nujno potrebujejo zastopništvo, pravno in finančno podporo za reševanje položaja notranje razseljenih oseb; poziva k takojšnji izpustitvi ukrajinskih političnih zapornikov v Ruski federaciji; spodbuja izmenjavo zapornikov;

| 5. | znova poudarja načeli prilagodljivosti in individualnega pristopa ter dejstvo, da obseg sodelovanja z EU določajo njene ambicije in ambicije partneric; |
| --- | --- |

5.

znova poudarja načeli prilagodljivosti in individualnega pristopa ter dejstvo, da obseg sodelovanja z EU določajo njene ambicije in ambicije partneric;

| 6. | odobrava začetek veljavnosti treh pridružitvenih sporazumov, vključno s poglobljenim in celovitim prostotrgovinskim območjem z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino, ter novim celovitim in izboljšanim partnerskim sporazumom med EU in Armenijo, kot tudi pogajanja med EU in Azerbajdžanom o novem okvirnem sporazumu, ki so v teku; ceni dejstvo, da je kritično sodelovanje EU z Belorusijo postalo obsežnejše ter vključuje usklajevalno skupino med EU in Belorusijo, dialog o človekovih pravicah in dialog o trgovini; |
| --- | --- |

6.

odobrava začetek veljavnosti treh pridružitvenih sporazumov, vključno s poglobljenim in celovitim prostotrgovinskim območjem z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino, ter novim celovitim in izboljšanim partnerskim sporazumom med EU in Armenijo, kot tudi pogajanja med EU in Azerbajdžanom o novem okvirnem sporazumu, ki so v teku; ceni dejstvo, da je kritično sodelovanje EU z Belorusijo postalo obsežnejše ter vključuje usklajevalno skupino med EU in Belorusijo, dialog o človekovih pravicah in dialog o trgovini;

| 7. | poziva k tesnemu političnemu pridruževanju in gospodarskemu povezovanju, vključno s sodelovanjem v programih EU in priznanjem, da pridružitveni sporazumi z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino niso končni cilj odnosov teh držav z EU; poziva k priznanju njihovih evropskih teženj; |
| --- | --- |

7.

poziva k tesnemu političnemu pridruževanju in gospodarskemu povezovanju, vključno s sodelovanjem v programih EU in priznanjem, da pridružitveni sporazumi z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino niso končni cilj odnosov teh držav z EU; poziva k priznanju njihovih evropskih teženj;

| 8. | poziva k sporazumu o novih strateških dolgoročnih ciljih na vrhu vzhodnega partnerstva v Bruslju 24. novembra 2017, da bi se oblikovala celovita strategija sodelovanja za naslednji dve leti in pozneje; |
| --- | --- |

8.

poziva k sporazumu o novih strateških dolgoročnih ciljih na vrhu vzhodnega partnerstva v Bruslju 24. novembra 2017, da bi se oblikovala celovita strategija sodelovanja za naslednji dve leti in pozneje;

| 9. | znova poudarja svoje načelno stališče v zvezi s potrebo, da bi moral osnutek Bruseljske deklaracije upoštevati evropske težnje in evropske odločitve zadevnih partnerskih držav, kot je zapisano v pridružitvenih sporazumih; |
| --- | --- |

9.

znova poudarja svoje načelno stališče v zvezi s potrebo, da bi moral osnutek Bruseljske deklaracije upoštevati evropske težnje in evropske odločitve zadevnih partnerskih držav, kot je zapisano v pridružitvenih sporazumih;

| 10. | poudarja, da morajo biti v osnutku Bruseljske deklaracije vključeni zlasti ostali strateško pomembni elementi, kot so:






  — | razvoj čezmejnega sodelovanja in medosebnih stikov, |
| --- | --- | --- |

10.

poudarja, da morajo biti v osnutku Bruseljske deklaracije vključeni zlasti ostali strateško pomembni elementi, kot so:

—

razvoj čezmejnega sodelovanja in medosebnih stikov,

| — | krepitev energetske varnosti, |
| --- | --- |

—

krepitev energetske varnosti,

| — | uskladitev digitalnih trgov, |
| --- | --- |

—

uskladitev digitalnih trgov,

| — | organizacije za podporo podjetjem, ki so osredotočene na stranke, in vzpostavitev novega regionalnega okvira ekonomske diplomacije za povečanje trgovine in spodbujanje naložb v regiji, |
| --- | --- |

—

organizacije za podporo podjetjem, ki so osredotočene na stranke, in vzpostavitev novega regionalnega okvira ekonomske diplomacije za povečanje trgovine in spodbujanje naložb v regiji,

| — | nadaljnje spodbujanje reform varnostnega sektorja, izvajanje integriranega upravljanja meja, onemogočanje organiziranega kriminala, zmanjšanje hibridnih groženj, boj proti terorizmu in preprečevanje radikalizacije, okrepitev kibernetske varnosti ter krepitev preprečevanja naravnih nesreč, |
| --- | --- |

—

nadaljnje spodbujanje reform varnostnega sektorja, izvajanje integriranega upravljanja meja, onemogočanje organiziranega kriminala, zmanjšanje hibridnih groženj, boj proti terorizmu in preprečevanje radikalizacije, okrepitev kibernetske varnosti ter krepitev preprečevanja naravnih nesreč,

| — | okrepitev socialnega dialoga in sodelovanja na področju skupne varnostne in obrambne politike, glede na potrebe. |
| --- | --- |

—

okrepitev socialnega dialoga in sodelovanja na področju skupne varnostne in obrambne politike, glede na potrebe.

---

| 15.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/7

---

RESOLUCIJA

parlamentarne skupščine Euronest o okrepitvi sodelovanja na področju energije v okviru vzhodnega partnerstva pri izvajanju Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2015

(2018/C 99/04)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

| — | ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011,

| — | ob upoštevanju skupne izjave z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva 21. in 22. maja 2015 v Rigi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva 21. in 22. maja 2015 v Rigi,

| — | ob upoštevanju Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (UNFCCC) in Kjotskega protokola k tej konvenciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (UNFCCC) in Kjotskega protokola k tej konvenciji,

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma in sklepa 1/CP.21, sprejetega na konferenci pogodbenic, ki je potekala med 30. novembrom in 11. decembrom 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma in sklepa 1/CP.21, sprejetega na konferenci pogodbenic, ki je potekala med 30. novembrom in 11. decembrom 2015,

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejete na vrhu OZN o trajnostnem razvoju 25. septembra 2015, zlasti njenih ciljev trajnostnega razvoja 7 (cenovno dostopna in čista energija) in 13 (podnebni ukrepi), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejete na vrhu OZN o trajnostnem razvoju 25. septembra 2015, zlasti njenih ciljev trajnostnega razvoja 7 (cenovno dostopna in čista energija) in 13 (podnebni ukrepi),

| — | ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Euronest o razvoju politike na področju nekonvencionalnih virov zemeljskega plina in morebitnih posledicah za energetske trge v EU in vzhodnoevropskih partnerskih državah z dne 22. marca 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Euronest o razvoju politike na področju nekonvencionalnih virov zemeljskega plina in morebitnih posledicah za energetske trge v EU in vzhodnoevropskih partnerskih državah z dne 22. marca 2016,

| — | ob upoštevanju pridružitvenih sporazumov med EU ter Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino, zlasti določb o sodelovanju na področju energije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenih sporazumov med EU ter Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino, zlasti določb o sodelovanju na področju energije,

| — | ob upoštevanju Celovitega in izboljšanega partnerskega sporazuma, ki sta ga Evropska unija in Armenija parafirali 21. marca 2017, zlasti določb o sodelovanju na področju energije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Celovitega in izboljšanega partnerskega sporazuma, ki sta ga Evropska unija in Armenija parafirali 21. marca 2017, zlasti določb o sodelovanju na področju energije,

| — | ob upoštevanju skupne izjave ministrov za zunanje zadeve Višegrajske skupine o vzhodnem partnerstvu po njihovem srečanju v Varšavi 12. aprila 2017, v kateri so izjavili, da imajo države vzhodnega partnerstva, ki bi jih to zanimalo, možnost članstva v EU; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave ministrov za zunanje zadeve Višegrajske skupine o vzhodnem partnerstvu po njihovem srečanju v Varšavi 12. aprila 2017, v kateri so izjavili, da imajo države vzhodnega partnerstva, ki bi jih to zanimalo, možnost članstva v EU;

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2016 o izvajanju Pariškega sporazuma in konference OZN o podnebnih spremembah, ki je potekala leta 2016 v Marakešu (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 6. oktobra 2016 o izvajanju Pariškega sporazuma in konference OZN o podnebnih spremembah, ki je potekala leta 2016 v Marakešu (1),

| — | ob upoštevanju deklaracije ministrov z dne 18. oktobra 2016 o okolju in podnebnih spremembah v okviru vzhodnega partnerstva, ki so jo sprejeli ministri za okolje držav članic EU in držav vzhodnega partnerstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije ministrov z dne 18. oktobra 2016 o okolju in podnebnih spremembah v okviru vzhodnega partnerstva, ki so jo sprejeli ministri za okolje držav članic EU in držav vzhodnega partnerstva,

| — | ob upoštevanju zakonodajnega svežnja Komisije z dne 30. novembra 2016 o čisti energiji za vse Evropejce, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakonodajnega svežnja Komisije z dne 30. novembra 2016 o čisti energiji za vse Evropejce,

| — | ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z dne 15. decembra 2016 z naslovom „Vzhodno partnerstvo – usmeritev na ključne prednostne naloge in rezultate“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z dne 15. decembra 2016 z naslovom „Vzhodno partnerstvo – usmeritev na ključne prednostne naloge in rezultate“,

| A. | ker je na konferenci OZN o podnebnih spremembah, ki je potekala decembra 2015 v Parizu, 193 držav podpisnic sprejelo globalni dogovor, v katerem so določeni cilji in mehanizmi za boj proti podnebnim spremembam in zavezujoče obveznosti; ker se je EU v Parizu zavezala, da bo do leta 2030 dosegla vsaj 40-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov glede na raven iz leta 1990; ker je Pariški sporazum začel veljati 4. novembra 2016; |
| --- | --- |

A.

ker je na konferenci OZN o podnebnih spremembah, ki je potekala decembra 2015 v Parizu, 193 držav podpisnic sprejelo globalni dogovor, v katerem so določeni cilji in mehanizmi za boj proti podnebnim spremembam in zavezujoče obveznosti; ker se je EU v Parizu zavezala, da bo do leta 2030 dosegla vsaj 40-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov glede na raven iz leta 1990; ker je Pariški sporazum začel veljati 4. novembra 2016;

| B. | ker se morajo pogodbenice Pariškega sporazuma spoprijeti z intenzivnostjo emisij CO2 svojih energetskih sistemov in začeti izvajati ambiciozne strategije za prehod na nizkoogljične trge svetovnega gospodarstva, če naj dosežejo znatno zmanjšanje emisij; |
| --- | --- |

B.

ker se morajo pogodbenice Pariškega sporazuma spoprijeti z intenzivnostjo emisij CO2 svojih energetskih sistemov in začeti izvajati ambiciozne strategije za prehod na nizkoogljične trge svetovnega gospodarstva, če naj dosežejo znatno zmanjšanje emisij;

| C. | ker so udeleženci na vrhu Vzhodnega partnerstva leta 2015 v Rigi ponovno izrazili svojo namero za okrepitev nadaljnjega dvostranskega in večstranskega sodelovanja na področju podnebnih sprememb in energije; ker so v skladu s pregledom evropske sosedske politike iz novembra 2015 članice EU in vzhodnoevropske partnerske države začele posvečati večjo pozornost energetski varnosti in podnebnim ukrepom; |
| --- | --- |

C.

ker so udeleženci na vrhu Vzhodnega partnerstva leta 2015 v Rigi ponovno izrazili svojo namero za okrepitev nadaljnjega dvostranskega in večstranskega sodelovanja na področju podnebnih sprememb in energije; ker so v skladu s pregledom evropske sosedske politike iz novembra 2015 članice EU in vzhodnoevropske partnerske države začele posvečati večjo pozornost energetski varnosti in podnebnim ukrepom;

| D. | ker je EU v okviru evropskega sosedskega instrumenta in njegove druge faze večletnega programa do leta 2020 opredelila glavne prednostne naloge za sodelovanje na področju energije v okviru vzhodnega partnerstva v skladu s prednostnimi nalogami, določenimi v Rigi, in 20 cilji do leta 2020, ki sta jih predlagala Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje v skupnem delovnem dokumentu služb z dne 15. decembra 2016; |
| --- | --- |

D.

ker je EU v okviru evropskega sosedskega instrumenta in njegove druge faze večletnega programa do leta 2020 opredelila glavne prednostne naloge za sodelovanje na področju energije v okviru vzhodnega partnerstva v skladu s prednostnimi nalogami, določenimi v Rigi, in 20 cilji do leta 2020, ki sta jih predlagala Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje v skupnem delovnem dokumentu služb z dne 15. decembra 2016;

| E. | ker je EU postavila temelje za energetsko unijo celotnega območja EU z namenom, da bi pridobila varno, trajnostno in konkurenčno energijo za vse Evropejce; ker so cilji energetske unije povezati evropski energetski sektor, se spoprijeti s problemom razdrobljenih energetskih trgov preko učinkovitejšega usklajevanja energetskih politik, omogočiti prosti pretok energije preko državnih meja, spodbujati naložbe v nove zmogljivosti in infrastrukture za diverzifikacijo oskrbe z energijo, znižati gospodinjske stroške, ustvarjati delovna mesta in spodbujati rast; ker skozi te cilje energetska unija prispeva k uresničevanju zavez EU v okviru Pariškega sporazuma in opredeljuje usklajene načine za doseganje energetskih in podnebnih ciljev, s katerimi bi zagotovili celovit prehod na konkurenčno in nizkoogljično gospodarstvo po vsem svetu; |
| --- | --- |

E.

ker je EU postavila temelje za energetsko unijo celotnega območja EU z namenom, da bi pridobila varno, trajnostno in konkurenčno energijo za vse Evropejce; ker so cilji energetske unije povezati evropski energetski sektor, se spoprijeti s problemom razdrobljenih energetskih trgov preko učinkovitejšega usklajevanja energetskih politik, omogočiti prosti pretok energije preko državnih meja, spodbujati naložbe v nove zmogljivosti in infrastrukture za diverzifikacijo oskrbe z energijo, znižati gospodinjske stroške, ustvarjati delovna mesta in spodbujati rast; ker skozi te cilje energetska unija prispeva k uresničevanju zavez EU v okviru Pariškega sporazuma in opredeljuje usklajene načine za doseganje energetskih in podnebnih ciljev, s katerimi bi zagotovili celovit prehod na konkurenčno in nizkoogljično gospodarstvo po vsem svetu;

| F. | ker povpraševanje po energiji v vzhodnoevropskih partnerskih državah v povprečju narašča hitreje kot v EU; ker je njihovo gospodarstvo bolj energetsko intenzivno kot gospodarstvo povprečne države članice EU in ker neučinkovitost na področju energije ovira njihova prizadevanja za obvladovanje podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

F.

ker povpraševanje po energiji v vzhodnoevropskih partnerskih državah v povprečju narašča hitreje kot v EU; ker je njihovo gospodarstvo bolj energetsko intenzivno kot gospodarstvo povprečne države članice EU in ker neučinkovitost na področju energije ovira njihova prizadevanja za obvladovanje podnebnih sprememb;

| G. | ker so vzhodnoevropske partnerske države v zgodnji fazi napredovanja k vzpostavitvi svobodnega trga in tržnega oblikovanja cen; ker pomanjkanje reform regulativnih okvirov na področju energije in naložb zasebnega sektorja ovira prehod k liberalnemu energetskemu trgu; |
| --- | --- |

G.

ker so vzhodnoevropske partnerske države v zgodnji fazi napredovanja k vzpostavitvi svobodnega trga in tržnega oblikovanja cen; ker pomanjkanje reform regulativnih okvirov na področju energije in naložb zasebnega sektorja ovira prehod k liberalnemu energetskemu trgu;

| H. | ker sta za možnost članstva v EU za tiste vzhodnoevropske partnerske države, ki bi jih članstvo zanimalo, potrebna politična podpora in spodbujanje projektov, ki so v skladu s politikami in primeri dobre prakse EU, kamor sodi tudi izvajanje Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

H.

ker sta za možnost članstva v EU za tiste vzhodnoevropske partnerske države, ki bi jih članstvo zanimalo, potrebna politična podpora in spodbujanje projektov, ki so v skladu s politikami in primeri dobre prakse EU, kamor sodi tudi izvajanje Pariškega sporazuma;

Prizadevanje za skupne politične cilje in uresničevanje zavez

| 1. | se strinja s stališči pogodbenic Pariškega sporazuma glede podnebnih sprememb, ki ogrožajo mir in stabilnost, svetovno gospodarsko blaginjo, zmanjševanje revščine in trajnostni razvoj; pozdravlja zavezo pogodbenic, da bodo izvajale kolektivne ukrepe za omejitev povišanja povprečne svetovne temperature na precej pod 2 °C glede na predindustrijsko raven in da se bodo izogibale pomembnim negativnim podnebnim učinkom; |
| --- | --- |

1.

se strinja s stališči pogodbenic Pariškega sporazuma glede podnebnih sprememb, ki ogrožajo mir in stabilnost, svetovno gospodarsko blaginjo, zmanjševanje revščine in trajnostni razvoj; pozdravlja zavezo pogodbenic, da bodo izvajale kolektivne ukrepe za omejitev povišanja povprečne svetovne temperature na precej pod 2 °C glede na predindustrijsko raven in da se bodo izogibale pomembnim negativnim podnebnim učinkom;

| 2. | izraža zadovoljstvo z zavezo, ki so jo sprejele države članice EU in vzhodnoevropske partnerske države v okviru Pariškega sporazuma, in poziva oblasti vseh držav, ki sporazuma še niso ratificirale, naj to storijo čim prej; je seznanjen z načrtovanimi, nacionalno določenimi prispevki, ki so jih predložile države članice EU in partnerske države, da bi zmanjšale emisije toplogrednih plinov; poziva vlade držav članic EU in partnerskih držav, naj izboljšajo svoje načrtovane, nacionalno določene prispevke v skladu s Pariškim sporazumom in cilji trajnostnega razvoja OZN za leto 2030; ugotavlja, da so nacionalni energetski in podnebni načrti pomembni za načrtovanje programov in za zagotovitev skladnosti s posodobljenimi nacionalno določenimi prispevki k izvajanju zavez v okviru Pariškega sporazuma; poudarja obveznost pogodbenic, da na pregleden način spremljajo, poročajo in preverjajo ravni emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

2.

izraža zadovoljstvo z zavezo, ki so jo sprejele države članice EU in vzhodnoevropske partnerske države v okviru Pariškega sporazuma, in poziva oblasti vseh držav, ki sporazuma še niso ratificirale, naj to storijo čim prej; je seznanjen z načrtovanimi, nacionalno določenimi prispevki, ki so jih predložile države članice EU in partnerske države, da bi zmanjšale emisije toplogrednih plinov; poziva vlade držav članic EU in partnerskih držav, naj izboljšajo svoje načrtovane, nacionalno določene prispevke v skladu s Pariškim sporazumom in cilji trajnostnega razvoja OZN za leto 2030; ugotavlja, da so nacionalni energetski in podnebni načrti pomembni za načrtovanje programov in za zagotovitev skladnosti s posodobljenimi nacionalno določenimi prispevki k izvajanju zavez v okviru Pariškega sporazuma; poudarja obveznost pogodbenic, da na pregleden način spremljajo, poročajo in preverjajo ravni emisij toplogrednih plinov;

| 3. | meni, da bo doseganje ciljev Pariškega sporazuma zahtevalo velike in strukturne spremembe v gospodarstvu in energetskih sistemih pogodbenic, med drugim tudi postopen premik k bolj raznoliki mešanici energetskih virov, promocijo trajnostnih virov energije in izboljšanje energetske učinkovitosti v vseh sektorjih, vključno s prometnim in gradbenim sektorjem; |
| --- | --- |

3.

meni, da bo doseganje ciljev Pariškega sporazuma zahtevalo velike in strukturne spremembe v gospodarstvu in energetskih sistemih pogodbenic, med drugim tudi postopen premik k bolj raznoliki mešanici energetskih virov, promocijo trajnostnih virov energije in izboljšanje energetske učinkovitosti v vseh sektorjih, vključno s prometnim in gradbenim sektorjem;

| 4. | poudarja, da imata razvoj obnovljivih virov energije in izboljšanje energetske učinkovitosti ključno vlogo pri zmanjševanju emisij toplogrednih plinov v vseh energetskih sektorjih in posledično pri lažjem doseganju zavez posamezne pogodbenice v okviru Pariškega sporazuma; verjame, da politike, ki spodbujajo obnovljive vire energije in energetsko učinkovitost, prinašajo gospodarsko rast in zaposlovanje; poziva Evropsko komisijo in oblasti držav članic EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav, naj okrepijo integrirani sistem ukrepov, ki spodbujajo večjo porabo energije iz obnovljivih virov in boljšo energijsko učinkovitost s pomočjo dodatnih spodbud za doseganje prihrankov energije v vseh gospodarskih sektorjih, zlasti gradbenem in prometnem; obenem poziva k vključevanju politik obnovljivih virov in energetske učinkovitosti v vsa področja, pomembna za proizvodnjo, prevoz, distribucijo in shranjevanje energije; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da imata razvoj obnovljivih virov energije in izboljšanje energetske učinkovitosti ključno vlogo pri zmanjševanju emisij toplogrednih plinov v vseh energetskih sektorjih in posledično pri lažjem doseganju zavez posamezne pogodbenice v okviru Pariškega sporazuma; verjame, da politike, ki spodbujajo obnovljive vire energije in energetsko učinkovitost, prinašajo gospodarsko rast in zaposlovanje; poziva Evropsko komisijo in oblasti držav članic EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav, naj okrepijo integrirani sistem ukrepov, ki spodbujajo večjo porabo energije iz obnovljivih virov in boljšo energijsko učinkovitost s pomočjo dodatnih spodbud za doseganje prihrankov energije v vseh gospodarskih sektorjih, zlasti gradbenem in prometnem; obenem poziva k vključevanju politik obnovljivih virov in energetske učinkovitosti v vsa področja, pomembna za proizvodnjo, prevoz, distribucijo in shranjevanje energije;

| 5. | poudarja, da je za povezovanje velikih količin električne energije, proizvedene iz obnovljivih virov energije, postopno decentralizacijo proizvodnje električne energije iz teh virov in alternativnih goriv ter omogočanje sodelovanja potrošnikov pri, na primer, prilagajanju odjema potrebna nadgradnja omrežij, pa tudi regionalno in čezmejno sodelovanje, da bi zagotovili njihovo interoperabilnost; poziva Komisijo in oblasti vzhodnoevropskih partnerskih držav, naj olajšajo razvoj medomrežnih infrastruktur in pametnih omrežij; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je za povezovanje velikih količin električne energije, proizvedene iz obnovljivih virov energije, postopno decentralizacijo proizvodnje električne energije iz teh virov in alternativnih goriv ter omogočanje sodelovanja potrošnikov pri, na primer, prilagajanju odjema potrebna nadgradnja omrežij, pa tudi regionalno in čezmejno sodelovanje, da bi zagotovili njihovo interoperabilnost; poziva Komisijo in oblasti vzhodnoevropskih partnerskih držav, naj olajšajo razvoj medomrežnih infrastruktur in pametnih omrežij;

| 6. | podpira tržno usmerjene politike na področju energije, ki temeljijo na odprti in pošteni konkurenci med ponudniki energije in na preglednosti trga; poudarja, da energetska unija EU vključuje oblikovanje vseevropskega energetskega trga, na katerem so vzhodnoevropske partnerske države pomembne udeleženke; poziva Komisijo in oblasti vzhodnoevropskih partnerskih držav, naj sproti revidirajo pravila trga in predlagajo spremembe, s katerimi bi ustvarile bolj ugodno okolje za naložbe v obnovljive vire energije in se tako odzvale na tržne pomanjkljivosti in projekte za energijsko učinkovitost; poudarja pomen oblikovanja spodbud za obnovljive vire energije, ki bi zagotovile enake konkurenčne pogoje za te vire in za fosilna goriva, in, dolgoročno, pomen odprave subvencij za ustaljene vire proizvodnje energije, ki izkrivljajo trge energije; |
| --- | --- |

6.

podpira tržno usmerjene politike na področju energije, ki temeljijo na odprti in pošteni konkurenci med ponudniki energije in na preglednosti trga; poudarja, da energetska unija EU vključuje oblikovanje vseevropskega energetskega trga, na katerem so vzhodnoevropske partnerske države pomembne udeleženke; poziva Komisijo in oblasti vzhodnoevropskih partnerskih držav, naj sproti revidirajo pravila trga in predlagajo spremembe, s katerimi bi ustvarile bolj ugodno okolje za naložbe v obnovljive vire energije in se tako odzvale na tržne pomanjkljivosti in projekte za energijsko učinkovitost; poudarja pomen oblikovanja spodbud za obnovljive vire energije, ki bi zagotovile enake konkurenčne pogoje za te vire in za fosilna goriva, in, dolgoročno, pomen odprave subvencij za ustaljene vire proizvodnje energije, ki izkrivljajo trge energije;

| 7. | poudarja, da je treba zagotoviti privlačno poslovno okolje in ustrezen regulativni okvir, s katerima bi spodbudili zasebni sektor k vlaganju v obnovljive vire energije, v infrastrukturo za prenos te energije in v čezmejno trgovanje z električno energijo iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba zagotoviti privlačno poslovno okolje in ustrezen regulativni okvir, s katerima bi spodbudili zasebni sektor k vlaganju v obnovljive vire energije, v infrastrukturo za prenos te energije in v čezmejno trgovanje z električno energijo iz obnovljivih virov;

| 8. | poziva oblasti partnerjev, povezanih z EU, naj pospešijo približevanje svoje zakonodaje k evropski zakonodaji o podnebnih spremembah in energiji, kot je predvideno v pridružitvenih sporazumih; v zvezi s tem poudarja, kako pomembno je sodelovanje z energetsko skupnostjo, Komisijo in državami članicami EU, da bi se oblikovali pravni, institucionalni, finančni, ekonomski in tehnični pogoji za zagotovitev postopnega prehoda na nizkoogljični razvoj; pozdravlja nedavno vključitev Gruzije v energetsko skupnost, obenem pa poudarja, da mora v celoti upoštevati odločbe o članstvu; pozdravlja prošnjo Belorusije za status opazovalke v tej organizaciji; |
| --- | --- |

8.

poziva oblasti partnerjev, povezanih z EU, naj pospešijo približevanje svoje zakonodaje k evropski zakonodaji o podnebnih spremembah in energiji, kot je predvideno v pridružitvenih sporazumih; v zvezi s tem poudarja, kako pomembno je sodelovanje z energetsko skupnostjo, Komisijo in državami članicami EU, da bi se oblikovali pravni, institucionalni, finančni, ekonomski in tehnični pogoji za zagotovitev postopnega prehoda na nizkoogljični razvoj; pozdravlja nedavno vključitev Gruzije v energetsko skupnost, obenem pa poudarja, da mora v celoti upoštevati odločbe o članstvu; pozdravlja prošnjo Belorusije za status opazovalke v tej organizaciji;

| 9. | poziva Komisijo, naj poveča podporo in pomoč pri krepitvi zmogljivosti vzhodnoevropskih partnerskih držav v okviru izvedbenih ukrepov, ki vplivajo na zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj poveča podporo in pomoč pri krepitvi zmogljivosti vzhodnoevropskih partnerskih držav v okviru izvedbenih ukrepov, ki vplivajo na zmanjšanje emisij toplogrednih plinov;

| 10. | poziva Komisijo in oblasti držav članic EU, naj pomagajo tistim vzhodnoevropskim partnerskim državam, ki jih zaradi možnosti članstva v EU zanima oblikovanje nacionalnih načrtov za energetiko in podnebne spremembe za obdobje 2021–2030, obenem pa naj opredelijo vire njihovega financiranja in olajšajo njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo in oblasti držav članic EU, naj pomagajo tistim vzhodnoevropskim partnerskim državam, ki jih zaradi možnosti članstva v EU zanima oblikovanje nacionalnih načrtov za energetiko in podnebne spremembe za obdobje 2021–2030, obenem pa naj opredelijo vire njihovega financiranja in olajšajo njihovo izvajanje;

| 11. | poudarja, da ima plin v Evropi ključno vlogo pri prehodu na nizkoogljične energetske sisteme in njihovo združljivost z energijo iz obnovljivih virov; v zvezi s tem meni, da so diverzifikacija virov energije in dobavnih poti, tudi omogočanje povratnega toka plinskih poti, ključni za energetsko varnost držav članic EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav ter za doseganje njihovih zavez o politikah na področju podnebnih sprememb; poudarja vlogo decentraliziranih virov domače oskrbe z energijo; pozdravlja uvedbo in razvoj medsebojnih plinovodnih povezav in povratnega toka v južnem plinskem koridorju ter novega obrata, ki omogoča izvoz/uvoz utekočinjenega zemeljskega plina in pridobivanje zemeljskega plina iz konvencionalnih in nekonvencionalnih virov; ugotavlja, da nove poti ne bi smele povečati odvisnosti od prevladujočih dobaviteljev plina ali ogrožati regionalne energetske varnosti in strategije EU za energetsko unijo; poudarja, da morajo vsi novi deli infrastrukture plinovoda spoštovati okoljske predpise in ključna načela iz ustrezne zakonodaje EU; poudarja, da bo gradnja podmorskega plinovoda Severni tok 2 negativno vplivala na regionalni trg s plinom, zlasti na ukrajinsko omrežje za prenos zemeljskega plina; poziva EU in vzhodnoevropske partnerske države, naj dodatno preučijo tranzitne možnosti regije in odstopijo od udeležbe v projektih, ki bi bili lahko v nasprotju z zavezami Pogodbe o Energetski skupnosti in pridružitvenimi sporazumi EU z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da ima plin v Evropi ključno vlogo pri prehodu na nizkoogljične energetske sisteme in njihovo združljivost z energijo iz obnovljivih virov; v zvezi s tem meni, da so diverzifikacija virov energije in dobavnih poti, tudi omogočanje povratnega toka plinskih poti, ključni za energetsko varnost držav članic EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav ter za doseganje njihovih zavez o politikah na področju podnebnih sprememb; poudarja vlogo decentraliziranih virov domače oskrbe z energijo; pozdravlja uvedbo in razvoj medsebojnih plinovodnih povezav in povratnega toka v južnem plinskem koridorju ter novega obrata, ki omogoča izvoz/uvoz utekočinjenega zemeljskega plina in pridobivanje zemeljskega plina iz konvencionalnih in nekonvencionalnih virov; ugotavlja, da nove poti ne bi smele povečati odvisnosti od prevladujočih dobaviteljev plina ali ogrožati regionalne energetske varnosti in strategije EU za energetsko unijo; poudarja, da morajo vsi novi deli infrastrukture plinovoda spoštovati okoljske predpise in ključna načela iz ustrezne zakonodaje EU; poudarja, da bo gradnja podmorskega plinovoda Severni tok 2 negativno vplivala na regionalni trg s plinom, zlasti na ukrajinsko omrežje za prenos zemeljskega plina; poziva EU in vzhodnoevropske partnerske države, naj dodatno preučijo tranzitne možnosti regije in odstopijo od udeležbe v projektih, ki bi bili lahko v nasprotju z zavezami Pogodbe o Energetski skupnosti in pridružitvenimi sporazumi EU z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino;

| 12. | meni, da lahko vsaka država prosto izbira svoje mešanice energetskih virov; vseeno znova poziva beloruske oblasti, naj zaustavijo gradnjo jedrske elektrarne Ostrovec in nadaljnji razvoj površinskega kopa krede v Hostislavu, dokler ne bo na odprt in pregleden način izvedena povsem neodvisna presoja vplivov njihovega razvoja in obratovanja na okolje, pri čemer bo treba spoštovati najvišje veljavne mednarodne jedrske in okoljske varnostne standarde; poziva tudi vse deležnike k sodelovanju v postopku ocenjevanja, s katerim bi se zagotovilo, da ne bo sklenjen noben kompromis na škodo varstva okolja in jedrske varnosti; poziva države članice EU in vzhodnoevropske partnerske države, naj še naprej zagotavljajo varnostne ukrepe svojih jedrskih elektrarn in njihove opreme v skladu z mednarodnimi standardi, zlasti v skladu s poročili Mednarodne agencije za atomsko energijo, in okrepijo ustrezne varnostne sisteme za jedrske energetske zmogljivosti; |
| --- | --- |

12.

meni, da lahko vsaka država prosto izbira svoje mešanice energetskih virov; vseeno znova poziva beloruske oblasti, naj zaustavijo gradnjo jedrske elektrarne Ostrovec in nadaljnji razvoj površinskega kopa krede v Hostislavu, dokler ne bo na odprt in pregleden način izvedena povsem neodvisna presoja vplivov njihovega razvoja in obratovanja na okolje, pri čemer bo treba spoštovati najvišje veljavne mednarodne jedrske in okoljske varnostne standarde; poziva tudi vse deležnike k sodelovanju v postopku ocenjevanja, s katerim bi se zagotovilo, da ne bo sklenjen noben kompromis na škodo varstva okolja in jedrske varnosti; poziva države članice EU in vzhodnoevropske partnerske države, naj še naprej zagotavljajo varnostne ukrepe svojih jedrskih elektrarn in njihove opreme v skladu z mednarodnimi standardi, zlasti v skladu s poročili Mednarodne agencije za atomsko energijo, in okrepijo ustrezne varnostne sisteme za jedrske energetske zmogljivosti;

Okrepitev sodelovanja pri oblikovanju energetske politike in razširitev uspešnih programov

| 13. | pozdravlja zavezo EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav, da bodo okrepile sodelovanje na področju okoljskih izzivov in podnebnih sprememb ter spodbudile trajnostni in vključujoči gospodarski razvoj, kot je ponovno poudarjeno v deklaraciji prvega srečanja ministrov držav vzhodnega partnerstva z dne 18. oktobra 2016, ki je bilo posvečeno reševanju teh vprašanj; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja zavezo EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav, da bodo okrepile sodelovanje na področju okoljskih izzivov in podnebnih sprememb ter spodbudile trajnostni in vključujoči gospodarski razvoj, kot je ponovno poudarjeno v deklaraciji prvega srečanja ministrov držav vzhodnega partnerstva z dne 18. oktobra 2016, ki je bilo posvečeno reševanju teh vprašanj;

| 14. | podpira prednostne naloge vzhodnega partnerstva na področju energetike do leta 2020, kot jih določa druga faza večletnega programa evropskega instrumenta sosedstva; meni, da so te prednostne naloge v skladu s cilji Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

14.

podpira prednostne naloge vzhodnega partnerstva na področju energetike do leta 2020, kot jih določa druga faza večletnega programa evropskega instrumenta sosedstva; meni, da so te prednostne naloge v skladu s cilji Pariškega sporazuma;

| 15. | poudarja pomen raziskav in inovacij na področju podnebnih sprememb in energetskih politik; poziva EU in vzhodnoevropske partnerske države, naj razvijejo sodelovanje na področju virov gospodarnih tehnologij z nizkimi emisijami in njihovega prenosa ter inovacij, ki bi povečale sposobnost prilagajanja njihovega gospodarstva; |
| --- | --- |

15.

poudarja pomen raziskav in inovacij na področju podnebnih sprememb in energetskih politik; poziva EU in vzhodnoevropske partnerske države, naj razvijejo sodelovanje na področju virov gospodarnih tehnologij z nizkimi emisijami in njihovega prenosa ter inovacij, ki bi povečale sposobnost prilagajanja njihovega gospodarstva;

| 16. | poudarja pomen krepitve vloge energetske diplomacije vzhodnoevropskih partnerskih držav pri spodbujanju politik in programov, napredka tehnologij čiste energije, izmenjave pridobljenih izkušenj in najboljših praks ter uporabe finančnega svežnja za naložbe izven EU; |
| --- | --- |

16.

poudarja pomen krepitve vloge energetske diplomacije vzhodnoevropskih partnerskih držav pri spodbujanju politik in programov, napredka tehnologij čiste energije, izmenjave pridobljenih izkušenj in najboljših praks ter uporabe finančnega svežnja za naložbe izven EU;

| 17. | pozdravlja prizadevanja vzhodnoevropskih partnerskih držav, ki so usmerjena v diverzifikacijo njihovih virov energije, na primer uspešno izvajanje projekta energija in biomasa v Moldaviji, ki ga financira EU in ki prispeva k povečanju proizvodnje obnovljivih virov energije in diverzifikaciji virov energije v državi; pozdravlja prizadevanja Gruzije in Ukrajine za povečanje ukrepov za energetsko učinkovitost v stanovanjskem sektorju ter prizadevanje Armenije za razvoj alternativnih virov energije; izreka pohvalo prizadevanjem Azerbajdžana za sprejetje novih zakonodajnih aktov, za zamenjavo zastarelih tehnologij in obratov z novimi ter za uresničitev ciljev Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2015 in doseganje drugih mednarodnih standardov; poudarja, da bi morali mednarodni vladni in nevladni okoljski projekti ustrezno kriti območja vzhodnoevropskih partnerskih držav, ki so jih prizadeli konflikti, kljub tamkajšnjim političnim razmeram, za zagotovitev končne zaščite okoljskih potreb prebivalstva; poudarja, da bi morala biti v zvezi s tem vključujoča posebna politika v okviru vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja prizadevanja vzhodnoevropskih partnerskih držav, ki so usmerjena v diverzifikacijo njihovih virov energije, na primer uspešno izvajanje projekta energija in biomasa v Moldaviji, ki ga financira EU in ki prispeva k povečanju proizvodnje obnovljivih virov energije in diverzifikaciji virov energije v državi; pozdravlja prizadevanja Gruzije in Ukrajine za povečanje ukrepov za energetsko učinkovitost v stanovanjskem sektorju ter prizadevanje Armenije za razvoj alternativnih virov energije; izreka pohvalo prizadevanjem Azerbajdžana za sprejetje novih zakonodajnih aktov, za zamenjavo zastarelih tehnologij in obratov z novimi ter za uresničitev ciljev Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2015 in doseganje drugih mednarodnih standardov; poudarja, da bi morali mednarodni vladni in nevladni okoljski projekti ustrezno kriti območja vzhodnoevropskih partnerskih držav, ki so jih prizadeli konflikti, kljub tamkajšnjim političnim razmeram, za zagotovitev končne zaščite okoljskih potreb prebivalstva; poudarja, da bi morala biti v zvezi s tem vključujoča posebna politika v okviru vzhodnega partnerstva;

| 18. | pozdravlja nedavno širitev vzhodnoevropskega partnerstva za energetsko učinkovitost in okolje (E5P) na vse vzhodnoevropske partnerske države, saj je njegov namen izvajanje pomembnih projektov na področju energetske učinkovitosti in okolja; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja nedavno širitev vzhodnoevropskega partnerstva za energetsko učinkovitost in okolje (E5P) na vse vzhodnoevropske partnerske države, saj je njegov namen izvajanje pomembnih projektov na področju energetske učinkovitosti in okolja;

| 19. | odločno podpira zavezo sprejeto na konvenciji županov z vzhoda (ang. the Covenant of Mayors East – CoMo East) za obdobje od 2016 do 2020, ki združuje na tisoče lokalnih in regionalnih oblasti v skupnih prizadevanjih za uresničitev podnebnih in energetskih ciljev EU; spodbuja občine vzhodnoevropskih partnerskih držav, naj izvajajo svoje akcijske načrte na področju trajnostnih virov energije in podnebnih sprememb s pomočjo finančne podpore konvencije županov z vzhoda, obenem pa povečajo naložbe v združevanje projektov in ostalo tehnično pomoč; |
| --- | --- |

19.

odločno podpira zavezo sprejeto na konvenciji županov z vzhoda (ang. the Covenant of Mayors East – CoMo East) za obdobje od 2016 do 2020, ki združuje na tisoče lokalnih in regionalnih oblasti v skupnih prizadevanjih za uresničitev podnebnih in energetskih ciljev EU; spodbuja občine vzhodnoevropskih partnerskih držav, naj izvajajo svoje akcijske načrte na področju trajnostnih virov energije in podnebnih sprememb s pomočjo finančne podpore konvencije županov z vzhoda, obenem pa povečajo naložbe v združevanje projektov in ostalo tehnično pomoč;

| 20. | pozdravlja nedavno širitev pobude EU4Energy, v katero bodo vključene vse vzhodnoevropske partnerske države ter naj bi izboljšala zakonodajno in regulativno okolje, okrepila naložbeno ozračje in prispevala k sodelovanju s ključnimi infrastrukturnimi projekti; podpira politični projekt Clima East, financiran s strani EU, ki zagotavlja podporo vzhodnoevropskim partnerskim državam pri obravnavi politik na področju podnebnih sprememb, ter tesno sodelovanje Komisije z ministrstvi za okolje, ekologijo in varstvo narave šestih partnerskih držav pri izvajanju Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja nedavno širitev pobude EU4Energy, v katero bodo vključene vse vzhodnoevropske partnerske države ter naj bi izboljšala zakonodajno in regulativno okolje, okrepila naložbeno ozračje in prispevala k sodelovanju s ključnimi infrastrukturnimi projekti; podpira politični projekt Clima East, financiran s strani EU, ki zagotavlja podporo vzhodnoevropskim partnerskim državam pri obravnavi politik na področju podnebnih sprememb, ter tesno sodelovanje Komisije z ministrstvi za okolje, ekologijo in varstvo narave šestih partnerskih držav pri izvajanju Pariškega sporazuma;

| 21. | pozdravlja sodelovanje EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav pri zagotavljanju oskrbe s plinom, zlasti zmogljivosti povratnega toka zemeljskega plina od Madžarske, Poljske in Slovaške do Ukrajine ter od Romunije do Moldavije; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja sodelovanje EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav pri zagotavljanju oskrbe s plinom, zlasti zmogljivosti povratnega toka zemeljskega plina od Madžarske, Poljske in Slovaške do Ukrajine ter od Romunije do Moldavije;

| 22. | poziva države članice EU in vzhodnoevropske partnerske države, naj okrepijo izvajanje predhodno doseženega sporazuma o povečanju zmogljivosti povratnega toka zemeljskega plina od Bolgarije in Grčije skozi Romunijo do Ukrajine; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice EU in vzhodnoevropske partnerske države, naj okrepijo izvajanje predhodno doseženega sporazuma o povečanju zmogljivosti povratnega toka zemeljskega plina od Bolgarije in Grčije skozi Romunijo do Ukrajine;

| 23. | podpira uskladitev finančnih instrumentov s politikami in načrti, ki jih spodbujajo EU, vzhodnoevropske partnerske države ter mednarodne in regionalne organizacije, vključno s finančnimi ustanovami, bankami in donatorji iz posameznih držav za spodbudo nizkoogljičnega razvoja; |
| --- | --- |

23.

podpira uskladitev finančnih instrumentov s politikami in načrti, ki jih spodbujajo EU, vzhodnoevropske partnerske države ter mednarodne in regionalne organizacije, vključno s finančnimi ustanovami, bankami in donatorji iz posameznih držav za spodbudo nizkoogljičnega razvoja;

| 24. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta predsedniku Evropskega parlamenta, Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, komisarju za evropsko sosedsko politiko in širitvena pogajanja, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom držav članic EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav. |
| --- | --- |

24.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta predsedniku Evropskega parlamenta, Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, komisarju za evropsko sosedsko politiko in širitvena pogajanja, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom držav članic EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0383.

---

| 15.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/12

---

RESOLUCIJA

parlamentarne skupščine Euronest o zagotavljanju svobode in integritete medijev v EU in vzhodnoevropskih partnerskih državah

(2018/C 99/05)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

| — | ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011,

| — | ob upoštevanju skupne izjave z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva 21. in 22. maja 2015 v Rigi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva 21. in 22. maja 2015 v Rigi,

| — | ob upoštevanju člena 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in člena 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP) ter ustrezne sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in člena 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP) ter ustrezne sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju pridružitvenih sporazumov med EU ter Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino, zlasti določb o sodelovanju na področju medijev, ki urejajo avdiovizualno politiko ter usposabljanje novinarjev in drugih medijskih delavcev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenih sporazumov med EU ter Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino, zlasti določb o sodelovanju na področju medijev, ki urejajo avdiovizualno politiko ter usposabljanje novinarjev in drugih medijskih delavcev,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2016 o strateškem komuniciranju EU zoper propagando, ki jo proti njej usmerjajo tretje strani (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 23. novembra 2016 o strateškem komuniciranju EU zoper propagando, ki jo proti njej usmerjajo tretje strani (1),

| — | ob upoštevanju rednih poročil o dogodkih na področju svobode medijev v regiji OVSE, ki jih je predstavnik OVSE za svobodo medijev predstavil Stalnemu svetu OVSE, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rednih poročil o dogodkih na področju svobode medijev v regiji OVSE, ki jih je predstavnik OVSE za svobodo medijev predstavil Stalnemu svetu OVSE,

| — | ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z dne 15. decembra 2016 z naslovom „Vzhodno partnerstvo – usmeritev na ključne prednostne naloge in rezultate“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z dne 15. decembra 2016 z naslovom „Vzhodno partnerstvo – usmeritev na ključne prednostne naloge in rezultate“,

| — | ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z dne 9. junija 2017 z naslovom „Vzhodno partnerstvo – 20 ciljev do leta 2020: osredotočanje na ključne prednostne naloge in oprijemljive rezultate“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z dne 9. junija 2017 z naslovom „Vzhodno partnerstvo – 20 ciljev do leta 2020: osredotočanje na ključne prednostne naloge in oprijemljive rezultate“,

| — | ob upoštevanju, da sta Evropska unija in Armenija parafirali Celoviti in izboljšani partnerski sporazum, ki ga bosta podpisali v Bruslju novembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da sta Evropska unija in Armenija parafirali Celoviti in izboljšani partnerski sporazum, ki ga bosta podpisali v Bruslju novembra 2017,

| — | ob upoštevanju poročil priznanih mednarodnih novinarskih organizacij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil priznanih mednarodnih novinarskih organizacij,

| A. | ker se vzhodno partnerstvo veže na načela mednarodnega prava in temeljnih vrednot ter demokracijo, pravno državo, spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

A.

ker se vzhodno partnerstvo veže na načela mednarodnega prava in temeljnih vrednot ter demokracijo, pravno državo, spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| B. | ker so udeleženci vrha vzhodnega partnerstva leta 2015 v Rigi poudarili pomembno vlogo, ki jo imajo mediji v demokratični družbi, in v skladu s členom 16 skupne izjave potrdili njihovo nadaljnjo podporo svobodi medijev; |
| --- | --- |

B.

ker so udeleženci vrha vzhodnega partnerstva leta 2015 v Rigi poudarili pomembno vlogo, ki jo imajo mediji v demokratični družbi, in v skladu s členom 16 skupne izjave potrdili njihovo nadaljnjo podporo svobodi medijev;

| C. | ker Svet Evrope, na podlagi Evropske konvencije o človekovih pravicah, ščiti svobodo tiska; ker vprašanja v zvezi s svobodo medijev predstavljajo osrednji del celotnega sklopa demokratičnih in pravnih reform, ki jih izvajajo vzhodnoevropske partnerske države, in so zato zelo pomembna v političnem dialogu med EU in njenimi partnericami; |
| --- | --- |

C.

ker Svet Evrope, na podlagi Evropske konvencije o človekovih pravicah, ščiti svobodo tiska; ker vprašanja v zvezi s svobodo medijev predstavljajo osrednji del celotnega sklopa demokratičnih in pravnih reform, ki jih izvajajo vzhodnoevropske partnerske države, in so zato zelo pomembna v političnem dialogu med EU in njenimi partnericami;

| D. | ker se države članice EU in partnerske države na različnih ravneh srečujejo z izzivi in problemi na področju svobode medijev ter v panogi tiskanih in digitalnih medijev; ker skupna vprašanja vključujejo neustrezno zakonodajo, neprimerno uporabo zakonodaje na področju boja proti terorizmu, koncentracijo lastništva medijev, zadrževanje gospodarsko prevladujočih položajev na medijskih trgih, nestrpnost političnih elit do kritike, nedemokratičen in političen nadzor ter urejanje informacijskega prostora, omejevanje pluralnosti ter omejevanje in oviranje svobode izražanja v spletnih medijih; |
| --- | --- |

D.

ker se države članice EU in partnerske države na različnih ravneh srečujejo z izzivi in problemi na področju svobode medijev ter v panogi tiskanih in digitalnih medijev; ker skupna vprašanja vključujejo neustrezno zakonodajo, neprimerno uporabo zakonodaje na področju boja proti terorizmu, koncentracijo lastništva medijev, zadrževanje gospodarsko prevladujočih položajev na medijskih trgih, nestrpnost političnih elit do kritike, nedemokratičen in političen nadzor ter urejanje informacijskega prostora, omejevanje pluralnosti ter omejevanje in oviranje svobode izražanja v spletnih medijih;

| E. | ker je cilj EU v okviru evropskega sosedskega instrumenta za obdobje 2014–2020 okrepiti v ta namen predvidena sredstva in sodelovanje z vzhodnoevropskimi partnerskimi državami; ker je zato EU financirala številne projekte, zlasti projekte, katerih cilj je izboljšati medijsko zakonodajo, spremljati razmere glede svobode izražanja in dostopnost informacij ter pomagati k izpopolnitvi poklicnih veščin medijskih delavcev; ker je dobro delujoče medijsko okolje, ki sloni na načelih pluralnosti in neodvisnosti, eden od temeljnih pogojev za demokratično, stabilno, uspešno in odporno družbo; |
| --- | --- |

E.

ker je cilj EU v okviru evropskega sosedskega instrumenta za obdobje 2014–2020 okrepiti v ta namen predvidena sredstva in sodelovanje z vzhodnoevropskimi partnerskimi državami; ker je zato EU financirala številne projekte, zlasti projekte, katerih cilj je izboljšati medijsko zakonodajo, spremljati razmere glede svobode izražanja in dostopnost informacij ter pomagati k izpopolnitvi poklicnih veščin medijskih delavcev; ker je dobro delujoče medijsko okolje, ki sloni na načelih pluralnosti in neodvisnosti, eden od temeljnih pogojev za demokratično, stabilno, uspešno in odporno družbo;

| F. | ker v skladu s členom 10.2 Evropske konvencije o človekovih pravicah uveljavljanje pravice svobode govora prinaša dolžnosti in odgovornosti, za katere lahko veljajo formalnosti, pogoji, omejitve ali kazni, ki jih določa zakon; ker je tak pravni okvir potreben v demokratični družbi kot sredstvo za preprečevanje neredov in kaznivih dejanj, za varovanje zdravja in morale, za varovanje ugleda in pravic drugih ljudi, za preprečevanje razkritja zaupnih informacij ter za varovanje avtoritete in nepristranskosti sodstva, za zaščito interesov nacionalne varnosti, temeljnih pravic, ozemeljske celovitost in javne varnosti; ker bi bilo treba te omejitve uporabljati le v primerih, ko je to nujno potrebno, sprejeti ukrepi pa bi morali biti sorazmerni; ker nobenega ukrepa, sprejetega z namenom preprečevanja kritike vlade ali institucije, ne bi smeli šteti za legitimnega; |
| --- | --- |

F.

ker v skladu s členom 10.2 Evropske konvencije o človekovih pravicah uveljavljanje pravice svobode govora prinaša dolžnosti in odgovornosti, za katere lahko veljajo formalnosti, pogoji, omejitve ali kazni, ki jih določa zakon; ker je tak pravni okvir potreben v demokratični družbi kot sredstvo za preprečevanje neredov in kaznivih dejanj, za varovanje zdravja in morale, za varovanje ugleda in pravic drugih ljudi, za preprečevanje razkritja zaupnih informacij ter za varovanje avtoritete in nepristranskosti sodstva, za zaščito interesov nacionalne varnosti, temeljnih pravic, ozemeljske celovitost in javne varnosti; ker bi bilo treba te omejitve uporabljati le v primerih, ko je to nujno potrebno, sprejeti ukrepi pa bi morali biti sorazmerni; ker nobenega ukrepa, sprejetega z namenom preprečevanja kritike vlade ali institucije, ne bi smeli šteti za legitimnega;

| G. | ker nasilje nad novinarji, medijskimi delavci in blogerji ter njihovo zatiranje, tudi umori, ugrabitve, napadi, samovoljna pridržanja, ustrahovanja, nadlegovanja, zaplembe opreme in nekaznovanost za tovrstna kazniva dejanja, močno ogrožajo svobodo medijev; ker se je v zadnjih letih poslabšala fizična varnost novinarjev v vzhodnoevropskih partnerskih državah, zlasti v regijah, ki jih je prizadel konflikt; |
| --- | --- |

G.

ker nasilje nad novinarji, medijskimi delavci in blogerji ter njihovo zatiranje, tudi umori, ugrabitve, napadi, samovoljna pridržanja, ustrahovanja, nadlegovanja, zaplembe opreme in nekaznovanost za tovrstna kazniva dejanja, močno ogrožajo svobodo medijev; ker se je v zadnjih letih poslabšala fizična varnost novinarjev v vzhodnoevropskih partnerskih državah, zlasti v regijah, ki jih je prizadel konflikt;

| H. | ker nasilje služi utišanju nestrinjanja in nezaželenih mnenj ter vključuje strašne zločine, kot so naročeni umori in ugrabitve novinarjev, ki so imeli pretresljiv učinek na skupnosti medijev, ogroža temeljne evropske svoboščine in močno škodi svobodi medijev s preprečevanjem svobode izražanja in ne nazadnje tudi z uvajanjem samocenzure; ker so teroristični napadi, na primer napad na prostore satiričnega časopisa Charlie Hebdo v Parizu leta 2015 in umor televizijskega novinarja Pavla Shermeta v Kijevu leta 2016, pretresli skupnosti medijev in sprožili val ogorčenja po svetu; |
| --- | --- |

H.

ker nasilje služi utišanju nestrinjanja in nezaželenih mnenj ter vključuje strašne zločine, kot so naročeni umori in ugrabitve novinarjev, ki so imeli pretresljiv učinek na skupnosti medijev, ogroža temeljne evropske svoboščine in močno škodi svobodi medijev s preprečevanjem svobode izražanja in ne nazadnje tudi z uvajanjem samocenzure; ker so teroristični napadi, na primer napad na prostore satiričnega časopisa Charlie Hebdo v Parizu leta 2015 in umor televizijskega novinarja Pavla Shermeta v Kijevu leta 2016, pretresli skupnosti medijev in sprožili val ogorčenja po svetu;

| I. | ker so sodelovanje z mednarodnimi novinarskimi organizacijami, podpora z donacijami iz različnih fundacij ter priporočila in zaveze vzhodnoevropskih partnerskih držav, ki izhajajo iz članstva v OVSE in Svetu Evrope, pozitivno vplivali na napredovanje svobode medijev in razvoju modernih medijev v partnerskih državah; ker lahko pobude za povečanje strokovnosti v novinarstvu, zagotovitev ustreznega izobraževanja za medijske delavce in izboljšanje instrumentov samoregulacije medijev, da bi bili ustrezno operativni, prispevajo k prizadevanju za oblikovanje bolj demokratičnih družb, ki temeljijo na večji državljanski udeležbi ter spoštovanju pravne države; |
| --- | --- |

I.

ker so sodelovanje z mednarodnimi novinarskimi organizacijami, podpora z donacijami iz različnih fundacij ter priporočila in zaveze vzhodnoevropskih partnerskih držav, ki izhajajo iz članstva v OVSE in Svetu Evrope, pozitivno vplivali na napredovanje svobode medijev in razvoju modernih medijev v partnerskih državah; ker lahko pobude za povečanje strokovnosti v novinarstvu, zagotovitev ustreznega izobraževanja za medijske delavce in izboljšanje instrumentov samoregulacije medijev, da bi bili ustrezno operativni, prispevajo k prizadevanju za oblikovanje bolj demokratičnih družb, ki temeljijo na večji državljanski udeležbi ter spoštovanju pravne države;

| J. | ker je promocija raziskovalnega novinarstva uporaben način za izboljšanje dobrega upravljanja in boj proti korupciji; ker imajo po drugi strani razširjenost korupcije in preostale pomanjkljivosti pravne države negativen vpliv na medijsko okolje in ogrožajo tudi verodostojnost medijskih akterjev ter jim preprečujejo zagotavljanje dejanskih informacij in neodvisnih analiz; |
| --- | --- |

J.

ker je promocija raziskovalnega novinarstva uporaben način za izboljšanje dobrega upravljanja in boj proti korupciji; ker imajo po drugi strani razširjenost korupcije in preostale pomanjkljivosti pravne države negativen vpliv na medijsko okolje in ogrožajo tudi verodostojnost medijskih akterjev ter jim preprečujejo zagotavljanje dejanskih informacij in neodvisnih analiz;

| K. | ker prinaša razvoj digitalnega gospodarstva neizkoriščen potencial za socialni in gospodarski razvoj, pa tudi za rast in ustvarjanje delovnih mest v medijskem sektorju v EU in partnerskih državah; ker bi morale EU in vzhodnoevropske partnerske države skupaj obravnavati izzive, ki nastopijo v okviru prizadevanj za uskladitev digitalnih trgov; |
| --- | --- |

K.

ker prinaša razvoj digitalnega gospodarstva neizkoriščen potencial za socialni in gospodarski razvoj, pa tudi za rast in ustvarjanje delovnih mest v medijskem sektorju v EU in partnerskih državah; ker bi morale EU in vzhodnoevropske partnerske države skupaj obravnavati izzive, ki nastopijo v okviru prizadevanj za uskladitev digitalnih trgov;

| L. | ker se nacionalni organi srečujejo s težavami pri nadzoru velike razširjenosti nezakonitih vsebin na internetu, kot so teroristična propaganda, rasistično in ksenofobično gradivo, sovražni govor, gradivo z eksplicitno spolnimi podobami in pozivanje k nasilju, diskriminaciji ali sovražnosti; ker ta sektor že uporablja zakonodajo o obrekovanju in žaljivih obdolžitvah; ker se trenutno razgreto razpravlja o potrebi po nadaljnjem urejanju družabnih medijev; |
| --- | --- |

L.

ker se nacionalni organi srečujejo s težavami pri nadzoru velike razširjenosti nezakonitih vsebin na internetu, kot so teroristična propaganda, rasistično in ksenofobično gradivo, sovražni govor, gradivo z eksplicitno spolnimi podobami in pozivanje k nasilju, diskriminaciji ali sovražnosti; ker ta sektor že uporablja zakonodajo o obrekovanju in žaljivih obdolžitvah; ker se trenutno razgreto razpravlja o potrebi po nadaljnjem urejanju družabnih medijev;

| M. | ker ruske medijske hiše, ki so pod nadzorom države, sistematično širijo dezinformacije in propagando po celi Evropi, da bi spodkopale evropske vrednote, manipulirale z javnim mnenjem in posegale v nacionalne politike držav članic EU in partnerskih držav; ker je EU zaradi tega sprejela akcijski načrt o strateškem komuniciranju in kot del te pobude oblikovala projektno skupino EU za strateško obveščanje; |
| --- | --- |

M.

ker ruske medijske hiše, ki so pod nadzorom države, sistematično širijo dezinformacije in propagando po celi Evropi, da bi spodkopale evropske vrednote, manipulirale z javnim mnenjem in posegale v nacionalne politike držav članic EU in partnerskih držav; ker je EU zaradi tega sprejela akcijski načrt o strateškem komuniciranju in kot del te pobude oblikovala projektno skupino EU za strateško obveščanje;

| N. | ker ustrezno medijsko izobraževanje in usposabljanje na področju digitalnih spretnosti omogoča državljanom, da kritično obravnavajo medije ter da prepoznajo propagando in lažne novice; |
| --- | --- |

N.

ker ustrezno medijsko izobraževanje in usposabljanje na področju digitalnih spretnosti omogoča državljanom, da kritično obravnavajo medije ter da prepoznajo propagando in lažne novice;

| O. | ker dokument 20 ciljev do leta 2020 opredeljuje konkretne in dosegljive cilje za državljane na osnovi že obstoječih zavez med EU in vzhodnoevropskimi partnerskimi državami, tudi na področju strateškega komuniciranja in podpore neodvisnim medijem; |
| --- | --- |

O.

ker dokument 20 ciljev do leta 2020 opredeljuje konkretne in dosegljive cilje za državljane na osnovi že obstoječih zavez med EU in vzhodnoevropskimi partnerskimi državami, tudi na področju strateškega komuniciranja in podpore neodvisnim medijem;

Prizadevanja za sodelovanje pri zagotavljanju svobode, pluralnosti in integritete medijev ter boj proti negativnim trendom

| 1. | ponovno poudarja, da je glavna dolžnost držav zagotavljanje svobode mnenja in izražanja ter da sta svoboda medijev in svoboda izražanja temeljni pravici, ki ju je treba v demokratični družbi spodbujati in varovati; poziva institucije EU in vlade partneric, naj še naprej sodelujejo v političnem dialogu o vprašanjih spoštovanja človekovih pravic in demokratičnih vprašanjih, zlasti tistih, ki se nanašajo na svobodo, integriteto, pluralnost medijev ter dostop do informacij; v zvezi s tem pozdravlja prizadevanja partnerskih držav za varovanje svobode izražanja in zagotavljanje svobode medijev; |
| --- | --- |

1.

ponovno poudarja, da je glavna dolžnost držav zagotavljanje svobode mnenja in izražanja ter da sta svoboda medijev in svoboda izražanja temeljni pravici, ki ju je treba v demokratični družbi spodbujati in varovati; poziva institucije EU in vlade partneric, naj še naprej sodelujejo v političnem dialogu o vprašanjih spoštovanja človekovih pravic in demokratičnih vprašanjih, zlasti tistih, ki se nanašajo na svobodo, integriteto, pluralnost medijev ter dostop do informacij; v zvezi s tem pozdravlja prizadevanja partnerskih držav za varovanje svobode izražanja in zagotavljanje svobode medijev;

| 2. | izraža podporo dinamičnemu medijskemu okolju, ki omogoča pretok informacij in raznovrstnih mnenj, katerih temelj je uravnotežena kombinacija javnih in privatnih medijskih hiš, vključno z digitalnimi radiodifuzijskimi storitvami, družabnimi omrežji in spletnimi orodji za širjenje informacij; |
| --- | --- |

2.

izraža podporo dinamičnemu medijskemu okolju, ki omogoča pretok informacij in raznovrstnih mnenj, katerih temelj je uravnotežena kombinacija javnih in privatnih medijskih hiš, vključno z digitalnimi radiodifuzijskimi storitvami, družabnimi omrežji in spletnimi orodji za širjenje informacij;

| 3. | obsoja nasilje nad novinarji in njihovo ustrahovanje, ki sta glavni grožnji svobodi medijev; poziva države članice in partnerske države, naj zagotovijo novinarjem varnost in neodvisnost ter omogočijo, da se pravnih instrumentov, zlasti kazenskih preiskav in pregona, ne zlorablja za oviranje prostega dela novinarjev, njihovo ustrahovanje ali vplivanje nanje; z obžalovanjem ugotavlja, da so preiskave in pregoni napadov na novinarje pogosto počasni in nenatančni ali pa povsem neprepričljivi; poudarja, da sta izvršilna in pravosodna oblast odgovorni za ohranjanje spoštovanja svobode in integritete medijev ter zagotavljanje, da kriminalni napadi in kazniva dejanja, katerih tarča so novinarji, ne ostanejo nekaznovani; |
| --- | --- |

3.

obsoja nasilje nad novinarji in njihovo ustrahovanje, ki sta glavni grožnji svobodi medijev; poziva države članice in partnerske države, naj zagotovijo novinarjem varnost in neodvisnost ter omogočijo, da se pravnih instrumentov, zlasti kazenskih preiskav in pregona, ne zlorablja za oviranje prostega dela novinarjev, njihovo ustrahovanje ali vplivanje nanje; z obžalovanjem ugotavlja, da so preiskave in pregoni napadov na novinarje pogosto počasni in nenatančni ali pa povsem neprepričljivi; poudarja, da sta izvršilna in pravosodna oblast odgovorni za ohranjanje spoštovanja svobode in integritete medijev ter zagotavljanje, da kriminalni napadi in kazniva dejanja, katerih tarča so novinarji, ne ostanejo nekaznovani;

| 4. | poziva k okrepitvi sodelovanja in izboljšanju posebnih programov za usposabljanje varnostnih sil na področju človekovih pravic, svobode izražanja in varnosti novinarjev; meni, da bi morali pojem novinar razširiti in vanj vključiti tudi blogerje; spodbuja EU, naj v vzhodnoevropskih partnerskih državah okrepi podporo novinarjem in medijskim organizacijam; |
| --- | --- |

4.

poziva k okrepitvi sodelovanja in izboljšanju posebnih programov za usposabljanje varnostnih sil na področju človekovih pravic, svobode izražanja in varnosti novinarjev; meni, da bi morali pojem novinar razširiti in vanj vključiti tudi blogerje; spodbuja EU, naj v vzhodnoevropskih partnerskih državah okrepi podporo novinarjem in medijskim organizacijam;

| 5. | opozarja na grožnjo, ki jo predstavlja koncentracija lastništva zasebnih medijev v rokah majhnega števila lastnikov; ugotavlja, da horizontalna koncentracija ovira medijski pluralizem, medtem ko vertikalna koncentracija preprečuje novim tekmecem vstop na medijske trge; meni, da bi morali nacionalni organi, odgovorni za reguliranje medijskega trga, pozorno nadzorovati procese koncentracije in, kjer je treba, odločati o ukrepih in sankcijah, s katerimi bi preprečili dejanja, ki ustvarjajo prevladujoče položaje ali omejujejo pluralizem; |
| --- | --- |

5.

opozarja na grožnjo, ki jo predstavlja koncentracija lastništva zasebnih medijev v rokah majhnega števila lastnikov; ugotavlja, da horizontalna koncentracija ovira medijski pluralizem, medtem ko vertikalna koncentracija preprečuje novim tekmecem vstop na medijske trge; meni, da bi morali nacionalni organi, odgovorni za reguliranje medijskega trga, pozorno nadzorovati procese koncentracije in, kjer je treba, odločati o ukrepih in sankcijah, s katerimi bi preprečili dejanja, ki ustvarjajo prevladujoče položaje ali omejujejo pluralizem;

| 6. | poziva EU in njene partnerske države, naj zagotovijo narodnim manjšinam dostop do informacij v maternem jeziku; |
| --- | --- |

6.

poziva EU in njene partnerske države, naj zagotovijo narodnim manjšinam dostop do informacij v maternem jeziku;

| 7. | je zaskrbljena, ker utegnejo biti javni in zasebni mediji, tudi radiotelevizijske hiše, zaradi prisile ali vpliva primorani zagovarjati politične interese vlad; poziva vlade, naj nikakor ne posegajo ali skušajo vplivati na uredniško politiko javnih medijev ter naj zagotovijo preglednost lastništva zasebnih medijev; zato priporoča, naj se na državni ravni vzpostavi in vzdržuje javno dostopen register podatkov neposrednih in čezmejnih lastnikov ter upravičencev do deležev v medijih; |
| --- | --- |

7.

je zaskrbljena, ker utegnejo biti javni in zasebni mediji, tudi radiotelevizijske hiše, zaradi prisile ali vpliva primorani zagovarjati politične interese vlad; poziva vlade, naj nikakor ne posegajo ali skušajo vplivati na uredniško politiko javnih medijev ter naj zagotovijo preglednost lastništva zasebnih medijev; zato priporoča, naj se na državni ravni vzpostavi in vzdržuje javno dostopen register podatkov neposrednih in čezmejnih lastnikov ter upravičencev do deležev v medijih;

| 8. | podpira zaščito in zaupnost virov kot pravico novinarjev, ki jo Evropsko sodišče za človekove pravice priznava v svoji sodni praksi; meni, da je izvajanje pritiskov na novinarje, tudi s pravnimi sredstvi, da razkrijejo svoje vire, v navzkrižju z vlogo medijev na področju raziskovalnega poročanja o zadevah javnega interesa, kot so zločini, korupcije ali javne nepravilnosti; |
| --- | --- |

8.

podpira zaščito in zaupnost virov kot pravico novinarjev, ki jo Evropsko sodišče za človekove pravice priznava v svoji sodni praksi; meni, da je izvajanje pritiskov na novinarje, tudi s pravnimi sredstvi, da razkrijejo svoje vire, v navzkrižju z vlogo medijev na področju raziskovalnega poročanja o zadevah javnega interesa, kot so zločini, korupcije ali javne nepravilnosti;

| 9. | poziva več držav članic in partnerskih držav, naj reformirajo svojo zakonodajo na področju medijev in jo uskladijo z mednarodnim pravom, da bi preprečile kršenje temeljnih svoboščin; poziva vlade teh držav, naj na podlagi smotrnih ciljev in izidov posvetovanj z Beneško komisijo Sveta Evrope razmislijo o uvedbi sprememb v svoje medijske zakonodaje; |
| --- | --- |

9.

poziva več držav članic in partnerskih držav, naj reformirajo svojo zakonodajo na področju medijev in jo uskladijo z mednarodnim pravom, da bi preprečile kršenje temeljnih svoboščin; poziva vlade teh držav, naj na podlagi smotrnih ciljev in izidov posvetovanj z Beneško komisijo Sveta Evrope razmislijo o uvedbi sprememb v svoje medijske zakonodaje;

| 10. | meni, da bi bilo treba uvedbo kakršnekoli nove protiteroristične zakonodaje, ki bi bila odziv na zadnje teroristične napade v Evropi, opredeliti tako, da se potreba po okrepitvi nacionalne varnosti uravnoteži s potrebo, da se ne omejuje svoboda izražanja ali uvede medijska cenzura; obsoja zlorabo pravosodne oblasti za omejevanje svobode medijev; meni, da bi morale vsakršne omejitve svobode izražanja v imenu dostojanstva ali zaščite zasebnosti veljati enako za vse vrste medijev in da, na podlagi tega, informacije dostopne na internetu ne bi smele biti predmet diskriminatornih pravnih omejitev; obsoja vsako uporabo posnetkov ranjenih ali ubitih ljudi v medijih zaradi političnih razlogov; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi bilo treba uvedbo kakršnekoli nove protiteroristične zakonodaje, ki bi bila odziv na zadnje teroristične napade v Evropi, opredeliti tako, da se potreba po okrepitvi nacionalne varnosti uravnoteži s potrebo, da se ne omejuje svoboda izražanja ali uvede medijska cenzura; obsoja zlorabo pravosodne oblasti za omejevanje svobode medijev; meni, da bi morale vsakršne omejitve svobode izražanja v imenu dostojanstva ali zaščite zasebnosti veljati enako za vse vrste medijev in da, na podlagi tega, informacije dostopne na internetu ne bi smele biti predmet diskriminatornih pravnih omejitev; obsoja vsako uporabo posnetkov ranjenih ali ubitih ljudi v medijih zaradi političnih razlogov;

| 11. | poziva Komisijo, naj v celoti izkoristi vse obstoječe mehanizme v okviru evropskega instrumenta sosedstva, zlasti v okviru organa vzhodnega partnerstva za nadzor svobode medijev, za podporo svobodi medijev v partnerskih državah; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj v celoti izkoristi vse obstoječe mehanizme v okviru evropskega instrumenta sosedstva, zlasti v okviru organa vzhodnega partnerstva za nadzor svobode medijev, za podporo svobodi medijev v partnerskih državah;

| 12. | je seznanjena z različnimi pobudami EU, vključno z orodjem za spremljanje pluralnosti medijev, ki so namenjene prepoznavanju potencialnih tveganj za pluralizem medijev v državah članicah; spodbuja nacionalne organe partnerskih držav, zlasti tistih, povezanih z EU, da se pridružijo takšnim pobudam; |
| --- | --- |

12.

je seznanjena z različnimi pobudami EU, vključno z orodjem za spremljanje pluralnosti medijev, ki so namenjene prepoznavanju potencialnih tveganj za pluralizem medijev v državah članicah; spodbuja nacionalne organe partnerskih držav, zlasti tistih, povezanih z EU, da se pridružijo takšnim pobudam;

Medijska zakonodaja – izboljšanje gospodarskih in pravnih okvirov, v katerih delujejo mediji

| 13. | meni, da bi se morala medijska zakonodaja osredotočati predvsem na zagotovila in pogoje, ki omogočajo medijsko dejavnost v skladu s temeljnimi svoboščinami ter brez omejevanja neodvisnosti medijev; meni, da bi bilo treba z ureditvijo medijskih trgov, ki bi zagotavljala gospodarsko vzdržnost medijev, služiti tudi interesom državljanov, zlasti pravici do svobode izražanja in pravici do dostopa do informacij; meni tudi, da radijski in televizijski mediji najlažje dosežejo neodvisnost, če jih regulira neodvisen organ; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi se morala medijska zakonodaja osredotočati predvsem na zagotovila in pogoje, ki omogočajo medijsko dejavnost v skladu s temeljnimi svoboščinami ter brez omejevanja neodvisnosti medijev; meni, da bi bilo treba z ureditvijo medijskih trgov, ki bi zagotavljala gospodarsko vzdržnost medijev, služiti tudi interesom državljanov, zlasti pravici do svobode izražanja in pravici do dostopa do informacij; meni tudi, da radijski in televizijski mediji najlažje dosežejo neodvisnost, če jih regulira neodvisen organ;

| 14. | poudarja, da bi morali javni mediji ostati nepristranski in ne bi smeli biti pod političnim nadzorom vlad ali služiti kot kanal za njihovo propagando; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da bi morali javni mediji ostati nepristranski in ne bi smeli biti pod političnim nadzorom vlad ali služiti kot kanal za njihovo propagando;

| 15. | pozdravlja projekte sodelovanja, začete v okviru vzhodnega partnerstva in namenjene okrepitvi neodvisnih medijev, standardov strokovnega poročanja in novinarske etike, ki vključujejo zlasti usposabljanje novinarjev in dejavnosti mrežnega povezovanja; poudarja, da morajo partnerske države bolj izkoristiti programe EU, primerne za medijski sektor; poziva k večjemu in tesnejšemu medinstitucionalnemu sodelovanju v medijskem sektorju ter k širitvi takšnih povezav na vprašanja, ki so pomembna za razvoj dobičkonosnih digitalnih medijskih platform; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja projekte sodelovanja, začete v okviru vzhodnega partnerstva in namenjene okrepitvi neodvisnih medijev, standardov strokovnega poročanja in novinarske etike, ki vključujejo zlasti usposabljanje novinarjev in dejavnosti mrežnega povezovanja; poudarja, da morajo partnerske države bolj izkoristiti programe EU, primerne za medijski sektor; poziva k večjemu in tesnejšemu medinstitucionalnemu sodelovanju v medijskem sektorju ter k širitvi takšnih povezav na vprašanja, ki so pomembna za razvoj dobičkonosnih digitalnih medijskih platform;

| 16. | priporoča, naj poslanci Evropskega parlamenta ter nacionalnih parlamentov držav članic in partnerskih držav okrepijo izmenjavo znanj in izkušenj, da bi oblikovali, spremenili in sprejeli zakonodajo o medijskih vprašanjih; pozdravlja dragoceno pomoč, ki jo Svet Evrope nudi zakonodajalcem partnerskih držav, katerih naloga je prenova medijske zakonodaje; |
| --- | --- |

16.

priporoča, naj poslanci Evropskega parlamenta ter nacionalnih parlamentov držav članic in partnerskih držav okrepijo izmenjavo znanj in izkušenj, da bi oblikovali, spremenili in sprejeli zakonodajo o medijskih vprašanjih; pozdravlja dragoceno pomoč, ki jo Svet Evrope nudi zakonodajalcem partnerskih držav, katerih naloga je prenova medijske zakonodaje;

| 17. | izraža zaskrbljenost glede uporabe socialnih omrežij kot sredstev za širjenje sovražnega govora in nagovarjanja k nasilju ter spodbuja države članice in vzhodnoevropske partnerske države, naj prilagodijo in posodobijo svojo zakonodajo, da bi sedanji digitalni razvoj ostal v mejah zakonitosti; meni, da je sodelovanje s spletnimi platformami in vodilnimi medijskimi hišami bistvenega pomena; |
| --- | --- |

17.

izraža zaskrbljenost glede uporabe socialnih omrežij kot sredstev za širjenje sovražnega govora in nagovarjanja k nasilju ter spodbuja države članice in vzhodnoevropske partnerske države, naj prilagodijo in posodobijo svojo zakonodajo, da bi sedanji digitalni razvoj ostal v mejah zakonitosti; meni, da je sodelovanje s spletnimi platformami in vodilnimi medijskimi hišami bistvenega pomena;

| 18. | poziva pristojne nacionalne organe v EU in partnerskih državah, naj organizirajo javne dialoge o novih zakonih z neposrednim vplivom na svobodo izražanja in svobodo medijev ter naj bo vključitev civilne družbe in posvetovanje z medijskimi organizacijami del postopka oblikovanja; |
| --- | --- |

18.

poziva pristojne nacionalne organe v EU in partnerskih državah, naj organizirajo javne dialoge o novih zakonih z neposrednim vplivom na svobodo izražanja in svobodo medijev ter naj bo vključitev civilne družbe in posvetovanje z medijskimi organizacijami del postopka oblikovanja;

| 19. | podpira načelo zakonodajne reforme, namenjeno zagotavljanju in krepitvi poštene in nepristranske konkurence na medijskih trgih, in zavrača procese koncentracije in državnega lastništva v medijskem sektorju ter z njim povezane monopole, tudi v obliki izdajateljskih zmogljivosti in distribucijskih mrež; priporoča pripravo zakonodaje, ki bi zagotovila preglednost lastniških struktur medijev in instrumentov financiranja; priporoča, da zakoni, ki urejajo avdiovizualni medijski sektor, omejijo možnosti, da bi ena sama fizična ali pravna oseba z lastništvom več licenc za brezžično oddajanje prišla v monopolni položaj; |
| --- | --- |

19.

podpira načelo zakonodajne reforme, namenjeno zagotavljanju in krepitvi poštene in nepristranske konkurence na medijskih trgih, in zavrača procese koncentracije in državnega lastništva v medijskem sektorju ter z njim povezane monopole, tudi v obliki izdajateljskih zmogljivosti in distribucijskih mrež; priporoča pripravo zakonodaje, ki bi zagotovila preglednost lastniških struktur medijev in instrumentov financiranja; priporoča, da zakoni, ki urejajo avdiovizualni medijski sektor, omejijo možnosti, da bi ena sama fizična ali pravna oseba z lastništvom več licenc za brezžično oddajanje prišla v monopolni položaj;

| 20. | poziva Komisijo in vlade vzhodnoevropskih partnerskih držav, naj sodelujejo pri oblikovanju novih ukrepov za spodbujanje nadnacionalnega sodelovanja in zavezništva med tiskanimi in digitalnimi mediji v EU in v njenih sosedskih državah, da bi podprle ustvarjanje informacij s kvalitetno vsebino in spodbudile jezikovno raznolikost; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo in vlade vzhodnoevropskih partnerskih držav, naj sodelujejo pri oblikovanju novih ukrepov za spodbujanje nadnacionalnega sodelovanja in zavezništva med tiskanimi in digitalnimi mediji v EU in v njenih sosedskih državah, da bi podprle ustvarjanje informacij s kvalitetno vsebino in spodbudile jezikovno raznolikost;

| 21. | podpira spremembe zakonov o obrekovanju v partnerskih državah, ki omogočajo odpravo kaznivih dejanj obrekovanja in razumno omejitev nadomestil za nastalo moralno škodo; |
| --- | --- |

21.

podpira spremembe zakonov o obrekovanju v partnerskih državah, ki omogočajo odpravo kaznivih dejanj obrekovanja in razumno omejitev nadomestil za nastalo moralno škodo;

Krepitev zaupanja javnosti v medije in strokovnost novinarjev

| 22. | pozdravlja odločna prizadevanja EU in partnerskih držav za zagotavljanje ohranitve in razvoja odgovornega in kvalitetnega novinarstva, za podporo sistemom samoregulacije medijev, spodbujanje etičnih standardov za novinarstvo in razvoj možnosti poklicnega izobraževanja za novinarje; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja odločna prizadevanja EU in partnerskih držav za zagotavljanje ohranitve in razvoja odgovornega in kvalitetnega novinarstva, za podporo sistemom samoregulacije medijev, spodbujanje etičnih standardov za novinarstvo in razvoj možnosti poklicnega izobraževanja za novinarje;

| 23. | ugotavlja pa, da zaupanje javnosti v medije ostaja nizko in izpostavlja pomembnost medijske pismenosti, preglednosti ekonomskih vezi med mediji in političnimi ter ekonomskimi krogi, razvoj poklicne etike med novinarji in kvaliteto medijskih vsebin kot ključnih dejavnikov, ki določajo stopnjo zaupanja javnosti; priporoča dodatna prizadevanja za razvoj usposabljanj in programov za mlade novinarje ter za večjo prepoznavnost nagrad vzhodnega partnerstva za mlade medijske strokovnjake; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja pa, da zaupanje javnosti v medije ostaja nizko in izpostavlja pomembnost medijske pismenosti, preglednosti ekonomskih vezi med mediji in političnimi ter ekonomskimi krogi, razvoj poklicne etike med novinarji in kvaliteto medijskih vsebin kot ključnih dejavnikov, ki določajo stopnjo zaupanja javnosti; priporoča dodatna prizadevanja za razvoj usposabljanj in programov za mlade novinarje ter za večjo prepoznavnost nagrad vzhodnega partnerstva za mlade medijske strokovnjake;

| 24. | poziva poklicna združenja novinarjev, naj okrepijo ozaveščanje javnosti v primerih, ko so novinarji ali medijske hiše delovali v očitnem nasprotju s svojo moralno odgovornostjo; |
| --- | --- |

24.

poziva poklicna združenja novinarjev, naj okrepijo ozaveščanje javnosti v primerih, ko so novinarji ali medijske hiše delovali v očitnem nasprotju s svojo moralno odgovornostjo;

Poglobitev sodelovanja pri ukrepih v boju proti propagandi v vzhodnoevropskih partnerskih državah na osnovi popolnega spoštovanja človekovih pravic in svobode izražanja

| 25. | obsoja politike propagande in lažnih informacij ter politike konfrontacije, ki utegnejo spodbujati nasilje in sovraštvo ter nestrpnost in diskriminacijo; |
| --- | --- |

25.

obsoja politike propagande in lažnih informacij ter politike konfrontacije, ki utegnejo spodbujati nasilje in sovraštvo ter nestrpnost in diskriminacijo;

| 26. | obsoja politiko ruske vlade, ki skuša vplivati na javno mnenje po vsej evropski celini, diskreditirati EU in ustvariti razhajanja med državami članicami in vzhodnoevropskimi partnerskimi državami, in sicer tako, da ruske medijske hiše, ki so pod nadzorom države, uporablja za širjenje lažnih novic in izkrivljenih dejstev; |
| --- | --- |

26.

obsoja politiko ruske vlade, ki skuša vplivati na javno mnenje po vsej evropski celini, diskreditirati EU in ustvariti razhajanja med državami članicami in vzhodnoevropskimi partnerskimi državami, in sicer tako, da ruske medijske hiše, ki so pod nadzorom države, uporablja za širjenje lažnih novic in izkrivljenih dejstev;

| 27. | poziva pristojne organe institucij EU, držav članic in partnerskih držav, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za zmanjšanje prej naštetih tveganj in za zaščito svojih medijev pred kibernetskimi napadi ali vdori v sisteme; poudarja, da je treba skrbno spremljati izpostavljenost medijev v EU in partnerskih državah zunanjim pritiskom; vendar je zelo zaskrbljena glede nekaterih vrst skrajnih ukrepov, na primer prepovedi in blokade določenih televizijskih programov in spletnih strani ali neutemeljene zavrnitve dostopa novinarjem; |
| --- | --- |

27.

poziva pristojne organe institucij EU, držav članic in partnerskih držav, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za zmanjšanje prej naštetih tveganj in za zaščito svojih medijev pred kibernetskimi napadi ali vdori v sisteme; poudarja, da je treba skrbno spremljati izpostavljenost medijev v EU in partnerskih državah zunanjim pritiskom; vendar je zelo zaskrbljena glede nekaterih vrst skrajnih ukrepov, na primer prepovedi in blokade določenih televizijskih programov in spletnih strani ali neutemeljene zavrnitve dostopa novinarjem;

| 28. | pozdravlja akcijski načrt EU o strateški komunikaciji in dejstvo, da sta Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) izpostavili boljšo, jasnejšo in prilagojeno strateško komuniciranje kot eno izmed dvajsetih ključnih prednostnih nalog vzhodnega partnerstva, ki bodo predstavljene na bližnjem srečanju novembra 2017; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja akcijski načrt EU o strateški komunikaciji in dejstvo, da sta Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje (ESZD) izpostavili boljšo, jasnejšo in prilagojeno strateško komuniciranje kot eno izmed dvajsetih ključnih prednostnih nalog vzhodnega partnerstva, ki bodo predstavljene na bližnjem srečanju novembra 2017;

| 29. | poudarja, da je treba s temi prizadevanji nadaljevati na osnovi popolnega spoštovanja človekovih pravic in svobode izražanja; zato priporoča večji poudarek na povečanju odpornosti medijev proti propagandi in zunanjim pritiskom ter razvoj instrumentov, ki zaznajo manipulativno vsebino komunikacije; meni, da je v boju proti propagandi najboljše sredstvo spodbujanje visokokakovostnih informacij, ki temeljijo na dejstvih; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je treba s temi prizadevanji nadaljevati na osnovi popolnega spoštovanja človekovih pravic in svobode izražanja; zato priporoča večji poudarek na povečanju odpornosti medijev proti propagandi in zunanjim pritiskom ter razvoj instrumentov, ki zaznajo manipulativno vsebino komunikacije; meni, da je v boju proti propagandi najboljše sredstvo spodbujanje visokokakovostnih informacij, ki temeljijo na dejstvih;

| 30. | podpira pobude za vzpostavitev nadnacionalnega omrežja preverjevalcev dejstev, preiskovalnih novinarjev in raziskovalcev, ki bi ga financirala EU in bi nadzorovalo sovražne poskuse vplivanja na javno mnenje ter tako oblikovalcem politik zagotavljalo dejstva za odzivanje na sovražne dezinformacije; |
| --- | --- |

30.

podpira pobude za vzpostavitev nadnacionalnega omrežja preverjevalcev dejstev, preiskovalnih novinarjev in raziskovalcev, ki bi ga financirala EU in bi nadzorovalo sovražne poskuse vplivanja na javno mnenje ter tako oblikovalcem politik zagotavljalo dejstva za odzivanje na sovražne dezinformacije;

| 31. | podpira nevladne organizacije za nadzor v EU in partnerskih državah, ki spodbujajo kritično razmišljanje ter digitalno in medijsko pismenost in preprečujejo širitev teorij zarote in dezinformacij; |
| --- | --- |

31.

podpira nevladne organizacije za nadzor v EU in partnerskih državah, ki spodbujajo kritično razmišljanje ter digitalno in medijsko pismenost in preprečujejo širitev teorij zarote in dezinformacij;

| 32. | poziva EU, naj zagotovi močno, jasno in prilagojeno strateško komuniciranje, katerega namen bo povečanje razumevanja in kredibilnosti EU med državljani vzhodnega partnerstva ter vzhodnega partnerstva med državljani EU; |
| --- | --- |

32.

poziva EU, naj zagotovi močno, jasno in prilagojeno strateško komuniciranje, katerega namen bo povečanje razumevanja in kredibilnosti EU med državljani vzhodnega partnerstva ter vzhodnega partnerstva med državljani EU;

| 33. | ostro obsoja ugrabitve, umore in slabo ravnanje z novinarji na konfliktnih območjih in nezakonito zasedenem ukrajinskem ozemlju (Krim in nekatera območja v okrožjih Doneck in Lugansk); poudarja, da je treba odpraviti nekaznovanje za zločine proti novinarjem ter odgovorne privesti pred sodišče; |
| --- | --- |

33.

ostro obsoja ugrabitve, umore in slabo ravnanje z novinarji na konfliktnih območjih in nezakonito zasedenem ukrajinskem ozemlju (Krim in nekatera območja v okrožjih Doneck in Lugansk); poudarja, da je treba odpraviti nekaznovanje za zločine proti novinarjem ter odgovorne privesti pred sodišče;

| 34. | poziva partnerske države, naj uvedejo programe za podporo medijski pluralnosti in neodvisnosti ter s tem zagotovijo dostop do informacij in povečajo javno podporo EU; |
| --- | --- |

34.

poziva partnerske države, naj uvedejo programe za podporo medijski pluralnosti in neodvisnosti ter s tem zagotovijo dostop do informacij in povečajo javno podporo EU;

| 35. | ugotavlja, da se vsaka vzhodnoevropska partnerska država sooča s posebnimi izzivi in da bi posebna presoja vsake države povečala učinkovitost pri izvajanju poročila; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da se vsaka vzhodnoevropska partnerska država sooča s posebnimi izzivi in da bi posebna presoja vsake države povečala učinkovitost pri izvajanju poročila;

| 36. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta predsedniku Evropskega parlamenta, Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, komisarju za evropsko sosedsko politiko in širitvena pogajanja, Evropski službi za zunanje delovanje ter vladam in parlamentom držav članic EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav. |
| --- | --- |

36.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta predsedniku Evropskega parlamenta, Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, komisarju za evropsko sosedsko politiko in širitvena pogajanja, Evropski službi za zunanje delovanje ter vladam in parlamentom držav članic EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0441.

---

| 15.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/18

---

RESOLUCIJA

parlamentarne skupščine Euronest o premagovanju vpliva gospodarske krize na brezposelnost mladih v EU in državah vzhodnega partnerstva

(2018/C 99/06)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

| — | ob upoštevanju oblikovanja evropske sosedske politike (ESP) od leta 2004 in predvsem poročil Komisije o napredku na področju njenega izvajanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju oblikovanja evropske sosedske politike (ESP) od leta 2004 in predvsem poročil Komisije o napredku na področju njenega izvajanja,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 18. novembra 2015 z naslovom „Pregled evropske sosedske politike“ ter sklepov Sveta o pregledu evropske sosedske politike z dne 14. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 18. novembra 2015 z naslovom „Pregled evropske sosedske politike“ ter sklepov Sveta o pregledu evropske sosedske politike z dne 14. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju skupne izjave z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva, sprejete 22. maja 2015 v Rigi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z vrhunskega srečanja vzhodnega partnerstva, sprejete 22. maja 2015 v Rigi,

| — | ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 15. decembra 2016 z naslovom „Vzhodno partnerstvo – usmeritev na ključne prednostne naloge in rezultate“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 15. decembra 2016 z naslovom „Vzhodno partnerstvo – usmeritev na ključne prednostne naloge in rezultate“,

| — | ob upoštevanju analitskega poročila o mladinski politiki vzhodnega partnerstva, ki ga je objavila Komisija decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju analitskega poročila o mladinski politiki vzhodnega partnerstva, ki ga je objavila Komisija decembra 2015,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. oktobra 2016 z naslovom „Jamstvo za mlade in pobuda za zaposlovanje mladih: po treh letih izvajanja“ (COM(2016) 646), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. oktobra 2016 z naslovom „Jamstvo za mlade in pobuda za zaposlovanje mladih: po treh letih izvajanja“ (COM(2016) 646),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2016 o politikah za pridobivanje spretnosti v boju proti brezposelnosti mladih (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 19. januarja 2016 o politikah za pridobivanje spretnosti v boju proti brezposelnosti mladih (1),

| — | ob upoštevanju študije o učinku programa Erasmus, ki jo je Komisija predstavila septembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o učinku programa Erasmus, ki jo je Komisija predstavila septembra 2014,

| — | ob upoštevanju novega svežnja pomoči v višini 79,8 milijonov EUR za spodbujanje družbeno-gospodarskega razvoja, malih in srednjih podjetij (MSP) ter povezljivosti in zaposljivosti mladih v državah vzhodnega partnerstva, ki ga je napovedala Komisija 19. septembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju novega svežnja pomoči v višini 79,8 milijonov EUR za spodbujanje družbeno-gospodarskega razvoja, malih in srednjih podjetij (MSP) ter povezljivosti in zaposljivosti mladih v državah vzhodnega partnerstva, ki ga je napovedala Komisija 19. septembra 2016,

| — | ob upoštevanju izida drugega foruma mladih vzhodnega partnerstva, ki je potekal 10. in 11. februarja 2015, na katerem so namenili poseben poudarek zaposlovanju mladih in medsektorskemu sodelovanju na področju mladih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izida drugega foruma mladih vzhodnega partnerstva, ki je potekal 10. in 11. februarja 2015, na katerem so namenili poseben poudarek zaposlovanju mladih in medsektorskemu sodelovanju na področju mladih,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. maja 2013 o boju proti revščini in socialni izključenosti v državah vzhodnega partnerstva (2); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. maja 2013 o boju proti revščini in socialni izključenosti v državah vzhodnega partnerstva (2);

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. septembra 2015 z naslovom „Osnutek skupnega poročila Sveta in Komisije za leto 2015 o izvajanju prenovljenega okvira za evropsko sodelovanje na področju mladine (2010–2018)“ (COM(2015) 429), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. septembra 2015 z naslovom „Osnutek skupnega poročila Sveta in Komisije za leto 2015 o izvajanju prenovljenega okvira za evropsko sodelovanje na področju mladine (2010–2018)“ (COM(2015) 429),

| — | ob upoštevanju erevanskega ministrskega sporočila, sprejetega na ministrski konferenci evropskega visokošolskega prostora, ki je potekala 14. in 15 maja 2015 v Erevanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju erevanskega ministrskega sporočila, sprejetega na ministrski konferenci evropskega visokošolskega prostora, ki je potekala 14. in 15 maja 2015 v Erevanu,

| — | ob upoštevanju konvencije Unesca proti diskriminaciji v izobraževanju iz leta 1960, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Unesca proti diskriminaciji v izobraževanju iz leta 1960,

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja št. 8, ki poziva vlade in druge akterje k spodbujanju trajnostne, vključujoče in vzdržne gospodarske rasti, polne in produktivne zaposlenosti ter dostojnega dela za vse, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti cilja št. 8, ki poziva vlade in druge akterje k spodbujanju trajnostne, vključujoče in vzdržne gospodarske rasti, polne in produktivne zaposlenosti ter dostojnega dela za vse,

| — | ob upoštevanju deklaracije Mednarodne organizacije dela o socialni pravičnosti za pravično globalizacijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije Mednarodne organizacije dela o socialni pravičnosti za pravično globalizacijo,

| A. | ker imamo danes največjo generacijo mladih v zgodovini človeštva, saj na svetu živi 1,8 milijard mladih, od katerih jih okoli 85 % živi v gospodarstvih v razvoju ali nestabilnih državah; |
| --- | --- |

A.

ker imamo danes največjo generacijo mladih v zgodovini človeštva, saj na svetu živi 1,8 milijard mladih, od katerih jih okoli 85 % živi v gospodarstvih v razvoju ali nestabilnih državah;

| B. | ker bo delovno mesto, ki trenutno obstaja, po pričakovanjih lahko dobilo le 40 % dodatne milijarde mladih, ki bodo v naslednjem desetletju vstopili na trg dela, in ker bo zato moralo svetovno gospodarstvo v naslednjih 10 letih ustvariti 600 milijonov novih delovnih mest (pet milijonov delovnih mest na mesec), samo da ostane v koraku z napovedanimi stopnjami zaposlenosti mladih; |
| --- | --- |

B.

ker bo delovno mesto, ki trenutno obstaja, po pričakovanjih lahko dobilo le 40 % dodatne milijarde mladih, ki bodo v naslednjem desetletju vstopili na trg dela, in ker bo zato moralo svetovno gospodarstvo v naslednjih 10 letih ustvariti 600 milijonov novih delovnih mest (pet milijonov delovnih mest na mesec), samo da ostane v koraku z napovedanimi stopnjami zaposlenosti mladih;

| C. | ker je finančna in gospodarska kriza zadnjih desetih let še posebej močno prizadela mlade; ker se povečuje svetovna stopnja brezposelnosti mladih, ki je bila najvišja leta 2016, ko je znašala več kot 13 % (v primerjavi z 12,9 % iz leta 2015), po pričakovanjih pa naj bi leta 2017 ostala na isti ravni; ker se je zato leta 2016 povečalo svetovno število brezposelnih mladih za pol milijona, ki je s tem doseglo 71 milijonov, in bo za leto 2017 najverjetneje ostalo na tej ravni; |
| --- | --- |

C.

ker je finančna in gospodarska kriza zadnjih desetih let še posebej močno prizadela mlade; ker se povečuje svetovna stopnja brezposelnosti mladih, ki je bila najvišja leta 2016, ko je znašala več kot 13 % (v primerjavi z 12,9 % iz leta 2015), po pričakovanjih pa naj bi leta 2017 ostala na isti ravni; ker se je zato leta 2016 povečalo svetovno število brezposelnih mladih za pol milijona, ki je s tem doseglo 71 milijonov, in bo za leto 2017 najverjetneje ostalo na tej ravni;

| D. | ker cilji trajnostnega razvoja ne bodo doseženi, če se ne obravnavajo izzivi, s katerimi se po vsem svetu soočajo mladi, ki iščejo zaposlitev; |
| --- | --- |

D.

ker cilji trajnostnega razvoja ne bodo doseženi, če se ne obravnavajo izzivi, s katerimi se po vsem svetu soočajo mladi, ki iščejo zaposlitev;

| E. | ker je bilo avgusta 2016 v EU brezposelnih več kot 4,2 milijonov mladih (med 15. in 24. letom starosti) in ker je dolgoročna brezposelnost še vedno previsoka v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

E.

ker je bilo avgusta 2016 v EU brezposelnih več kot 4,2 milijonov mladih (med 15. in 24. letom starosti) in ker je dolgoročna brezposelnost še vedno previsoka v nekaterih državah članicah;

| F. | ker raziskave Svetovne banke kažejo, da so bili učinki krize na brezposelnost podaljšani v Evropi in osrednji Aziji v primerjavi z drugimi deli sveta in da so stopnje brezposelnosti še vedno višje od stopenj pred krizo; |
| --- | --- |

F.

ker raziskave Svetovne banke kažejo, da so bili učinki krize na brezposelnost podaljšani v Evropi in osrednji Aziji v primerjavi z drugimi deli sveta in da so stopnje brezposelnosti še vedno višje od stopenj pred krizo;

| G. | ker se stopnje brezposelnosti mladih v državah vzhodnega partnerstva precej razlikujejo med seboj (leta 2015 so nihale med 5 % in 33 %), kar gre pripisati razlikam med nacionalnimi trgi dela; |
| --- | --- |

G.

ker se stopnje brezposelnosti mladih v državah vzhodnega partnerstva precej razlikujejo med seboj (leta 2015 so nihale med 5 % in 33 %), kar gre pripisati razlikam med nacionalnimi trgi dela;

| H. | ker je za mlade pomanjkanje uresničljivih zaposlitvenih možnosti pogosto glavni dejavnik, ki jih odvrača od aktivnega iskanja zaposlitve; ker spada zaradi trajno visokih stopenj brezposelnosti mladih in vedno težjega prehoda iz izobraževanja v zaposlenost vedno večji delež mladih (leta 2015 več kot 6,6 milijonov ljudi med 15. in 24. letom starosti) v kategorijo mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), stanje, ki je povezano z vedno slabšimi spretnostmi, premajhno zaposlenostjo in stisko; |
| --- | --- |

H.

ker je za mlade pomanjkanje uresničljivih zaposlitvenih možnosti pogosto glavni dejavnik, ki jih odvrača od aktivnega iskanja zaposlitve; ker spada zaradi trajno visokih stopenj brezposelnosti mladih in vedno težjega prehoda iz izobraževanja v zaposlenost vedno večji delež mladih (leta 2015 več kot 6,6 milijonov ljudi med 15. in 24. letom starosti) v kategorijo mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), stanje, ki je povezano z vedno slabšimi spretnostmi, premajhno zaposlenostjo in stisko;

| I. | ker sta pomanjkanje ustreznih spretnosti za prosta delovna mesta ter neustreznost izobrazbe in usposabljanja pomembna dejavnika za brezposelnost mladih; ker se danes mladi kljub višji izobrazbi in boljši usposobljenosti v primerjavi s predhodnimi generacijami pri iskanju kakovostne zaposlitve, ki je v skladu z evropskimi in nacionalnimi standardi, še naprej soočajo z znatnimi strukturnimi ovirami; ker brez učinkovitega in trajnega ustvarjanja delovnih mest ni mogoče rešiti krize zaposlovanja mladih v Evropi; |
| --- | --- |

I.

ker sta pomanjkanje ustreznih spretnosti za prosta delovna mesta ter neustreznost izobrazbe in usposabljanja pomembna dejavnika za brezposelnost mladih; ker se danes mladi kljub višji izobrazbi in boljši usposobljenosti v primerjavi s predhodnimi generacijami pri iskanju kakovostne zaposlitve, ki je v skladu z evropskimi in nacionalnimi standardi, še naprej soočajo z znatnimi strukturnimi ovirami; ker brez učinkovitega in trajnega ustvarjanja delovnih mest ni mogoče rešiti krize zaposlovanja mladih v Evropi;

| J. | ker usmerjevalni programi pozitivno vplivajo na gospodarske in družbene dosežke; ker bi morali mladi iskalci zaposlitve in diplomanti bolje izkoristiti informacijske službe in centre za poklicno usmerjanje, ki bi pa morali biti bolje pripravljeni na pričakovanja mladih, ki vstopajo na trg dela; |
| --- | --- |

J.

ker usmerjevalni programi pozitivno vplivajo na gospodarske in družbene dosežke; ker bi morali mladi iskalci zaposlitve in diplomanti bolje izkoristiti informacijske službe in centre za poklicno usmerjanje, ki bi pa morali biti bolje pripravljeni na pričakovanja mladih, ki vstopajo na trg dela;

| K. | ker spadajo mala in srednja podjetja (MSP) med najpomembnejše ustvarjalce zaposlitve za mlade in predstavljajo več kot 80 % vseh delovnih mest in so s tem pomembna za ves trg dela, saj imajo odločilno vlogo pri prehodu na novo trajnostno gospodarstvo; |
| --- | --- |

K.

ker spadajo mala in srednja podjetja (MSP) med najpomembnejše ustvarjalce zaposlitve za mlade in predstavljajo več kot 80 % vseh delovnih mest in so s tem pomembna za ves trg dela, saj imajo odločilno vlogo pri prehodu na novo trajnostno gospodarstvo;

| L. | ker morajo v prvi vrsti vse politike v zvezi s spretnostmi, kompetencami in izobrazbo temeljiti na pravicah, ponujati mladim izbiro in jih opolnomočiti; ker je za uspeh teh politik izjemno pomembno, da so glavni deležniki tako mladi kot tudi izobraževalne ustanove in podjetja ali izvajalci usposabljanja; |
| --- | --- |

L.

ker morajo v prvi vrsti vse politike v zvezi s spretnostmi, kompetencami in izobrazbo temeljiti na pravicah, ponujati mladim izbiro in jih opolnomočiti; ker je za uspeh teh politik izjemno pomembno, da so glavni deležniki tako mladi kot tudi izobraževalne ustanove in podjetja ali izvajalci usposabljanja;

| M. | ker so bili zgodnje vključevanje, vlaganje v izobraževanje in usposabljanje, poudarek na praktičnih spretnostih ter dualni sistem poklicnega usposabljanja, ki kombinira delovne izkušnje s študijem, ključni pri tem, da so nekatere države članice bolj odporne od drugih na v zadnjih letih vse večjo brezposelnost mladih; |
| --- | --- |

M.

ker so bili zgodnje vključevanje, vlaganje v izobraževanje in usposabljanje, poudarek na praktičnih spretnostih ter dualni sistem poklicnega usposabljanja, ki kombinira delovne izkušnje s študijem, ključni pri tem, da so nekatere države članice bolj odporne od drugih na v zadnjih letih vse večjo brezposelnost mladih;

| N. | ker ima Evropska fundacija za usposabljanje ključno vlogo pri omogočanju reform sistemov poklicnega izobraževanja, usposabljanja in zaposlovanja v državah vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

N.

ker ima Evropska fundacija za usposabljanje ključno vlogo pri omogočanju reform sistemov poklicnega izobraževanja, usposabljanja in zaposlovanja v državah vzhodnega partnerstva;

| O. | ker je treba posebno pozornost nameniti mladim, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, kajti posamezniki, ki spadajo v to kategorijo, se pogosto gibljejo med začasno zaposlenostjo, brezposelnostjo in/ali nedejavnostjo tudi v obdobjih močne gospodarske rasti; ker se je pobuda EU za zaposlovanje mladih, ki je bila ustanovljena s sklepom Evropskega sveta februarja 2013 in ki je deloma podprta s sredstvi Evropskega socialnega sklada, izkazala za uspešen instrument EU v boju proti brezposelnosti mladih, zlasti za ciljno skupino NEET; |
| --- | --- |

O.

ker je treba posebno pozornost nameniti mladim, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, kajti posamezniki, ki spadajo v to kategorijo, se pogosto gibljejo med začasno zaposlenostjo, brezposelnostjo in/ali nedejavnostjo tudi v obdobjih močne gospodarske rasti; ker se je pobuda EU za zaposlovanje mladih, ki je bila ustanovljena s sklepom Evropskega sveta februarja 2013 in ki je deloma podprta s sredstvi Evropskega socialnega sklada, izkazala za uspešen instrument EU v boju proti brezposelnosti mladih, zlasti za ciljno skupino NEET;

| P. | ker je evropska stopnja NEET visoka predvsem med mladimi ženskami in ker mora zato biti posebna pozornost namenjena vidiku spola; |
| --- | --- |

P.

ker je evropska stopnja NEET visoka predvsem med mladimi ženskami in ker mora zato biti posebna pozornost namenjena vidiku spola;

| Q. | ker imajo mladi diplomanti, ki so s programom Erasmus pridobili spretnosti in izkušnje v tujini, po študiji Komisije o učinku programa Erasmus iz leta 2014 veliko boljše priložnosti in izboljšane spretnosti v primerjavi s tistimi, ki niso bivali v tujini; ker je podoben uspeh dosegel program Leonardo za vajence; |
| --- | --- |

Q.

ker imajo mladi diplomanti, ki so s programom Erasmus pridobili spretnosti in izkušnje v tujini, po študiji Komisije o učinku programa Erasmus iz leta 2014 veliko boljše priložnosti in izboljšane spretnosti v primerjavi s tistimi, ki niso bivali v tujini; ker je podoben uspeh dosegel program Leonardo za vajence;

| R. | ker ponuja program Erasmus za mlade podjetnike, ki je izpeljanka programa Erasmus, mladim, ki jih zanima podjetništvo, možnost učenja in pridobivanja izkušenj pri delu z izkušenimi podjetniki, ki vodijo mala podjetja v drugih sodelujočih državah; |
| --- | --- |

R.

ker ponuja program Erasmus za mlade podjetnike, ki je izpeljanka programa Erasmus, mladim, ki jih zanima podjetništvo, možnost učenja in pridobivanja izkušenj pri delu z izkušenimi podjetniki, ki vodijo mala podjetja v drugih sodelujočih državah;

| S. | ker je trajnostno ustvarjanje kakovostnih delovnih mest mogoče doseči z vlaganjem v, na primer, zelena delovna mesta, obnovljive vire energije, trajnostno gradnjo stanovanj, energetsko učinkovitost, raziskave in razvoj, IT in druge inovativne sektorje, ki so sposobni zaposliti veliko število mladih; |
| --- | --- |

S.

ker je trajnostno ustvarjanje kakovostnih delovnih mest mogoče doseči z vlaganjem v, na primer, zelena delovna mesta, obnovljive vire energije, trajnostno gradnjo stanovanj, energetsko učinkovitost, raziskave in razvoj, IT in druge inovativne sektorje, ki so sposobni zaposliti veliko število mladih;

| T. | ker pozen dostop do trga dela in dolga obdobja brezposelnosti negativno vplivajo na poklicne možnosti, dohodek, zdravje in družbeno mobilnost mladih; |
| --- | --- |

T.

ker pozen dostop do trga dela in dolga obdobja brezposelnosti negativno vplivajo na poklicne možnosti, dohodek, zdravje in družbeno mobilnost mladih;

| U. | ker so mladi dragoceni za evropsko gospodarstvo in jih je treba podpirati pri njihovem prizadevanju za pridobitev spretnosti, ki jih zahteva trg dela ob predvidevanju prihodnjih potreb, med drugim kodiranje in digitalne spretnosti in znanja, ki so nujni za gospodarsko dejavnost v 21. stoletju; |
| --- | --- |

U.

ker so mladi dragoceni za evropsko gospodarstvo in jih je treba podpirati pri njihovem prizadevanju za pridobitev spretnosti, ki jih zahteva trg dela ob predvidevanju prihodnjih potreb, med drugim kodiranje in digitalne spretnosti in znanja, ki so nujni za gospodarsko dejavnost v 21. stoletju;

| V. | ker spadata visoka brezposelnost in brezdelje še naprej med največje izzive, s katerimi se spopadajo vzhodnoevropske države, kar jim omejuje možnosti za boljše življenjske standarde in gospodarsko rast; |
| --- | --- |

V.

ker spadata visoka brezposelnost in brezdelje še naprej med največje izzive, s katerimi se spopadajo vzhodnoevropske države, kar jim omejuje možnosti za boljše življenjske standarde in gospodarsko rast;

| W. | ker visoka brezposelnost prisili mlade iskalce zaposlitve, da neprostovoljno delajo na nepriljubljenih priložnostnih, slabo plačanih delovnih mestih ali delovnih mestih s krajšim delovnim časom; |
| --- | --- |

W.

ker visoka brezposelnost prisili mlade iskalce zaposlitve, da neprostovoljno delajo na nepriljubljenih priložnostnih, slabo plačanih delovnih mestih ali delovnih mestih s krajšim delovnim časom;

| X. | ker mladi, ki so v strahu pred brezposelnostjo, revščino ali negotovim delovnim mestom, običajno iščejo boljšo izobrazbo in zaposlitvene možnosti v tujini; ker migracija mladih ovira družbeno kohezijo in gospodarsko rast držav vzhodnega partnerstva in držav članic EU; |
| --- | --- |

X.

ker mladi, ki so v strahu pred brezposelnostjo, revščino ali negotovim delovnim mestom, običajno iščejo boljšo izobrazbo in zaposlitvene možnosti v tujini; ker migracija mladih ovira družbeno kohezijo in gospodarsko rast držav vzhodnega partnerstva in držav članic EU;

| Y. | ker obstajajo po večini kazalcev trga dela velike razlike med mladimi moškimi in ženskami, zlasti med prehodom v odraslost; ker lahko takšne razlike predstavljajo neenake možnosti in odražajo globoko zakoreninjeno družbeno-gospodarsko in kulturno diskriminacijo, ki nesorazmerno zapostavlja ženske; |
| --- | --- |

Y.

ker obstajajo po večini kazalcev trga dela velike razlike med mladimi moškimi in ženskami, zlasti med prehodom v odraslost; ker lahko takšne razlike predstavljajo neenake možnosti in odražajo globoko zakoreninjeno družbeno-gospodarsko in kulturno diskriminacijo, ki nesorazmerno zapostavlja ženske;

| Z. | ker so stopnje zaposlenosti, izobrazbe in usposabljanja nižje pri mladih migrantskega porekla; |
| --- | --- |

Z.

ker so stopnje zaposlenosti, izobrazbe in usposabljanja nižje pri mladih migrantskega porekla;

| 1. | poudarja, da so trajnostni sistemi za gospodarstvo, izobraževanje in zaposlovanje mladih bistvene prednostne naloge EU in vzhodnoevropskih držav in da se partnerji zavezujejo, da bodo sprejeli konkretne pobude za spodbujanje vključevanja in zaposljivosti na trgu dela, predvsem na področju zaposlovanja mladih; ponavlja, da so partnerski parlamenti večkrat uvrstili zaposlovanje, izobraževanje in usposabljanje med najpomembnejše politične prednostne naloge držav članic in držav vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da so trajnostni sistemi za gospodarstvo, izobraževanje in zaposlovanje mladih bistvene prednostne naloge EU in vzhodnoevropskih držav in da se partnerji zavezujejo, da bodo sprejeli konkretne pobude za spodbujanje vključevanja in zaposljivosti na trgu dela, predvsem na področju zaposlovanja mladih; ponavlja, da so partnerski parlamenti večkrat uvrstili zaposlovanje, izobraževanje in usposabljanje med najpomembnejše politične prednostne naloge držav članic in držav vzhodnega partnerstva;

| 2. | v zvezi s tem pozdravlja pobude EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav za mladinske strategije in zakonodajo, ki obravnavajo področja izobraževanja in usposabljanja, zaposlovanja, podjetništva, družbene vključenosti in dejavne udeležbe v civilni družbi; poziva EU in države vzhodnega partnerstva, naj okrepijo izvajanje obstoječih mladinskih strategij in zakonodaje; spodbuja obe strani, naj določita merila in cilje glede kakovosti za vključujoče izobraževalne sisteme, ki zagotavljajo enakost, nediskriminacijo in državljanske kompetence; |
| --- | --- |

2.

v zvezi s tem pozdravlja pobude EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav za mladinske strategije in zakonodajo, ki obravnavajo področja izobraževanja in usposabljanja, zaposlovanja, podjetništva, družbene vključenosti in dejavne udeležbe v civilni družbi; poziva EU in države vzhodnega partnerstva, naj okrepijo izvajanje obstoječih mladinskih strategij in zakonodaje; spodbuja obe strani, naj določita merila in cilje glede kakovosti za vključujoče izobraževalne sisteme, ki zagotavljajo enakost, nediskriminacijo in državljanske kompetence;

| 3. | poziva EU in vzhodnoevropske partnerske države, naj razvijejo na pravicah temelječ pristop k boju proti brezposelnosti mladih s poudarkom na kakovostni zaposlitvi in sodelovanju mladih kot deležnikov pri oblikovanju politik; |
| --- | --- |

3.

poziva EU in vzhodnoevropske partnerske države, naj razvijejo na pravicah temelječ pristop k boju proti brezposelnosti mladih s poudarkom na kakovostni zaposlitvi in sodelovanju mladih kot deležnikov pri oblikovanju politik;

| 4. | poziva EU in vzhodnoevropske partnerske države, naj si odločno prizadevajo za izmenjavo izkušenj v zvezi z ustvarjanjem delovnih mest, sodelovanjem mladih pri mladinskih politikah, zaščito gospodarskih, družbenih in človekovih pravic pri delu ter obravnavanjem brezposelnosti mladih; |
| --- | --- |

4.

poziva EU in vzhodnoevropske partnerske države, naj si odločno prizadevajo za izmenjavo izkušenj v zvezi z ustvarjanjem delovnih mest, sodelovanjem mladih pri mladinskih politikah, zaščito gospodarskih, družbenih in človekovih pravic pri delu ter obravnavanjem brezposelnosti mladih;

| 5. | poziva EU, naj okrepi sodelovanje z mednarodnimi finančnimi institucijami in ustreznimi mednarodnimi organizacijami na področju razvoja zasebnega sektorja in oblikovanja pobud, ki spodbujajo vključujočo rast in zaposlenost, ter izboljšujejo življenjske pogoje državljanov, kar se je leta 2015 zahtevalo v pregledu evropske sosedske politike; |
| --- | --- |

5.

poziva EU, naj okrepi sodelovanje z mednarodnimi finančnimi institucijami in ustreznimi mednarodnimi organizacijami na področju razvoja zasebnega sektorja in oblikovanja pobud, ki spodbujajo vključujočo rast in zaposlenost, ter izboljšujejo življenjske pogoje državljanov, kar se je leta 2015 zahtevalo v pregledu evropske sosedske politike;

| 6. | poudarja, da bi zmanjšanje stopnje zgodnjega osipa iz šol evropskemu gospodarstvu in gospodarstvu vzhodnoevropskih partnerskih držav vsako leto dalo na razpolago na tisoče dodatnih kvalificiranih delavcev; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bi zmanjšanje stopnje zgodnjega osipa iz šol evropskemu gospodarstvu in gospodarstvu vzhodnoevropskih partnerskih držav vsako leto dalo na razpolago na tisoče dodatnih kvalificiranih delavcev;

| 7. | poudarja, da je treba ukrepati zoper zgodnjemu osipu iz šol, ki lahko predstavlja prvi korak do trajne revščine, poleg tega pa vodi do stigmatizacije in prispeva k brezposelnosti; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba ukrepati zoper zgodnjemu osipu iz šol, ki lahko predstavlja prvi korak do trajne revščine, poleg tega pa vodi do stigmatizacije in prispeva k brezposelnosti;

| 8. | poudarja, da je treba obravnavati problem starostne diskriminacije prosilcev socialnih prejemkov, med drugim nadomestila za brezposelnost; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je treba obravnavati problem starostne diskriminacije prosilcev socialnih prejemkov, med drugim nadomestila za brezposelnost;

| 9. | poudarja, da je treba spodbujati politike, s katerimi bi izboljšali prehod iz priložnostne zaposlitve v kakovostna delovna mesta, in oblikovati strategije na področju prehoda iz izobraževanja in usposabljanja na trg dela; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba spodbujati politike, s katerimi bi izboljšali prehod iz priložnostne zaposlitve v kakovostna delovna mesta, in oblikovati strategije na področju prehoda iz izobraževanja in usposabljanja na trg dela;

| 10. | poudarja pomen zagotavljanja podpore za mlade starše, zlasti za mlade matere, tako da lahko zaslužijo plačo, ki zagotavlja preživetje, in dalje izpolnjujejo svoje izobraževalne in delovne obveznosti v skladu s svojimi sposobnostmi in ob upoštevanju svojih obveznosti oskrbe; poudarja, da sta zgodnja podpora in naložbe ključnega pomena pri preprečitvi vseživljenjske izgube dohodkov; |
| --- | --- |

10.

poudarja pomen zagotavljanja podpore za mlade starše, zlasti za mlade matere, tako da lahko zaslužijo plačo, ki zagotavlja preživetje, in dalje izpolnjujejo svoje izobraževalne in delovne obveznosti v skladu s svojimi sposobnostmi in ob upoštevanju svojih obveznosti oskrbe; poudarja, da sta zgodnja podpora in naložbe ključnega pomena pri preprečitvi vseživljenjske izgube dohodkov;

| 11. | meni, da so spodbujanje več in enakih možnosti za mlade, spodbujanje družbene vključenosti, enakost in solidarnost spolov ter boj proti vsem oblikam diskriminacije, zlasti na podlagi spola, rase ali narodnosti in invalidnosti, osrednjega pomena pri doseganju cilja o zmanjšanju brezposelnosti mladih; |
| --- | --- |

11.

meni, da so spodbujanje več in enakih možnosti za mlade, spodbujanje družbene vključenosti, enakost in solidarnost spolov ter boj proti vsem oblikam diskriminacije, zlasti na podlagi spola, rase ali narodnosti in invalidnosti, osrednjega pomena pri doseganju cilja o zmanjšanju brezposelnosti mladih;

| 12. | meni, da bi morali parlamenti držav vzhodnega partnerstva in Evropski parlament sodelovati pri strateškem pristopu k oblikovanju, izvedbi, nadzoru in ocenjevanju ustreznih pobud za podporo zaposlovanja mladih na vseh stopnjah in da bi lahko parlamentarna skupščina Euronest pomembno prispevala k temu prizadevanju; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi morali parlamenti držav vzhodnega partnerstva in Evropski parlament sodelovati pri strateškem pristopu k oblikovanju, izvedbi, nadzoru in ocenjevanju ustreznih pobud za podporo zaposlovanja mladih na vseh stopnjah in da bi lahko parlamentarna skupščina Euronest pomembno prispevala k temu prizadevanju;

| 13. | poziva države članice, naj okrepijo izmenjavo pozitivnih izkušenj z državami vzhodnega partnerstva na področju ustvarjanja zaposlitvenih možnosti za mlade; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice, naj okrepijo izmenjavo pozitivnih izkušenj z državami vzhodnega partnerstva na področju ustvarjanja zaposlitvenih možnosti za mlade;

| 14. | spodbuja sodelovanje vseh vzhodnoevropskih partnerskih držav pri različnih programih EU za mlade, med drugim pri: programu Erasmus+, pobudi EU za zaposlovanje mladih in jamstvu za mlade, programu EU4Youth, dvostranskih in regionalnih programih za poklicno izobraževanje in usposabljanje, programu ustvarjalna Evropa in mednarodnih programih za mlade, kot na primer Solution for Youth Employment; meni, da imajo mladi v obdobju učenja in vajenci, ki so pridobili spretnosti in izkušnje v tujini, veliko boljše priložnosti in izboljšane spretnosti v primerjavi s tistimi, ki niso bivali v tujini; |
| --- | --- |

14.

spodbuja sodelovanje vseh vzhodnoevropskih partnerskih držav pri različnih programih EU za mlade, med drugim pri: programu Erasmus+, pobudi EU za zaposlovanje mladih in jamstvu za mlade, programu EU4Youth, dvostranskih in regionalnih programih za poklicno izobraževanje in usposabljanje, programu ustvarjalna Evropa in mednarodnih programih za mlade, kot na primer Solution for Youth Employment; meni, da imajo mladi v obdobju učenja in vajenci, ki so pridobili spretnosti in izkušnje v tujini, veliko boljše priložnosti in izboljšane spretnosti v primerjavi s tistimi, ki niso bivali v tujini;

| 15. | poziva k povečanju dodeljenih sredstev za take programe EU za mlade, vključno z evropskim jamstvom za mlade, s čimer bi zagotovili dodano vrednost in kakovost ponujenega usposabljanja in zaposlitve; poziva k razmisleku o dvigu starostne omejitve za udeležbo pri teh programih, glede na to, da je veliko diplomantov in tistih, ki vstopajo na trg dela, v drugi polovici dvajsetih let; |
| --- | --- |

15.

poziva k povečanju dodeljenih sredstev za take programe EU za mlade, vključno z evropskim jamstvom za mlade, s čimer bi zagotovili dodano vrednost in kakovost ponujenega usposabljanja in zaposlitve; poziva k razmisleku o dvigu starostne omejitve za udeležbo pri teh programih, glede na to, da je veliko diplomantov in tistih, ki vstopajo na trg dela, v drugi polovici dvajsetih let;

| 16. | poziva vlade držav vzhodnega partnerstva, naj zagotovijo, da bodo njihovi izobraževalni sistemi (splošni, strokovni ali visoki) ustrezno pripravili dijake oz. študente na njihov poklic in da bodo predstavniki izobraževalnega sektorja, socialne službe, delodajalci in dijaki oz. študenti tesno sodelovali med seboj; |
| --- | --- |

16.

poziva vlade držav vzhodnega partnerstva, naj zagotovijo, da bodo njihovi izobraževalni sistemi (splošni, strokovni ali visoki) ustrezno pripravili dijake oz. študente na njihov poklic in da bodo predstavniki izobraževalnega sektorja, socialne službe, delodajalci in dijaki oz. študenti tesno sodelovali med seboj;

| 17. | poziva vlade držav vzhodnega partnerstva in držav članic, naj dekleta in mlade ženske spodbujajo k študiju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter povečajo zastopanost žensk na teh področjih; |
| --- | --- |

17.

poziva vlade držav vzhodnega partnerstva in držav članic, naj dekleta in mlade ženske spodbujajo k študiju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter povečajo zastopanost žensk na teh področjih;

| 18. | poudarja, da bi zaradi bistvenega pomena izobraževanja in usposabljanja pri spodbujanju vključenosti in enakosti moral biti poudarek na priznavanju neformalnih in priložnostnih učnih spretnosti, pridobljenih preko programov mobilnosti, ki se izvajajo v skladu z evropskim ali nacionalnim ogrodjem kvalifikacij; spodbuja države članice, naj spodbujajo in podpirajo možnosti za poklicno mobilnost mladih, ki opravljajo vajeništvo, da lahko razvijejo svoje spretnosti v stiku z drugimi sistemi usposabljanja; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da bi zaradi bistvenega pomena izobraževanja in usposabljanja pri spodbujanju vključenosti in enakosti moral biti poudarek na priznavanju neformalnih in priložnostnih učnih spretnosti, pridobljenih preko programov mobilnosti, ki se izvajajo v skladu z evropskim ali nacionalnim ogrodjem kvalifikacij; spodbuja države članice, naj spodbujajo in podpirajo možnosti za poklicno mobilnost mladih, ki opravljajo vajeništvo, da lahko razvijejo svoje spretnosti v stiku z drugimi sistemi usposabljanja;

| 19. | poudarja, da bi bilo treba gladek prehod iz izobraževanja v zaposlenost omogočiti s povezovanjem teoretičnega izobraževanja in praktičnega usposabljanja ter z zagotavljanjem kakovostne delovne prakse, kot je določeno v Evropski listini kakovosti za prakse in vajeništvo, pa tudi s priznavanjem kvalifikacij, pridobljenih v okviru formalnega in neformalnega izobraževanja ali med prostovoljnim delom; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da bi bilo treba gladek prehod iz izobraževanja v zaposlenost omogočiti s povezovanjem teoretičnega izobraževanja in praktičnega usposabljanja ter z zagotavljanjem kakovostne delovne prakse, kot je določeno v Evropski listini kakovosti za prakse in vajeništvo, pa tudi s priznavanjem kvalifikacij, pridobljenih v okviru formalnega in neformalnega izobraževanja ali med prostovoljnim delom;

| 20. | poudarja, da vzpostavitev dvostranskih poglobljenih in celovitih območij proste trgovine z Ukrajino, Gruzijo in Moldavijo zagotavlja ključna orodja za sodobno, pregledno in predvidljivo približevanje na področjih trgovine in regulacije, pa tudi za tuje neposredne naložbe, ki bodo prispevale k ustvarjanju delovnih mest in dolgoročni rasti; hkrati priznava, da se lahko države vzhodnega partnerstva odločijo, da za izboljšanje svojih gospodarskih in trgovinskih odnosov z EU in svojimi sosednjimi državami uberejo drugačno pot; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da vzpostavitev dvostranskih poglobljenih in celovitih območij proste trgovine z Ukrajino, Gruzijo in Moldavijo zagotavlja ključna orodja za sodobno, pregledno in predvidljivo približevanje na področjih trgovine in regulacije, pa tudi za tuje neposredne naložbe, ki bodo prispevale k ustvarjanju delovnih mest in dolgoročni rasti; hkrati priznava, da se lahko države vzhodnega partnerstva odločijo, da za izboljšanje svojih gospodarskih in trgovinskih odnosov z EU in svojimi sosednjimi državami uberejo drugačno pot;

| 21. | v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da pridružitveni sporazumi, vključno z dvostranskimi sporazumi o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine med EU in Gruzijo, Moldavijo ter Ukrajino, zavezujejo EU in države vzhodnega partnerstva k izboljšanju medosebnih stikov, med drugim s sodelovanjem in izmenjavami na področjih znanosti in tehnologije, podjetništva, mladih, izobraževanja in kulture; ponavlja, da je sodelovanje bistveno pri vseh prizadevanjih za obnovitev rasti in podporo podjetništva, vlaganja in ustvarjanja delovnih mest v regiji; poziva države članice in države vzhodnega partnerstva, naj preučijo, ali je možno ustvariti mešane programe zaposlovanja in štipendiranja za mlade v obetavnih regijskih gospodarskih panogah; |
| --- | --- |

21.

v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da pridružitveni sporazumi, vključno z dvostranskimi sporazumi o poglobljenem in celovitem območju proste trgovine med EU in Gruzijo, Moldavijo ter Ukrajino, zavezujejo EU in države vzhodnega partnerstva k izboljšanju medosebnih stikov, med drugim s sodelovanjem in izmenjavami na področjih znanosti in tehnologije, podjetništva, mladih, izobraževanja in kulture; ponavlja, da je sodelovanje bistveno pri vseh prizadevanjih za obnovitev rasti in podporo podjetništva, vlaganja in ustvarjanja delovnih mest v regiji; poziva države članice in države vzhodnega partnerstva, naj preučijo, ali je možno ustvariti mešane programe zaposlovanja in štipendiranja za mlade v obetavnih regijskih gospodarskih panogah;

| 22. | poudarja, da bi v okviru prostega gibanja znotraj vzhodnega partnerstva morala mobilnost delovne sile ostati možnost za mlade in ne bi smela postati obveznost za služenje dohodka v tujini; poudarja, da mobilnost prinaša različne izzive; poudarja, da bi mladi morali imeti tudi zaposlitvene možnosti v svoji regiji in državi; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da bi v okviru prostega gibanja znotraj vzhodnega partnerstva morala mobilnost delovne sile ostati možnost za mlade in ne bi smela postati obveznost za služenje dohodka v tujini; poudarja, da mobilnost prinaša različne izzive; poudarja, da bi mladi morali imeti tudi zaposlitvene možnosti v svoji regiji in državi;

| 23. | poudarja negativen vpliv „bega možganov“, pojava, ki se nanaša na dobro kvalificirane mlade, ki zapuščajo svojo domovino, zlasti v zvezi z majhnimi državami, kjer so visoko kvalificirani delavci posebej cenjeni; spodbuja EU in vzhodnoevropske partnerske države, naj skupaj obravnavajo migracijo mladih delavcev iz držav vzhodnega partnerstva v EU, tako da spodbudijo krožne migracije in zagotovijo mladim možnosti za vrnitev domov, kjer bodo lahko našli trajnostno kakovostno zaposlitev v kraju po svoji izbiri; |
| --- | --- |

23.

poudarja negativen vpliv „bega možganov“, pojava, ki se nanaša na dobro kvalificirane mlade, ki zapuščajo svojo domovino, zlasti v zvezi z majhnimi državami, kjer so visoko kvalificirani delavci posebej cenjeni; spodbuja EU in vzhodnoevropske partnerske države, naj skupaj obravnavajo migracijo mladih delavcev iz držav vzhodnega partnerstva v EU, tako da spodbudijo krožne migracije in zagotovijo mladim možnosti za vrnitev domov, kjer bodo lahko našli trajnostno kakovostno zaposlitev v kraju po svoji izbiri;

| 24. | poziva EU, naj se v svojih odnosih z evropskimi partnerji po potrebi ponovno osredotoči na skupne interese in dosežke slednjih, zlasti v zvezi z gospodarskim razvojem, pri čemer naj poudari zaposlovanje mladih; poleg tega poziva EU, naj pomaga državam vzhodnega partnerstva pri pospešitvi reform njihovih industrijskih politik, da se spodbudi prehod na konkurenčno gospodarstvo, ki temelji na znanju; |
| --- | --- |

24.

poziva EU, naj se v svojih odnosih z evropskimi partnerji po potrebi ponovno osredotoči na skupne interese in dosežke slednjih, zlasti v zvezi z gospodarskim razvojem, pri čemer naj poudari zaposlovanje mladih; poleg tega poziva EU, naj pomaga državam vzhodnega partnerstva pri pospešitvi reform njihovih industrijskih politik, da se spodbudi prehod na konkurenčno gospodarstvo, ki temelji na znanju;

| 25. | poziva Komisijo, naj v celoti izkoristi vsa obstoječa orodja v okviru evropskega instrumenta sosedstva, zlasti tista, ki se osredotočajo na mlade, za podporo ustvarjanja delovnih mest v državah vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj v celoti izkoristi vsa obstoječa orodja v okviru evropskega instrumenta sosedstva, zlasti tista, ki se osredotočajo na mlade, za podporo ustvarjanja delovnih mest v državah vzhodnega partnerstva;

| 26. | ugotavlja, da lahko sredstva EU služijo kot izjemno orodje za spodbujanje rasti in razvoja človekovih priložnosti; poziva k dodelitvi več sredstev za širitev informacij o finančnih instrumentih EU in za razširitev nabora znanj in spretnosti (v univerzitetnih in poslovnih krogih), potrebnih za prijavo za sredstva ter pripravo in upravljanje projektov; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da lahko sredstva EU služijo kot izjemno orodje za spodbujanje rasti in razvoja človekovih priložnosti; poziva k dodelitvi več sredstev za širitev informacij o finančnih instrumentih EU in za razširitev nabora znanj in spretnosti (v univerzitetnih in poslovnih krogih), potrebnih za prijavo za sredstva ter pripravo in upravljanje projektov;

| 27. | poudarja potrebo po okrepitvi vloge zasebnega sektorja pri ustvarjanju delovnih mest; zato poziva oblasti držav vzhodnega partnerstva, naj za zasebna podjetja oblikujejo sveženj spodbud za ustvarjanje delovnih mest, npr. s tem, da s poenostavitvijo postopkov oblažijo obstoječe administrativne in finančne zahteve za ustanovitev in upravljanje podjetij in da zagonskim podjetjem zagotovijo lažji dostop do posojil, tveganega kapitala in mikro financiranja; |
| --- | --- |

27.

poudarja potrebo po okrepitvi vloge zasebnega sektorja pri ustvarjanju delovnih mest; zato poziva oblasti držav vzhodnega partnerstva, naj za zasebna podjetja oblikujejo sveženj spodbud za ustvarjanje delovnih mest, npr. s tem, da s poenostavitvijo postopkov oblažijo obstoječe administrativne in finančne zahteve za ustanovitev in upravljanje podjetij in da zagonskim podjetjem zagotovijo lažji dostop do posojil, tveganega kapitala in mikro financiranja;

| 28. | poudarja potrebo po razvoju samozaposlovanja med mladimi, razširitvi dostopa do ugodnih posojil in razvoju podjetniških spretnosti; |
| --- | --- |

28.

poudarja potrebo po razvoju samozaposlovanja med mladimi, razširitvi dostopa do ugodnih posojil in razvoju podjetniških spretnosti;

| 29. | poudarja, da imajo podjetja, med drugim mala in srednja, res ključno vlogo pri usposabljanju mladih na področju spretnosti za delovno življenje, vendar jim je treba zagotoviti tudi izobrazbo na področju podjetništva v najširšem možnem smislu; zato spodbuja, da se v učne načrte vključi usposabljanje na področju poklicnih spretnosti, potrebnih za ustanovitev in upravljanje podjetij; poleg tega poziva k spodbujanju prečnih podjetniških kompetenc, spretnosti in znanj, pridobljenih na učinkovit način prek praktičnih izkušenj v resničnih razmerah; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da imajo podjetja, med drugim mala in srednja, res ključno vlogo pri usposabljanju mladih na področju spretnosti za delovno življenje, vendar jim je treba zagotoviti tudi izobrazbo na področju podjetništva v najširšem možnem smislu; zato spodbuja, da se v učne načrte vključi usposabljanje na področju poklicnih spretnosti, potrebnih za ustanovitev in upravljanje podjetij; poleg tega poziva k spodbujanju prečnih podjetniških kompetenc, spretnosti in znanj, pridobljenih na učinkovit način prek praktičnih izkušenj v resničnih razmerah;

| 30. | poziva vlade držav vzhodnega partnerstva, naj oblikujejo celovite nacionalne strategije na področju zaposlovanja z močnim poudarkom na mladih, kot priporoča deklaracija Mednarodne organizacije dela o socialni pravičnosti za pravično globalizacijo; jih poleg tega poziva, naj po potrebi okrepijo državne agencije za zaposlovanje in jih s tem spremenijo v osrednje organe, ki lahko zagotovijo bistveno podporo mladim, oblikujejo enoten register brezposelnih in zagotovijo celovit okvir za panožne akcijske načrte, ki jih vlade predstavijo v svojih zaposlitvenih svežnjih; |
| --- | --- |

30.

poziva vlade držav vzhodnega partnerstva, naj oblikujejo celovite nacionalne strategije na področju zaposlovanja z močnim poudarkom na mladih, kot priporoča deklaracija Mednarodne organizacije dela o socialni pravičnosti za pravično globalizacijo; jih poleg tega poziva, naj po potrebi okrepijo državne agencije za zaposlovanje in jih s tem spremenijo v osrednje organe, ki lahko zagotovijo bistveno podporo mladim, oblikujejo enoten register brezposelnih in zagotovijo celovit okvir za panožne akcijske načrte, ki jih vlade predstavijo v svojih zaposlitvenih svežnjih;

| 31. | poudarja, da se mora EU posvetovati s partnerji o ustanovitvi sveta za zaposlovanje in zaposljivost mladih v okviru vzhodnega partnerstva, kar se je leta 2015 zahtevalo v pregledu evropske sosedske politike; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da se mora EU posvetovati s partnerji o ustanovitvi sveta za zaposlovanje in zaposljivost mladih v okviru vzhodnega partnerstva, kar se je leta 2015 zahtevalo v pregledu evropske sosedske politike;

| 32. | poziva EU in države članice, naj ustvarijo nova zavezništva z zasebnim sektorjem in mednarodnimi finančnimi institucijami, da bi podprli strategije na področju rasti, delovnih mest in mladih v skladu s pregledom evropske sosedske politike, pri tem pa upoštevali partnerstva s koalicijo z več deležniki Solutions for Youth Employment, ki jo sponzorira Svetovna banka; |
| --- | --- |

32.

poziva EU in države članice, naj ustvarijo nova zavezništva z zasebnim sektorjem in mednarodnimi finančnimi institucijami, da bi podprli strategije na področju rasti, delovnih mest in mladih v skladu s pregledom evropske sosedske politike, pri tem pa upoštevali partnerstva s koalicijo z več deležniki Solutions for Youth Employment, ki jo sponzorira Svetovna banka;

| 33. | poudarja delo EU na področju napovedovanja spretnosti, predvsem v zvezi z zelenimi delovnimi mesti ter informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, in meni, da bi moralo usklajevanje spretnosti z razpoložljivimi ali predvidljivimi zaposlitvenimi možnostmi ostati absolutna prednostna naloga za EU in vzhodnoevropske partnerske države; |
| --- | --- |

33.

poudarja delo EU na področju napovedovanja spretnosti, predvsem v zvezi z zelenimi delovnimi mesti ter informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, in meni, da bi moralo usklajevanje spretnosti z razpoložljivimi ali predvidljivimi zaposlitvenimi možnostmi ostati absolutna prednostna naloga za EU in vzhodnoevropske partnerske države;

| 34. | poudarja, da bi s poglobitvijo sodelovanja v zvezi z izmenjavo mladih in študentov, oblikovanjem novih programov štipendiranja in usposabljanja ter olajšanjem sodelovanja pri programu Erasmus+ zagotovili razvoj spretnosti, ter omogočili mladim v državah vzhodnega partnerstva, da se seznanijo z EU in obratno, kar bi jim zagotovilo boljše možnosti in olajšalo zaposlitev; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da bi s poglobitvijo sodelovanja v zvezi z izmenjavo mladih in študentov, oblikovanjem novih programov štipendiranja in usposabljanja ter olajšanjem sodelovanja pri programu Erasmus+ zagotovili razvoj spretnosti, ter omogočili mladim v državah vzhodnega partnerstva, da se seznanijo z EU in obratno, kar bi jim zagotovilo boljše možnosti in olajšalo zaposlitev;

| 35. | poziva EU in vlade držav vzhodnega partnerstva, naj podpirajo, spodbujajo in reformirajo poslovno okolje; poudarja pomen razvoja preko podjetništva ter malih in srednjih podjetij; ponavlja, da ta sektor ustvarja številne zaposlitvene možnosti, med drugim tudi za mlade; |
| --- | --- |

35.

poziva EU in vlade držav vzhodnega partnerstva, naj podpirajo, spodbujajo in reformirajo poslovno okolje; poudarja pomen razvoja preko podjetništva ter malih in srednjih podjetij; ponavlja, da ta sektor ustvarja številne zaposlitvene možnosti, med drugim tudi za mlade;

| 36. | spodbuja EU in vlade držav vzhodnega partnerstva, naj harmonizirajo digitalno okolje in podpirajo prizadevanja za izvedbo digitalnega gospodarstva, ki bolje služi njihovemu sodelovanju; poudarja, da bi tako gospodarstvo ustvarilo delovna mesta, zlasti za mlade; |
| --- | --- |

36.

spodbuja EU in vlade držav vzhodnega partnerstva, naj harmonizirajo digitalno okolje in podpirajo prizadevanja za izvedbo digitalnega gospodarstva, ki bolje služi njihovemu sodelovanju; poudarja, da bi tako gospodarstvo ustvarilo delovna mesta, zlasti za mlade;

| 37. | poziva EU in vlade držav vzhodnega partnerstva, naj spodbujajo kmetijstvo; poudarja dejansko vrednost tega sektorja; poudarja, da sta na podeželju potrebni modernizacija in diverzifikacija, da se ustvarijo delovna mesta in pritegnejo mladi k prispevanju za razvoj in rast sektorja; |
| --- | --- |

37.

poziva EU in vlade držav vzhodnega partnerstva, naj spodbujajo kmetijstvo; poudarja dejansko vrednost tega sektorja; poudarja, da sta na podeželju potrebni modernizacija in diverzifikacija, da se ustvarijo delovna mesta in pritegnejo mladi k prispevanju za razvoj in rast sektorja;

| 38. | poudarja, da so potrebne redne raziskave in ankete o ravni zaposlenosti mladih (vključno s poklicem) po zaključku študija, kot tudi opredeljen sklop kazalnikov za pojasnilo podatkov, da se lahko oceni kakovost izobraževanja in mladim zagotovijo spretnosti (kvalifikacije), ki so potrebne na trgu dela; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da so potrebne redne raziskave in ankete o ravni zaposlenosti mladih (vključno s poklicem) po zaključku študija, kot tudi opredeljen sklop kazalnikov za pojasnilo podatkov, da se lahko oceni kakovost izobraževanja in mladim zagotovijo spretnosti (kvalifikacije), ki so potrebne na trgu dela;

| 39. | poziva svoja sopredsednika, naj to resolucijo posredujeta predsedniku Evropskega parlamenta, Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, ESZD ter vladam in parlamentom držav članic in držav vzhodnega partnerstva. |
| --- | --- |

39.

poziva svoja sopredsednika, naj to resolucijo posredujeta predsedniku Evropskega parlamenta, Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, ESZD ter vladam in parlamentom držav članic in držav vzhodnega partnerstva.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0008.

(2)  http://www.euronest.europarl.europa.eu/euronest/webdav/site/mySite/shared/general_documents/third_ordinary_session_2013/Resolutions/resolution_soc_28052013_en.pdf.

---

| 15.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 99/24 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 99/24

---

RESOLUCIJA

parlamentarne skupščine Euronest o položaju žensk na trgu dela v vzhodnoevropskih partnerskih državah

(2018/C 99/07)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

| — | ob upoštevanju skupne deklaracije na vrhu vzhodnega partnerstva (Vilna, 28. in 29. november 2013) – Vzhodno partnerstvo: pot naprej, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne deklaracije na vrhu vzhodnega partnerstva (Vilna, 28. in 29. november 2013) – Vzhodno partnerstvo: pot naprej,

| — | ob upoštevanju skupne izjave z vrha vzhodnega partnerstva, ki je potekalo v Varšavi 29. in 30. septembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z vrha vzhodnega partnerstva, ki je potekalo v Varšavi 29. in 30. septembra 2011,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2016 o pravicah žensk v vzhodnoevropskih partnerskih državah (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 13. decembra 2016 o pravicah žensk v vzhodnoevropskih partnerskih državah (1),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2013 z naslovom „Evropska sosedska politika na poti k močnejšemu partnerstvu: stališče EP v zvezi s poročili o napredku za leto 2012“ (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2013 z naslovom „Evropska sosedska politika na poti k močnejšemu partnerstvu: stališče EP v zvezi s poročili o napredku za leto 2012“ (2),

| — | ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011,

| A. | ker v skladu s praško izjavo partnerstvo temelji na zavezanosti načelom mednarodnega prava in temeljnim vrednotam, vključno z demokracijo, pravno državo ter spoštovanjem človekovih pravic in temeljnih svoboščin; ker je bila v izjavi iz Rige enakost spolov opredeljena kot „obetavno novo področje sodelovanja“; |
| --- | --- |

A.

ker v skladu s praško izjavo partnerstvo temelji na zavezanosti načelom mednarodnega prava in temeljnim vrednotam, vključno z demokracijo, pravno državo ter spoštovanjem človekovih pravic in temeljnih svoboščin; ker je bila v izjavi iz Rige enakost spolov opredeljena kot „obetavno novo področje sodelovanja“;

| B. | ker sta večje razlikovanje med partnerskimi državami in njihova večja odgovornost ključni načeli pregledane evropske sosedske politike, pri čemer pa se upoštevajo posebne razmere v vsaki državi; |
| --- | --- |

B.

ker sta večje razlikovanje med partnerskimi državami in njihova večja odgovornost ključni načeli pregledane evropske sosedske politike, pri čemer pa se upoštevajo posebne razmere v vsaki državi;

| C. | ker bi morali ustrezno pozornost posvetiti doseganju cilja enakosti med spoloma in krepitvi vloge vseh žensk in deklic, kot je to določeno v ciljih trajnostnega razvoja za obdobje 2016–2030 (v cilju 5), odobrenih na vrhu OZN o trajnostnem razvoju, ki je potekal od 25. do 27. septembra 2015 na sedežu OZN v New Yorku; |
| --- | --- |

C.

ker bi morali ustrezno pozornost posvetiti doseganju cilja enakosti med spoloma in krepitvi vloge vseh žensk in deklic, kot je to določeno v ciljih trajnostnega razvoja za obdobje 2016–2030 (v cilju 5), odobrenih na vrhu OZN o trajnostnem razvoju, ki je potekal od 25. do 27. septembra 2015 na sedežu OZN v New Yorku;

| D. | ker je enakost žensk in moških zapisana v ustavah in pravnih sistemih vzhodnoevropskih partnerskih držav in ker so vse države brez zadržkov ratificirale večino pomembnih mednarodnih konvencij na tem področju; |
| --- | --- |

D.

ker je enakost žensk in moških zapisana v ustavah in pravnih sistemih vzhodnoevropskih partnerskih držav in ker so vse države brez zadržkov ratificirale večino pomembnih mednarodnih konvencij na tem področju;

| E. | ker so vse vzhodnoevropske partnerske države razvile strategije, programe ali akcijske načrte za izboljšanje položaja žensk; |
| --- | --- |

E.

ker so vse vzhodnoevropske partnerske države razvile strategije, programe ali akcijske načrte za izboljšanje položaja žensk;

| F. | ker sta vertikalna in horizontalna segregacija zaposlovanja žensk na trgih dela vzhodnoevropskih partnerskih držav še vedno globoko zakoreninjeni v njihovih kulturnih in družbenih normah; ker so ženske obremenjene tudi z „dodatno izmeno“, tj. neplačanim opravljanjem gospodinjskih del; |
| --- | --- |

F.

ker sta vertikalna in horizontalna segregacija zaposlovanja žensk na trgih dela vzhodnoevropskih partnerskih držav še vedno globoko zakoreninjeni v njihovih kulturnih in družbenih normah; ker so ženske obremenjene tudi z „dodatno izmeno“, tj. neplačanim opravljanjem gospodinjskih del;

| G. | ker imajo lahko stereotipi negativen vpliv na vlogo žensk, kar se lahko pokaže v izbiri izobraževanja in usposabljanja in se nadaljuje na trgu dela; |
| --- | --- |

G.

ker imajo lahko stereotipi negativen vpliv na vlogo žensk, kar se lahko pokaže v izbiri izobraževanja in usposabljanja in se nadaljuje na trgu dela;

| H. | ker so med vzhodnoevropskimi partnerskimi državami sicer velike razlike glede razširjenosti nasilja nad ženskami, a je kljub temu stopnja razmeroma visoka; ker je tveganje za nasilje veliko večje pri ženskah, ki pripadajo etničnim manjšinam, kot so Romi; ker se romske deklice in ženske soočajo z dvojno diskriminacijo zaradi spola in etničnega porekla, kar se kaže v nizkih stopnjah izobrazbe, izrazito višjih stopnjah brezposelnosti in slabem zdravstvenem stanju v primerjavi z drugim prebivalstvom; |
| --- | --- |

H.

ker so med vzhodnoevropskimi partnerskimi državami sicer velike razlike glede razširjenosti nasilja nad ženskami, a je kljub temu stopnja razmeroma visoka; ker je tveganje za nasilje veliko večje pri ženskah, ki pripadajo etničnim manjšinam, kot so Romi; ker se romske deklice in ženske soočajo z dvojno diskriminacijo zaradi spola in etničnega porekla, kar se kaže v nizkih stopnjah izobrazbe, izrazito višjih stopnjah brezposelnosti in slabem zdravstvenem stanju v primerjavi z drugim prebivalstvom;

| I. | ker je bilo v Ukrajini od začetka nasilja terorističnih sil notranje razseljenih več kot 1,5 milijona ljudi, med katerimi sta dve tretjini žensk in otrok, ki imajo težave pri dostopu do zdravstvene oskrbe, nastanitve in zaposlitve; ker se romske deklice v Moldaviji zaradi otroških in zgodnjih porok, nenačrtovanih nosečnosti in skrbi za otroke povprečno šolajo manj kot štiri leta v primerjavi z enajstimi leti pri neromskih deklicah; |
| --- | --- |

I.

ker je bilo v Ukrajini od začetka nasilja terorističnih sil notranje razseljenih več kot 1,5 milijona ljudi, med katerimi sta dve tretjini žensk in otrok, ki imajo težave pri dostopu do zdravstvene oskrbe, nastanitve in zaposlitve; ker se romske deklice v Moldaviji zaradi otroških in zgodnjih porok, nenačrtovanih nosečnosti in skrbi za otroke povprečno šolajo manj kot štiri leta v primerjavi z enajstimi leti pri neromskih deklicah;

| J. | ker so EU in njene države članice zavezane varstvu, uresničevanju in uveljavljanju človekovih pravic žensk in deklic; ker enakost spolov ostaja horizontalna prednostna naloga v okviru evropske sosedske politike in evropskega instrumenta sosedstva in ker bi morala pregledana evropska sosedska politika vključevati večjo podporo civilni družbi in se ponovno usmeriti na pomen enakosti spolov; ker ima civilna družba pomembno vlogo pri doseganju enakosti spolov v vzhodnem partnerstvu; |
| --- | --- |

J.

ker so EU in njene države članice zavezane varstvu, uresničevanju in uveljavljanju človekovih pravic žensk in deklic; ker enakost spolov ostaja horizontalna prednostna naloga v okviru evropske sosedske politike in evropskega instrumenta sosedstva in ker bi morala pregledana evropska sosedska politika vključevati večjo podporo civilni družbi in se ponovno usmeriti na pomen enakosti spolov; ker ima civilna družba pomembno vlogo pri doseganju enakosti spolov v vzhodnem partnerstvu;

Enakost med spoloma: normativni okvir

| 1. | poudarja, da so vse države članice EU in vzhodnoevropske partnerske države podpisale in ratificirale konvencijo OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da so vse države članice EU in vzhodnoevropske partnerske države podpisale in ratificirale konvencijo OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk;

| 2. | želi spomniti, da čeprav del III (členi 10 do 14) opisuje ekonomske in družbene pravice žensk, se člen 11 izrecno osredotoča na zaposlovanje: pravica do enakih zaposlitvenih možnosti, pravica do proste izbire poklica, pravica do napredovanja varnosti zaposlitve in vseh ugodnosti ter pogojev, ki izvirajo iz dela, pravica do strokovnega usposabljanja, pravica do enakega plačila in ugodnosti, pravica do socialne varnosti, pravica do materinskega dopusta in prepoved odpovedi na podlagi nosečnosti; |
| --- | --- |

2.

želi spomniti, da čeprav del III (členi 10 do 14) opisuje ekonomske in družbene pravice žensk, se člen 11 izrecno osredotoča na zaposlovanje: pravica do enakih zaposlitvenih možnosti, pravica do proste izbire poklica, pravica do napredovanja varnosti zaposlitve in vseh ugodnosti ter pogojev, ki izvirajo iz dela, pravica do strokovnega usposabljanja, pravica do enakega plačila in ugodnosti, pravica do socialne varnosti, pravica do materinskega dopusta in prepoved odpovedi na podlagi nosečnosti;

| 3. | poudarja tudi, da člena 2 in 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) določata enakost spolov kot eno od glavnih načel, na katerih temelji EU; v členu 23 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije je določeno tudi, da je treba enakost žensk in moških zagotoviti na vseh področjih, vključno z zaposlovanjem, delom in plačilom za delo; |
| --- | --- |

3.

poudarja tudi, da člena 2 in 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) določata enakost spolov kot eno od glavnih načel, na katerih temelji EU; v členu 23 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije je določeno tudi, da je treba enakost žensk in moških zagotoviti na vseh področjih, vključno z zaposlovanjem, delom in plačilom za delo;

| 4. | spominja, da je v členu 21 PEU poudarjeno, da bi dejanja EU v mednarodnem okolju morala slediti načelom, ki so navdihnila njen nastanek; |
| --- | --- |

4.

spominja, da je v členu 21 PEU poudarjeno, da bi dejanja EU v mednarodnem okolju morala slediti načelom, ki so navdihnila njen nastanek;

| 5. | poudarja, da je pravni red glede enakosti spolov, ki ga je razvila EU, pomemben dejavnik v tem smislu; izpostavlja, da sem sodita zakonodaja in sodna praksa sodišča Evropske unije o vprašanju enakosti spolov; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je pravni red glede enakosti spolov, ki ga je razvila EU, pomemben dejavnik v tem smislu; izpostavlja, da sem sodita zakonodaja in sodna praksa sodišča Evropske unije o vprašanju enakosti spolov;

| 6. | je prepričana, da so izboljšave na področju enakosti spolov možne tako v EU kot v vzhodnoevropskih partnerskih državah in da bi izmenjava dobrih praks koristila vsem; |
| --- | --- |

6.

je prepričana, da so izboljšave na področju enakosti spolov možne tako v EU kot v vzhodnoevropskih partnerskih državah in da bi izmenjava dobrih praks koristila vsem;

Trendi v vzhodnoevropskih partnerskih državah

| 7. | razume, da se položaj žensk na trgu dela v vzhodnoevropskih partnerskih državah razlikuje na nacionalni in lokalni ravni, a so kljub temu opazni skupni trendi, na primer primerljivo majhne razlike v stopnji zaposlenosti moških in žensk, visoka stopnja izobrazbe ali koncentracija ženskega kadra v specifičnih gospodarskih sektorjih; |
| --- | --- |

7.

razume, da se položaj žensk na trgu dela v vzhodnoevropskih partnerskih državah razlikuje na nacionalni in lokalni ravni, a so kljub temu opazni skupni trendi, na primer primerljivo majhne razlike v stopnji zaposlenosti moških in žensk, visoka stopnja izobrazbe ali koncentracija ženskega kadra v specifičnih gospodarskih sektorjih;

| 8. | želi opomniti, da so bile vzhodnoevropske partnerske države v poročilu Svetovnega gospodarskega foruma o razlikah med spoloma v svetu in glede na njegov podindeks gospodarske udeležbe in možnostih, ki meri povprečje več dejavnikov, med drugim tudi udeležbo delovne sile in enakost pri plačah, uvrščene med 66. (Armenija) in 74. (Moldavija) mestom in tako predstavljajo bolj homogeno skupino držav kot države EU, ki so bile uvrščene med 67. (Madžarska) do 85. (Finska) mestom; |
| --- | --- |

8.

želi opomniti, da so bile vzhodnoevropske partnerske države v poročilu Svetovnega gospodarskega foruma o razlikah med spoloma v svetu in glede na njegov podindeks gospodarske udeležbe in možnostih, ki meri povprečje več dejavnikov, med drugim tudi udeležbo delovne sile in enakost pri plačah, uvrščene med 66. (Armenija) in 74. (Moldavija) mestom in tako predstavljajo bolj homogeno skupino držav kot države EU, ki so bile uvrščene med 67. (Madžarska) do 85. (Finska) mestom;

| 9. | zatorej pozdravlja relativno visoko stopnjo vključevanja žensk na trg dela v vzhodnoevropskih partnerskih državah, kar je lahko posledica skupnih zgodovinskih izkušenj; obenem obžaluje, da ženska prisotnost na trgu dela v zadnjih desetletjih upada zaradi procesa ponovne tradicionalizacije, ki se ga lahko opazi v partnerskih državah; |
| --- | --- |

9.

zatorej pozdravlja relativno visoko stopnjo vključevanja žensk na trg dela v vzhodnoevropskih partnerskih državah, kar je lahko posledica skupnih zgodovinskih izkušenj; obenem obžaluje, da ženska prisotnost na trgu dela v zadnjih desetletjih upada zaradi procesa ponovne tradicionalizacije, ki se ga lahko opazi v partnerskih državah;

| 10. | poudarja, da čeprav še vedno ostajajo razlike med vzhodnoevropskimi partnerskimi državami, lahko pomanjkanje standardizirane uradne statistike pripomore k zakrivanju razhajanj, na primer dejanske neaktivnosti (izolacija od trga dela) in revščine žensk na daljših materinskih dopustih in predčasno upokojenih žensk; prav tako so opazna tudi razhajanja pri varnosti zaposlitve ali spoštovanju delavskih pravic in plačah, zlasti med formalnim in neformalnim delom ter zasebnim in javnim sektorjem; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da čeprav še vedno ostajajo razlike med vzhodnoevropskimi partnerskimi državami, lahko pomanjkanje standardizirane uradne statistike pripomore k zakrivanju razhajanj, na primer dejanske neaktivnosti (izolacija od trga dela) in revščine žensk na daljših materinskih dopustih in predčasno upokojenih žensk; prav tako so opazna tudi razhajanja pri varnosti zaposlitve ali spoštovanju delavskih pravic in plačah, zlasti med formalnim in neformalnim delom ter zasebnim in javnim sektorjem;

| 11. | obžaluje, da se plače moških in žensk še vedno močno razlikujejo, tudi do 50 %, čeprav v nekaterih vzhodnoevropskih partnerskih državah univerzitetno izobrazbo doseže več žensk kot moških, kljub temu pa se soočajo s številnimi kulturnimi in družbenimi preprekami pri dostopu do vodstvenih položajev, kar je pogost pojav tudi v EU; |
| --- | --- |

11.

obžaluje, da se plače moških in žensk še vedno močno razlikujejo, tudi do 50 %, čeprav v nekaterih vzhodnoevropskih partnerskih državah univerzitetno izobrazbo doseže več žensk kot moških, kljub temu pa se soočajo s številnimi kulturnimi in družbenimi preprekami pri dostopu do vodstvenih položajev, kar je pogost pojav tudi v EU;

| 12. | poudarja, da žensko podjetništvo lahko še dodatno ovirajo stereotipi, omejen dostop do kapitala in mrež, korupcija in včasih tudi visoke upravne obremenitve; tako kot v EU so tudi ženske v vzhodnoevropskih partnerskih državah obremenjene zaradi dodatne izmene neplačanega opravljanja gospodinjskih del, kar se je po prehodu na tržno gospodarstvo v nekaterih primerih še poslabšalo zaradi umika programov socialnega varstva; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da žensko podjetništvo lahko še dodatno ovirajo stereotipi, omejen dostop do kapitala in mrež, korupcija in včasih tudi visoke upravne obremenitve; tako kot v EU so tudi ženske v vzhodnoevropskih partnerskih državah obremenjene zaradi dodatne izmene neplačanega opravljanja gospodinjskih del, kar se je po prehodu na tržno gospodarstvo v nekaterih primerih še poslabšalo zaradi umika programov socialnega varstva;

| 13. | poleg tega poudarja, da brezposelnost, premajhna zaposlenost ter negotovost in nizke plače lahko za ženske pomenijo večje tveganje za dolgotrajno revščino; se boji, da bi to lahko privedlo do nedovoljenih migracij, ženske pa bi lahko postale žrtve tihotapcev in trgovine z ljudmi; zlasti poudarja, da so občutljive skupine, na primer romske ženske, v posebni nevarnosti in da zgolj majhno število romskih žensk ali otrok, ki so žrtve trgovine z ljudmi, prijavi svoje preprodajalce in poišče pomoč pri službah za preprečevanje in za zaščito žrtev; |
| --- | --- |

13.

poleg tega poudarja, da brezposelnost, premajhna zaposlenost ter negotovost in nizke plače lahko za ženske pomenijo večje tveganje za dolgotrajno revščino; se boji, da bi to lahko privedlo do nedovoljenih migracij, ženske pa bi lahko postale žrtve tihotapcev in trgovine z ljudmi; zlasti poudarja, da so občutljive skupine, na primer romske ženske, v posebni nevarnosti in da zgolj majhno število romskih žensk ali otrok, ki so žrtve trgovine z ljudmi, prijavi svoje preprodajalce in poišče pomoč pri službah za preprečevanje in za zaščito žrtev;

| 14. | izpostavlja morebitno veliko tveganje zlorab in diskriminacije pri različnih skupinah slabo plačanih delavk migrantk iz vzhodnoevropskih partnerskih držav, ki morda ne bodo nikoli upravičene do stalnega prebivališča ali državljanstva, za razliko od poklicnih delavcev migrantov; se boji, da bi to lahko privedlo do resnih težav pri dostopanju do zdravstvenih storitev, vključno s storitvami reproduktivnega zdravja, saj nimajo dostopa do zavarovanja in nacionalnih zdravstvenih sistemov oz. morajo za te storitve plačati zneske, ki si jih ne morejo privoščiti; |
| --- | --- |

14.

izpostavlja morebitno veliko tveganje zlorab in diskriminacije pri različnih skupinah slabo plačanih delavk migrantk iz vzhodnoevropskih partnerskih držav, ki morda ne bodo nikoli upravičene do stalnega prebivališča ali državljanstva, za razliko od poklicnih delavcev migrantov; se boji, da bi to lahko privedlo do resnih težav pri dostopanju do zdravstvenih storitev, vključno s storitvami reproduktivnega zdravja, saj nimajo dostopa do zavarovanja in nacionalnih zdravstvenih sistemov oz. morajo za te storitve plačati zneske, ki si jih ne morejo privoščiti;

Sodelovanje EU in vzhodnoevropskih partnerskih držav na tem področju

| 15. | pozdravlja, da je bila z objavo strateških prednostnih nalog evropske sosedske politike za obdobje 2014–2020 enakost spolov poudarjena kot medsektorsko vprašanje, ki ga je treba obravnavati in vključiti v vse ustrezne dejavnosti; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja, da je bila z objavo strateških prednostnih nalog evropske sosedske politike za obdobje 2014–2020 enakost spolov poudarjena kot medsektorsko vprašanje, ki ga je treba obravnavati in vključiti v vse ustrezne dejavnosti;

| 16. | pozdravlja akcijske načrte evropske sosedske politike za vse vzhodnoevropske partnerske države (z izjemo Belorusije) na področju enakostjo spolov z namenom, da se postopoma približujejo standardom EU; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja akcijske načrte evropske sosedske politike za vse vzhodnoevropske partnerske države (z izjemo Belorusije) na področju enakostjo spolov z namenom, da se postopoma približujejo standardom EU;

| 17. | meni, da je spodbudno, da pridružitveni sporazumi z Ukrajino, Moldavijo in Gruzijo vsebujejo člene, ki obravnavajo razsežnost enakosti spolov in navajajo direktive EU, s katerimi bi morale vse države uskladiti svojo zakonodajo v prihajajočih letih; poudarja pomen takšnega vključevanja specifičnih pravic v skupni pravni red po vsej evropski celini, ki se nanašajo na vprašanja enake obravnave pri zaposlovanju, starševskem dopustu, spodbujanju izboljšav pri varnosti in zdravju pri delu nosečih delavk in z zadevami, ki so povezane s socialnim varstvom; |
| --- | --- |

17.

meni, da je spodbudno, da pridružitveni sporazumi z Ukrajino, Moldavijo in Gruzijo vsebujejo člene, ki obravnavajo razsežnost enakosti spolov in navajajo direktive EU, s katerimi bi morale vse države uskladiti svojo zakonodajo v prihajajočih letih; poudarja pomen takšnega vključevanja specifičnih pravic v skupni pravni red po vsej evropski celini, ki se nanašajo na vprašanja enake obravnave pri zaposlovanju, starševskem dopustu, spodbujanju izboljšav pri varnosti in zdravju pri delu nosečih delavk in z zadevami, ki so povezane s socialnim varstvom;

| 18. | izpostavlja, da v sporazumih o partnerstvu in sodelovanju, ki jih je Evropska komisija sklenila z Armenijo in Azerbajdžanom konec 90. let, teh elementov ni; pozdravlja parafiran Celovit in izboljšan partnerski sporazum med EU in Armenijo, ki ga bosta novembra 2017 podpisali v Bruslju, in še trajajoča pogajanja glede Celovitega in izboljšanega partnerskega sporazuma med EU in Azerbajdžanom ter je prepričana, da bosta nova sporazuma vključevala vidik, povezan s spolom; |
| --- | --- |

18.

izpostavlja, da v sporazumih o partnerstvu in sodelovanju, ki jih je Evropska komisija sklenila z Armenijo in Azerbajdžanom konec 90. let, teh elementov ni; pozdravlja parafiran Celovit in izboljšan partnerski sporazum med EU in Armenijo, ki ga bosta novembra 2017 podpisali v Bruslju, in še trajajoča pogajanja glede Celovitega in izboljšanega partnerskega sporazuma med EU in Azerbajdžanom ter je prepričana, da bosta nova sporazuma vključevala vidik, povezan s spolom;

| 19. | želi spomniti, da projekte, ki se ukvarjajo s krepitvijo vloge žensk in spodbujanjem enakosti spolov, na območju vzhodnega partnerstva trenutno financirata evropski instrument za demokracijo in človekove pravice in evropski instrument sosedstva in da se regionalna pomoč EU osredotoča na spodbujanje ženskega podjetništva z oblikovanjem nacionalnih politik, podpiranjem povezovanja ženskih podjetnic in malih in srednjih podjetij, ki jih vodijo ženske, ter usposabljanje in mentorstvo; |
| --- | --- |

19.

želi spomniti, da projekte, ki se ukvarjajo s krepitvijo vloge žensk in spodbujanjem enakosti spolov, na območju vzhodnega partnerstva trenutno financirata evropski instrument za demokracijo in človekove pravice in evropski instrument sosedstva in da se regionalna pomoč EU osredotoča na spodbujanje ženskega podjetništva z oblikovanjem nacionalnih politik, podpiranjem povezovanja ženskih podjetnic in malih in srednjih podjetij, ki jih vodijo ženske, ter usposabljanje in mentorstvo;

Pogled v prihodnost: možne prednostne naloge za prihodnje ukrepe

| 20. | poziva EU in vzhodnoevropske partnerske države, naj po hitrem postopku priznajo enakost spolov kot skupno temeljno vrednoto, doseganje te enakosti pa kot cilj sodelovanja; poudarja, da čeprav se EU in njene partnerice spopadajo z večinoma enakimi izzivi, lahko politični zagon pripomore k temu, da pravice žensk in enakost spolov pridobijo večjo težo v prednostnih nalogah vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

20.

poziva EU in vzhodnoevropske partnerske države, naj po hitrem postopku priznajo enakost spolov kot skupno temeljno vrednoto, doseganje te enakosti pa kot cilj sodelovanja; poudarja, da čeprav se EU in njene partnerice spopadajo z večinoma enakimi izzivi, lahko politični zagon pripomore k temu, da pravice žensk in enakost spolov pridobijo večjo težo v prednostnih nalogah vzhodnega partnerstva;

| 21. | poudarja, da bi glavne vrednote, kot na primer ekonomska neodvisnost, enako plačilo za enako delo ali delo enake vrednosti in enakost v procesu sprejemanja odločitev, morale biti priznane kot vodilna načela in skupne prednostne naloge; poziva vzhodnoevropske partnerske države, naj razmislijo o uvedbi ukrepov za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, da bi odpravili ovire za zaposljivost žensk in zmanjšali razlike v pokojninah med spoloma; poleg tega poudarja, da bi morali pregledati zastarele pravne določbe, ki prepovedujejo zaposlovanje žensk v določenih poklicih, saj ženskam neupravičeno omejujejo dostop do teh poklicev; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da bi glavne vrednote, kot na primer ekonomska neodvisnost, enako plačilo za enako delo ali delo enake vrednosti in enakost v procesu sprejemanja odločitev, morale biti priznane kot vodilna načela in skupne prednostne naloge; poziva vzhodnoevropske partnerske države, naj razmislijo o uvedbi ukrepov za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, da bi odpravili ovire za zaposljivost žensk in zmanjšali razlike v pokojninah med spoloma; poleg tega poudarja, da bi morali pregledati zastarele pravne določbe, ki prepovedujejo zaposlovanje žensk v določenih poklicih, saj ženskam neupravičeno omejujejo dostop do teh poklicev;

| 22. | močno spodbuja vse vrste dejavnosti, ki krepijo pravice žensk na trgu dela, kot so učinkovito izvajanje obstoječega pravnega okvira, spodbujanje enakosti med ženskami in moškimi, ukrepi, ki spodbujajo žensko podjetništvo, kampanje za ozaveščanje o razmerah, boljše zbiranje podatkov, ocenjevanje in spremljanje teh podatkov za pripravo prilagojenih ukrepov ter spodbujanje ženskih mrež in organizacij na lokalni ravni; izpostavlja, da bi nove možnosti za ženske lahko združili z razvojem digitalizacije in sodelovalnega gospodarstva v vzhodnoevropskih partnerskih državah; |
| --- | --- |

22.

močno spodbuja vse vrste dejavnosti, ki krepijo pravice žensk na trgu dela, kot so učinkovito izvajanje obstoječega pravnega okvira, spodbujanje enakosti med ženskami in moškimi, ukrepi, ki spodbujajo žensko podjetništvo, kampanje za ozaveščanje o razmerah, boljše zbiranje podatkov, ocenjevanje in spremljanje teh podatkov za pripravo prilagojenih ukrepov ter spodbujanje ženskih mrež in organizacij na lokalni ravni; izpostavlja, da bi nove možnosti za ženske lahko združili z razvojem digitalizacije in sodelovalnega gospodarstva v vzhodnoevropskih partnerskih državah;

| 23. | poudarja, da je treba oblikovati politiko, ki upošteva vidik spola in pravic ter temelji na enakosti in ne diskriminaciji, s katero bi uredili in upravljali faze migracij, olajšali dostop delavk migrantk do zaposlitvenih možnosti v tujini, promovirali varno migracijo in zagotovili varstvo pravic delavk migrantk; poziva vzhodnoevropske partnerske države, naj oblikujejo ali spremljajo celovite družbeno-gospodarske, psihološke in pravne službe, namenjene lažjemu ponovnemu vključevanju žensk ob vrnitvi; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je treba oblikovati politiko, ki upošteva vidik spola in pravic ter temelji na enakosti in ne diskriminaciji, s katero bi uredili in upravljali faze migracij, olajšali dostop delavk migrantk do zaposlitvenih možnosti v tujini, promovirali varno migracijo in zagotovili varstvo pravic delavk migrantk; poziva vzhodnoevropske partnerske države, naj oblikujejo ali spremljajo celovite družbeno-gospodarske, psihološke in pravne službe, namenjene lažjemu ponovnemu vključevanju žensk ob vrnitvi;

| 24. | meni, da okrepitev vloge očetov pri vzgajanju otrok lahko izboljša in olajša usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja za moške in ženske; izpostavlja, da bi morali spodbujati enakomerno izrabo dopusta moških in žensk v vseh kategorijah delavcev, da bi ženskam izboljšali dostop in položaj na trgu dela; poudarja, da bi morali biti sistemi podpore otrok, kot so družinski in otroški dodatki, dovolj veliki, da bi si ženske lahko privoščile oskrbo neodvisnih gospodinjstev; |
| --- | --- |

24.

meni, da okrepitev vloge očetov pri vzgajanju otrok lahko izboljša in olajša usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja za moške in ženske; izpostavlja, da bi morali spodbujati enakomerno izrabo dopusta moških in žensk v vseh kategorijah delavcev, da bi ženskam izboljšali dostop in položaj na trgu dela; poudarja, da bi morali biti sistemi podpore otrok, kot so družinski in otroški dodatki, dovolj veliki, da bi si ženske lahko privoščile oskrbo neodvisnih gospodinjstev;

| 25. | poudarja, da bi poslanci z vseh strani lahko bolj nadzirali vprašanja, ki so povezana s spoloma; pri tem bi se lahko osredotočili na izvajanje pravnega reda EU, na primer tako, da bi zagotovili, da se relevantne direktive ustrezno izvajajo v treh pridruženih državah (Gruzija, Moldavija in Ukrajina), in da bi obenem zagotovili, da države članice strogo nadzorujejo še trajajoča pogajanja, s katerimi želijo nadomestiti zastarele sporazume o partnerstvu in sodelovanju ter s tem zagotovijo, da so podobne določbe del besedil nove generacije; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da bi poslanci z vseh strani lahko bolj nadzirali vprašanja, ki so povezana s spoloma; pri tem bi se lahko osredotočili na izvajanje pravnega reda EU, na primer tako, da bi zagotovili, da se relevantne direktive ustrezno izvajajo v treh pridruženih državah (Gruzija, Moldavija in Ukrajina), in da bi obenem zagotovili, da države članice strogo nadzorujejo še trajajoča pogajanja, s katerimi želijo nadomestiti zastarele sporazume o partnerstvu in sodelovanju ter s tem zagotovijo, da so podobne določbe del besedil nove generacije;

| 26. | čeprav je enakost spolov horizontalna vrednota v evropski sosedski politiki in evropskem sosedskem instrumentu, bi se morali truditi za bolj natančne in izmerljive cilje ter hkrati upoštevati nov akcijski načrt za enakost spolov pri razvoju za obdobje 2016–2020; |
| --- | --- |

26.

čeprav je enakost spolov horizontalna vrednota v evropski sosedski politiki in evropskem sosedskem instrumentu, bi se morali truditi za bolj natančne in izmerljive cilje ter hkrati upoštevati nov akcijski načrt za enakost spolov pri razvoju za obdobje 2016–2020;

| 27. | poziva naj se poročila za posamezne države v okviru prenovljene evropske sosedske politike osredotočajo na prednostne naloge, dogovorjene s partnericami, vključno z enakostjo spolov; predlaga, da za dosego teh ciljev zberejo usklajene podatke o položaju žensk v vzhodnoevropskih partnerskih državah s pomočjo evropskega sosedskega instrumenta, zlasti z uporabo indeksa enakosti spolov, ki ga je razvil Evropski inštitut za enakost spolov; |
| --- | --- |

27.

poziva naj se poročila za posamezne države v okviru prenovljene evropske sosedske politike osredotočajo na prednostne naloge, dogovorjene s partnericami, vključno z enakostjo spolov; predlaga, da za dosego teh ciljev zberejo usklajene podatke o položaju žensk v vzhodnoevropskih partnerskih državah s pomočjo evropskega sosedskega instrumenta, zlasti z uporabo indeksa enakosti spolov, ki ga je razvil Evropski inštitut za enakost spolov;

| 28. | poudarja, da bi si morala EU bolj prizadevati za pomoč partnericam v skladu z njihovimi strategijami, programi in akcijskimi načrti, da bi izboljšali položaj žensk in ponudili strokovno pomoč pri prilagajanju delovne zakonodaje na področju enakosti spolov in pri izboljšanju ženske prisotnosti na trgu dela in pri sprejemanju odločitev; vztraja tudi, da je nujno upoštevati načelo enakosti spolov kot strategijo za njegovo uresničitev in da so v nacionalnih akcijskih načrtih v okviru evropske sosedske politike potrebni pozitivni ukrepi; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da bi si morala EU bolj prizadevati za pomoč partnericam v skladu z njihovimi strategijami, programi in akcijskimi načrti, da bi izboljšali položaj žensk in ponudili strokovno pomoč pri prilagajanju delovne zakonodaje na področju enakosti spolov in pri izboljšanju ženske prisotnosti na trgu dela in pri sprejemanju odločitev; vztraja tudi, da je nujno upoštevati načelo enakosti spolov kot strategijo za njegovo uresničitev in da so v nacionalnih akcijskih načrtih v okviru evropske sosedske politike potrebni pozitivni ukrepi;

| 29. | meni, da je večja udeležba žensk v procesu odločanja, predvsem na politični ravni, možna, če se spremeni politična kultura vzhodnoevropskih partnerskih držav in se izvajajo najboljše evropske prakse sestavljanja političnih strank; |
| --- | --- |

29.

meni, da je večja udeležba žensk v procesu odločanja, predvsem na politični ravni, možna, če se spremeni politična kultura vzhodnoevropskih partnerskih držav in se izvajajo najboljše evropske prakse sestavljanja političnih strank;

| 30. | izpostavlja potrebo po učinkovitem izvajanju teh strategij, programov ali akcijskih načrtov, poročilo spremljanja pa bi se vsako leto predstavilo nacionalnim parlamentom vzhodnoevropskih partnerskih držav in posredovalo parlamentarni skupščini Euronest; spodbuja organizacijo spremljajočih dogodkov na temo enakosti spolov, ki bi potekali ob srečanjih na vrhu vzhodnega partnerstva za boljšo politično prepoznavnost; |
| --- | --- |

30.

izpostavlja potrebo po učinkovitem izvajanju teh strategij, programov ali akcijskih načrtov, poročilo spremljanja pa bi se vsako leto predstavilo nacionalnim parlamentom vzhodnoevropskih partnerskih držav in posredovalo parlamentarni skupščini Euronest; spodbuja organizacijo spremljajočih dogodkov na temo enakosti spolov, ki bi potekali ob srečanjih na vrhu vzhodnega partnerstva za boljšo politično prepoznavnost;

| 31. | poziva, naj se problematika ženskih pravic in enakosti med spoloma sistematično vključuje v vse redne pogovore o političnih in človekovih pravicah skupaj s predlaganimi rešitvami; |
| --- | --- |

31.

poziva, naj se problematika ženskih pravic in enakosti med spoloma sistematično vključuje v vse redne pogovore o političnih in človekovih pravicah skupaj s predlaganimi rešitvami;

| 32. | spodbuja države članice, naj razvijajo tesnejše dvostranske in večstranske vezi z vzhodnoevropskimi partnerskimi državami ter se dejavno vključujejo v prehodno pomoč, tehnično podporo in izmenjavo izkušenj; meni, da bi lahko imele države članice v neposredni geografski bližini vzhodnoevropskih partnerskih držav pomembno vlogo pri krepitvi tesnejših vezi in vključevanju drugih držav članic v partnerstva z vzhodnoevropskimi partnerskimi državami; izpostavlja pomembno vlogo poklicnega izobraževanja in usposabljanja za ženske; spodbuja porast naložb, ki podpirajo zaposlovanje žensk na kakovostnih delovnih mestih, zlasti v sektorjih oz. na položajih, kjer so ženske premalo zastopane; |
| --- | --- |

32.

spodbuja države članice, naj razvijajo tesnejše dvostranske in večstranske vezi z vzhodnoevropskimi partnerskimi državami ter se dejavno vključujejo v prehodno pomoč, tehnično podporo in izmenjavo izkušenj; meni, da bi lahko imele države članice v neposredni geografski bližini vzhodnoevropskih partnerskih držav pomembno vlogo pri krepitvi tesnejših vezi in vključevanju drugih držav članic v partnerstva z vzhodnoevropskimi partnerskimi državami; izpostavlja pomembno vlogo poklicnega izobraževanja in usposabljanja za ženske; spodbuja porast naložb, ki podpirajo zaposlovanje žensk na kakovostnih delovnih mestih, zlasti v sektorjih oz. na položajih, kjer so ženske premalo zastopane;

| 33. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta predsedniku Evropskega parlamenta, Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom držav članic ter vzhodnoevropskim partnerskim državam. |
| --- | --- |

33.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta predsedniku Evropskega parlamenta, Svetu, Komisiji, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Komisije, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom držav članic ter vzhodnoevropskim partnerskim državam.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0487.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0446.

---