# Úřední věstník C 197/8. č

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 197 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 618. června 2018 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 197

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 618. června 2018

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| | 531. plenární zasedání ESHV ve dnech 17. a 18. ledna 2018 |
| 2018/C 197/01 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Podpora malých a středních podniků v Evropě se zvláštním důrazem na horizontální legislativní přístup k malým a středním podnikům a respektování zásady iniciativy Small Business Actzelenou malým a středním podnikům (průzkumné stanovisko) | 1 |
| 2018/C 197/02 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zaujetí komplexního přístupu k průmyslové politice v EU – zlepšení podnikatelského prostředí a podpora konkurenceschopnosti evropského průmyslu (průzkumné stanovisko) | 10 |

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

531. plenární zasedání ESHV ve dnech 17. a 18. ledna 2018

2018/C 197/01

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Podpora malých a středních podniků v Evropě se zvláštním důrazem na horizontální legislativní přístup k malým a středním podnikům a respektování zásady iniciativy Small Business Actzelenou malým a středním podnikům (průzkumné stanovisko)

1

2018/C 197/02

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zaujetí komplexního přístupu k průmyslové politice v EU – zlepšení podnikatelského prostředí a podpora konkurenceschopnosti evropského průmyslu (průzkumné stanovisko)

10

---

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR |
| | 531. plenární zasedání ESHV ve dnech 17. a 18. ledna 2018 |
| 2018/C 197/03 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Roční pracovní program Unie pro oblast evropské normalizace na rok 2018 [COM(2017) 453 final] | 17 |
| 2018/C 197/04 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o potírání podvodů v oblasti bezhotovostních prostředků pro placení a jejich padělání a o nahrazení rámcového rozhodnutí Rady 2001/413/SVV [COM(2017) 489 final – 2017/0226 (COD)] | 24 |
| 2018/C 197/05 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Rady, kterou se mění směrnice 2011/16/EU, pokud jde o povinnou automatickou výměnu informací v oblasti daní ve vztahu k přeshraničním opatřením, která se mají oznamovat [COM(2017) 335 final – 2017/0138 (CNS)] | 29 |
| 2018/C 197/06 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny [COM(2017) 770 final] | 33 |
| 2018/C 197/07 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1071/2009 a nařízení (ES) č. 1072/2009 za účelem jejich přizpůsobení vývoji v odvětví [COM(2017) 281 final – 2017/0123 (COD)] | 38 |
| 2018/C 197/08 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2006/22/ES, pokud jde o požadavky na prosazování, a stanovují konkrétní pravidla o vysílání řidičů v odvětví silniční dopravy, pokud jde o směrnici 96/71/ES a směrnici 2014/67/EU [COM(2017) 278 final – 2017/0121 (COD)] a k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 561/2006, pokud jde o minimální požadavky na maximální denní a týdenní dobu řízení, minimální přestávky v řízení a týdenní doby odpočinku, a nařízení (EU) 165/2014, pokud jde o určování polohy pomocí tachografů [COM(2017) 277 final – 2017/0122 (COD)] | 45 |
| 2018/C 197/09 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Letectví: otevřená a propojená Evropa [COM(2017) 286 final] a k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o ochraně hospodářské soutěže v letecké dopravě a o zrušení nařízení (ES) č. 868/2004 [COM(2017) 289 final – 2017/0116 (COD)] | 58 |
| 2018/C 197/10 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o právech a povinnostech cestujících v železniční přepravě (přepracované znění) [COM(2017) 548 final – 2017/0237 (COD)] | 66 |
| 2018/C 197/11 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o změně nařízení (ES) č. 726/2004, pokud jde o umístění sídla Evropské agentury pro léčivé přípravky [COM(2017) 735 final – 2017/0328 (COD)] | 71 |
| 2018/C 197/12 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se pozměňuje nařízení (EU) č. 1093/2010, pokud jde o sídlo Evropského orgánu pro bankovnictví [COM(2017) 734 final – 2017/0326 (COD)] | 72 |

III   Přípravné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR

531. plenární zasedání ESHV ve dnech 17. a 18. ledna 2018

2018/C 197/03

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Roční pracovní program Unie pro oblast evropské normalizace na rok 2018 [COM(2017) 453 final]

[COM(2017) 453 final]

17

2018/C 197/04

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o potírání podvodů v oblasti bezhotovostních prostředků pro placení a jejich padělání a o nahrazení rámcového rozhodnutí Rady 2001/413/SVV [COM(2017) 489 final – 2017/0226 (COD)]

[COM(2017) 489 final – 2017/0226 (COD)]

24

2018/C 197/05

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Rady, kterou se mění směrnice 2011/16/EU, pokud jde o povinnou automatickou výměnu informací v oblasti daní ve vztahu k přeshraničním opatřením, která se mají oznamovat [COM(2017) 335 final – 2017/0138 (CNS)]

[COM(2017) 335 final – 2017/0138 (CNS)]

29

2018/C 197/06

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny [COM(2017) 770 final]

[COM(2017) 770 final]

33

2018/C 197/07

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1071/2009 a nařízení (ES) č. 1072/2009 za účelem jejich přizpůsobení vývoji v odvětví [COM(2017) 281 final – 2017/0123 (COD)]

[COM(2017) 281 final – 2017/0123 (COD)]

38

2018/C 197/08

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2006/22/ES, pokud jde o požadavky na prosazování, a stanovují konkrétní pravidla o vysílání řidičů v odvětví silniční dopravy, pokud jde o směrnici 96/71/ES a směrnici 2014/67/EU [COM(2017) 278 final – 2017/0121 (COD)] a k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 561/2006, pokud jde o minimální požadavky na maximální denní a týdenní dobu řízení, minimální přestávky v řízení a týdenní doby odpočinku, a nařízení (EU) 165/2014, pokud jde o určování polohy pomocí tachografů [COM(2017) 277 final – 2017/0122 (COD)]

[COM(2017) 278 final – 2017/0121 (COD)]

[COM(2017) 277 final – 2017/0122 (COD)]

45

2018/C 197/09

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Letectví: otevřená a propojená Evropa [COM(2017) 286 final] a k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o ochraně hospodářské soutěže v letecké dopravě a o zrušení nařízení (ES) č. 868/2004 [COM(2017) 289 final – 2017/0116 (COD)]

[COM(2017) 286 final]

[COM(2017) 289 final – 2017/0116 (COD)]

58

2018/C 197/10

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o právech a povinnostech cestujících v železniční přepravě (přepracované znění) [COM(2017) 548 final – 2017/0237 (COD)]

[COM(2017) 548 final – 2017/0237 (COD)]

66

2018/C 197/11

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o změně nařízení (ES) č. 726/2004, pokud jde o umístění sídla Evropské agentury pro léčivé přípravky [COM(2017) 735 final – 2017/0328 (COD)]

[COM(2017) 735 final – 2017/0328 (COD)]

71

2018/C 197/12

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se pozměňuje nařízení (EU) č. 1093/2010, pokud jde o sídlo Evropského orgánu pro bankovnictví [COM(2017) 734 final – 2017/0326 (COD)]

[COM(2017) 734 final – 2017/0326 (COD)]

72

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

531. plenární zasedání ESHV ve dnech 17. a 18. ledna 2018

| 8.6.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 197/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 197/1

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Podpora malých a středních podniků v Evropě se zvláštním důrazem na horizontální legislativní přístup k malým a středním podnikům a respektování zásady iniciativy „Small Business Act“„zelenou malým a středním podnikům“

(průzkumné stanovisko)

(2018/C 197/01)

| Zpravodajka: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | Panagiotis GKOFAS |

Zpravodajka:

Milena ANGELOVA

Spoluzpravodaj:

Panagiotis GKOFAS

| Konzultace | bulharské předsednictví Rady, 5. 9. 2017 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná specializovaná sekce | Jednotný trh, výroba a spotřeba |
| Přijato ve specializované sekci | 18. 12. 2017 |
| Přijato na plenárním zasedání | 17. 1. 2018 |
| Plenární zasedání č. | 531 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 241/5/8 |

Konzultace

bulharské předsednictví Rady, 5. 9. 2017

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná specializovaná sekce

Jednotný trh, výroba a spotřeba

Přijato ve specializované sekci

18. 12. 2017

Přijato na plenárním zasedání

17. 1. 2018

Plenární zasedání č.

531

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

241/5/8

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) zdůrazňuje, že malé a střední podniky vyžadují zvláštní pozornost (1), a vyzývá Evropskou komisi (EK), aby iniciativu na podporu malých a středních podniků („Small Business Act“) a její zásady učinila právně závaznými. Zároveň je třeba přijmout rychlá, pečlivě vypracovaná, koordinovaná společná opatření Evropské unie (EU), členských států – i na regionální a místní úrovni – a hospodářských sdružení, jejichž cílem bude reálné zlepšení situace malých a středních podniků. Všechny zúčastněné subjekty musí usilovat o provádění toho, na čem se společně dohodly, a musí v souvislosti se společenským vývojem a hospodářským pokrokem převzít odpovědnost. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Nezbytné je užší zapojení sociálních partnerů a zástupců organizací malých a středních podniků do evropského semestru, což zahrnuje důsledné podávání zpráv a monitorování provádění a výsledků dohod členských států o partnerství. EHSV vyzývá EK a Radu, aby provádění iniciativy „Small Business Act“ pro zajištění trvalé kontroly zahrnula do semestru a roční analýzy růstu, a to v úzké spolupráci s organizacemi zastupujícími malé a střední podniky. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV požaduje inkluzivní, ucelenou a účinnou horizontální evropskou politiku týkající se malých a středních podniků, která by rovněž zohledňovala potřeby jednotlivých dílčích skupin těchto podniků, např. podniků vytvářejících hodnotu, mikropodniků a malých, rodinných nebo tradičních podniků, jakož i podniků, které působí v odlehlých oblastech, osob samostatně výdělečně činných a řemeslníků, a považuje za zásadní, aby existovala definice všech těchto typů podniků (2). Svoboda podnikání založená na formách hospodářské demokracie, které jsou nedílnou součástí sociálního a tržního modelu EU – jak jej uznává Listina základních práv Evropské unie – musí být účinně chráněna a je nutné podpořit v Evropě podnikatelského ducha, kulturu a vzdělávání. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV doporučuje, aby bulharské, rakouské a rumunské předsednictví, jež se vystřídají v čele Rady EU, společně s organizacemi zastupujícími malé a střední podniky vytvořily interinstitucionální „poradní skupinu pro malé a střední podniky“ a zajišťovaly její fungování. Tato skupina by měla svou činnost zahájit monitorováním konkrétních pracovních plánů na období 2014–2020 týkajících se horizontálních a meziodvětvových politik a programů v oblasti malých a středních podniků a vypracováváním zpráv o těchto pracovních plánech. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV zdůrazňuje, že je třeba rychle provést konkrétní návrhy obsažené v tomto dokumentu, a vyzývá Komisi, Evropský parlament (EP) a Radu, aby v tomto směru bezodkladně jednaly. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Souvislosti a aktuální situace

| 2.1. | Nadcházející bulharské předsednictví Rady EU si v září 2017 vyžádalo průzkumné stanovisko k podpoře malých a středních podniků v Evropě se zvláštním zaměřením na horizontální legislativní přístup k malým a středním podnikům a dodržování iniciativy „Small Business Act“ a zásady „zelenou malým a středním podnikům“. EHSV tento krok velice oceňuje, jelikož je v souladu s četnými výzvami obsaženými ve stanoviscích EHSV a týkajícími se toho, aby iniciativa „Small Business Act“ a zásady, jež zavádí, byly právně závazné. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V červnu 2017 EK zveřejnila plán (3), podle něhož by měly být zahájeny konzultace o významu a potřebě aktualizace definice malých a středních podniků. První reakce ukázaly, že většina respondentů – 18 z 22 – tuto definici považuje za zastaralou a požaduje její aktualizaci a přizpůsobení (4). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V roce 2011 EK zveřejnila přezkum iniciativy „Small Business Act“ pro Evropu (5) s cílem urychlit její provádění (6) a v roce 2014 zahájila veřejnou konzultaci týkající se toho, jak by tato iniciativa měly být revidována (7), poté však již bohužel nenásledovaly žádné další politické kroky. Každoroční pokrok iniciativy „Small Business Act“ je přezkoumáván sítí zmocněnců pro malé a střední podniky, ale zajištění toho, aby se tyto informace k malým a středním podnikům a organizacím, jež je zastupují, skutečně dostaly, vyžaduje mnoho úsilí. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV oceňuje cílené snahy EK o provádění zásady „zelenou malým a středním podnikům“, a zvláště přístup zaměřený na uspokojování zájmů malých a středních podniků, který je uplatňován v rámci programu REFIT a iniciativy pro začínající a rychle se rozvíjející podniky (8). |
| --- | --- |

2.4.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | EHSV vyjadřuje politování nad tím, že pokrok při skutečném uplatňování zásady „zelenou malým a středním podnikům“ je i nadále roztříštěný a provádění této zásady není ani zdaleka dokončeno. Toto zpoždění při provádění je velmi nebezpečné, protože malé a střední podniky v současné době čelí více problémům než kdy dříve – tvrdé konkurenci, nedostatku kvalifikovaných pracovníků, novým formám práce a spotřeby, stále složitějšímu a intenzivnějšímu toku informací, omezeným zdrojům pro inovace, neustálému oslabování významu úlohy podnikatele, nestabilitě na finančních trzích, složitému přístupu k finančním prostředkům, velké závislosti na vnějším prostředí a slabé vyjednávací pozici (9). Situaci malých a středních podniků dále zhoršuje příliš složitý proces harmonizace technických norem, pravidla ochrany duševního vlastnictví a osobních údajů, zneužívání trhu ze strany globálních aktérů a překážky bránící účasti na unijních/vnitrostátních veřejných zakázkách a v globálních hodnotových řetězcích. Měla by být vyvinuta efektivnější řešení, zejména v oblastech, kde jsou malé a střední podniky nepříznivě ovlivněny strukturálními problémy a selháními trhu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Digitalizace a s ní spojený technologický rozvoj, včetně elektronického obchodu, představují nejen cenné příležitosti pro malé a střední podniky, ale také důležité výzvy, které je nutí ke změnám jejich kultury, činností a obchodních modelů. Bylo by velmi žádoucí, aby hospodářská odvětví a regiony, které jsou pro malé a střední podniky nejzásadnější, byly úžeji zapojeny do průmyslu 4.0. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Lepší tvorba politik a účinnější realizace

| 4.1. | EHSV definici malých a středních podniků nevnímá jako odpověď na všechny problémy, které se jich týkají, ale jako nástroj, který zajistí lepší přístup k podpůrným opatřením. Jakákoli revize definice by měla vycházet z posouzení dopadů navrhovaných změn na politiky a programy EU týkající se malých a středních podniků, a zejména z jejich přispění k růstu a vytváření pracovních míst. Při aktualizaci je nutné přihlédnout k hlavnímu doporučení vyplývajícímu z výsledků konzultací a rozhodnutí Soudního dvora EU (10). EHSV vybízí k další činnosti, v jejímž rámci by byla posouzena možnost, aby revize zahrnovala alespoň (11): flexibilitu, pokud jde o to, aby si malé a střední podniky mohly vybrat, která dvě kritéria ze tří uvedených v článku 2 přílohy doporučení (12) splní, místo aby byl jako hlavní kritérium stanoven „počet zaměstnanců“ (13); opatření, s jejichž pomocí by bylo v případě potřeby možné aktualizovat prahové hodnoty uvedené v článku 2, mimo jiné je harmonizovat s nejaktuálnějším přístupem upraveným ve směrnici 2013/34/EU (14) a znovu posoudit a revidovat restriktivní pravidla článku 3 (15); Pokud Komise přistoupí k revizi definice malých a středních podniků, musí tak učinit v těsné spolupráci s organizacemi malých a středních podniků na evropské, vnitrostátní a regionální úrovni. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Měl by být uplatněn podrobnější a diferencovanější přístup k navrhování opatření na podporu malých a středních podniků, při němž by se zohlednily různorodost a rozmanitost těchto podniků a různá selhání trhu, jimž musí čelit. Měly by být prozkoumány zvláštní potřeby různých dílčích skupin (16) s jejich různými právními formami a modely provozu (17), které mají potenciál vytvářet v rámci procesu hospodářského rozvoje přidanou hodnotu (18), a to v zájmu vytvoření a účinného provedení vhodného portfolia politických opatření na podporu jejich růstu. Rovněž by se měla vypracovat definice všech těchto forem a modelů (19). Měl by se uplatňovat účinný marketing a na úrovni EU by měly být v rámci evropského semestru sledovány a každoročně posuzovány objektivní studie včetně kvantitativních analýz propagačních a podpůrných opatření v členských státech. |
| --- | --- |

4.2.

5.   Financování malých a středních podniků

| 5.1. | Většinu malých a středních podniků tvoří velmi malé podniky a mikropodniky, jež zahrnují osoby samostatně výdělečně činné a svobodná povolání. Tyto skupiny mají velmi specifické potřeby, pokud jde o financování – relativně malé částky, žádný kolaterál a velmi omezená schopnost vyřizovat administrativní formality. EHSV uznává jejich značný potenciál vytvářet udržitelná pracovní místa, zejména v relativně malých a odlehlých městech, a proto vyzývá EK, aby kladla větší důraz na vytváření jednoduchých, snadno dostupných nástrojů, kterými by se potřeby financování těchto skupin uspokojily. |
| --- | --- |

5.1.

5.2.   
  Zadlužení

| 5.2.1. | Vzhledem k tomu, že charta pro malé a střední podniky a iniciativa „Small Business Act“ patří mezi nedávné priority bankovní unie EU, EHSV požaduje komplexnější, důkladnější a soudržnější přístup k posuzování toho, jak je nebo by mohla být zásada „zelenou malým a středním podnikům“ uplatněna v bankovních politikách EU a v různých vnitrostátních bankovních a finančních právních předpisech v členských státech. EHSV vyzývá Evropský orgán pro bankovnictví, aby do skupiny subjektů působících v bankovnictví, jakož i do dalších relevantních odborných fór zahrnul zastoupení EHSV. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | EHSV vyzývá členské státy k vytvoření a rozvoji sítě „úvěrových ombudsmanů“, koordinované ze strany EU, za účelem ještě většího zjednodušení a vyvážení dialogu mezi malými a středními podniky a úvěrovými institucemi. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | V zájmu zvýšení informovanosti bank a malých a středních podniků a zlepšení jejich finančních znalostí EHSV navrhuje, aby byla vyžádána a analyzována kvalitativní data s cílem zjistit, jak zprostředkující banky využívají finanční nástroje k tomu, aby oslovily malé a střední podniky, které finanční zdroje potřebují nejvíce (20), a z jakých důvodů jim úvěry nejsou poskytovány, a to v souladu se zásadami poskytování zpětné vazby ze strany bank (21). |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | EHSV je velmi znepokojen zprávami o selháních bank, v jejichž důsledku ukončily některé malé podniky svou činnost, neboť měly jednoduše problémy s peněžním tokem, a vyzývá EK k urychlenému přijetí opatření, která by podobným událostem v budoucnu zabránila. Jedním z řešení by mohla být kreditní karta společnosti, která zaznamenává úvěrovou historii a díky níž lze na základě obezřetného jednání dosáhnout zvýšení úvěrového limitu (22). |
| --- | --- |

5.2.4.

| 5.2.5. | Inovační platformy pro vzájemné poskytování úvěrů mají velký potenciál coby náhradní zdroj financování malých a středních podniků a umožňují formy nebankovního finančního zprostředkování. Vysoký potenciál těchto nových forem poskytování úvěrů je však stále omezován nejasnostmi v právu a právní úpravě. EHSV vyzývá tvůrce politik, regulační orgány a zúčastněné strany k vyvinutí mezinárodního úsilí o vyjasnění pravidel, jimiž se řídí klíčoví finanční zprostředkovatelé v této oblasti, aniž by vznikla velká regulační zátěž. |
| --- | --- |

5.2.5.

| 5.2.6. | Měly by se zkoumat a šířit osvědčené postupy členských států, díky nimž mají malé a střední podniky snadný a dosažitelný přístup k finančním prostředkům, a mělo by se podporovat přebírání těchto postupů ostatními státy. |
| --- | --- |

5.2.6.

| 5.2.7. | Malé a střední podniky v Evropě nemají žádný nebo jen velmi omezený přístup na trh s podnikovými dluhopisy, a to z důvodu nedostatečné likvidity, vysokých nákladů spojených s jejich vydáváním a vysokými požadavky na informace. EHSV se domnívá, že k překonání těchto překážek přispějí přiměřené požadavky na kotaci a na zveřejnění pro malé a střední podniky, zavedení zvláštních pobídek a vytvoření specializovaných kapitálových trhů malých a středních podniků na úrovni členských států. |
| --- | --- |

5.2.7.

5.3.   
  Finanční prostředky EU

| 5.3.1. | Pravidla státní podpory musí být zjednodušena a aktualizována, aby neobsahovala žádné nejasnosti týkající se malých a středních podniků, zvláště pokud jde o zapojení fyzických osob, státní a obecní vlastnictví, holdingové struktury a jiná omezení, která je velmi obtížné vysledovat. EHSV podporuje závěry studie o kladení dodatečných povinností nad rámec ustanovení evropského práva (tzv. gold-plating) v oblasti evropských strukturálních a investičních fondů, kterou v roce 2017 zveřejnilo GŘ EP pro vnitřní politiky, a zejména potřebu dalšího zjednodušení pravidel a jejich lepšího přizpůsobení realitě a zvýšení flexibility jejich používání, neboť jejich složitost zvyšuje administrativní zátěž a riziko zdvojení požadavků a upřednostňuje dodržování pravidel před výsledky prováděných projektů (23). |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Když jsou na úrovni EU navrhována podpůrná opatření a programy, měly by zahrnovat kritéria, která zaručí přiměřenou zeměpisnou rovnováhu. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | EHSV naléhavě vyzývá EK, aby zachovala a dále rozvinula program COSME jakožto jeden z důležitých nástrojů na podporu malých a středních podniků (24). |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | EHSV vyjadřuje politování nad tím, že existuje jen velmi málo údajů o jasném dopadu zdrojů vyčleněných v rámci VFR na období 2014–2020 na politická opatření týkající se malých a středních podniků. Výbor vybízí EK, aby to neprodleně vyřešila a aby při hodnocení jejich dopadů monitorovala jak kvalitativní, tak kvantitativní kritéria a podávala o nich zprávy. |
| --- | --- |

5.3.4.

| 5.3.5. | EHSV vyzývá EK a členské státy, aby při vymezování příštího víceletého finančního rámce (VFR) účinněji uplatňovaly zásadu partnerství (25). I když je účast sociálních partnerů v rozhodovacím procesu závazná, v praxi existuje mnoho překážek, které jim brání rozhodnutí skutečně ovlivňovat. |
| --- | --- |

5.3.5.

| 5.3.6. | Podpora pro malé a střední podniky většinou směřuje do posilování výzkumu a inovací a do startupů. Aniž by EHSV zpochybňoval význam těchto politik, zdůrazňuje, že z nich bude mít prospěch jen nepatrný zlomek všech malých a středních podniků, a požaduje tudíž různorodější podpůrné nástroje zacílené na všechny druhy podniků a pokrývající všechny fáze jejich životního cyklu. |
| --- | --- |

5.3.6.

5.4.   
  Vlastní kapitál

| 5.4.1. | Rozvoj unie kapitálových trhů – rozšíření rizikových fondů, trhů soukromého vlastního kapitálu – včetně neformálních trhů, obchodních andělů a skupinového financování, zlepšil přístup některých kategorií malých a středních podniků k rizikovému kapitálu. Velmi významný podíl malých a středních podniků z tohoto vývoje ovšem pravděpodobně nebude mít žádný prospěch. Ani pro inovativní společnosti, startupy a společnosti střední velikosti není jednoduché tyto nové nástroje využívat a mezi zeměmi přetrvávají značné rozdíly z důvodu úrovně rozvoje místních kapitálových trhů a chybějících náležitých právních předpisů. |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | EHSV vyzývá EK, aby malým a středním podnikům poskytovala více informací a odborné vedení, čímž by rozšířila rozsah jejich strategické vize a zlepšila jejich schopnost používat kapitálové financování. Vzhledem k tomu, že se malé a střední podniky většinou spoléhají na dluhové financování, je jejich povědomí o alternativních nástrojích a jejich chápání těchto nástrojů omezené a v rámci jejich behaviorálního přístupu je postoj těchto podniků ke kapitálovému financování zdráhavý. EHSV sice oceňuje úsilí, které EK v poslední době vynaložila za účelem zvýšení informovanosti o jednotlivých finančních nástrojích, zdůrazňuje ovšem, že to nestačí, a požaduje, aby obchodní organizace byly podporovány a motivovány k rozvoji dlouhodobého strategického přístupu malých a středních podniků k podnikovému financování. Jsou totiž s malými a středními podniky v každodenním kontaktu, a tak jim mohou pomoci lépe pochopit, jak mohou různé nástroje uspokojit různé potřeby financování malých a středních podniků v konkrétních fázích jejich životního cyklu. |
| --- | --- |

5.4.2.

6.   Jsou zapotřebí fakticky podložená, praktická opatření na podporu malých a středních podniků

| 6.1. | Navzdory potenciální užitečnosti sítě zmocněnců pro malé a střední podniky (26) se v řadě zemí její skutečná přidaná hodnota bohužel neprokázala a je velmi obtížné sledovat výsledky její činnosti. Pokud má být vynikající myšlenka takové sítě oživena, musí jí být přiznána mnohem důležitější úloha, která by zahrnovala užší a přímý kontakt s vnitrostátními a místními organizacemi malých a středních podniků a výměnu osvědčených postupů a zpráv. EHSV doporučuje, aby síť vytvořila a zpřístupnila platformu pro výměnu osvědčených postupů s cílem vypracovat ve spolupráci s unijními/vnitrostátními organizacemi zastupujícími malé a střední podniky výroční zprávu o účinnosti prosazování zásady „zelenou malým a středním podnikům“. Dále doporučuje, aby protějškem zmocněnce členského státu pro malé a střední podniky byl jeden zmocněnec jmenovaný organizacemi malých a středních podniků. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EHSV se domnívá, že je užitečné, aby se zmocněnci účastnili každoroční kontroly výkonnosti malých a středních podniků a aby měli obecné pokyny od EK pro systematičtější a strukturovanější spolupráci s organizacemi těchto podniků. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Shromáždění malých a středních podniků je prosazováno coby „valné shromáždění malých a středních podniků“ a EHSV plně podporuje myšlenku fóra, kde by se malé a střední podniky mohly setkávat, identifikovat naléhavé problémy a hledat řešení. V zájmu pozvednutí shromáždění malých a středních podniků na efektivnější úroveň a posílení jeho úlohy platformy pro diskuse a rozhodování EHSV důrazně doporučuje:






  — | aby organizace malých a středních podniků byly více zapojeny do každoročních příprav shromáždění i návazných kroků a aby měly skutečnou poradní funkci, |
| --- | --- | --- |

6.3.

—

aby organizace malých a středních podniků byly více zapojeny do každoročních příprav shromáždění i návazných kroků a aby měly skutečnou poradní funkci,

| — | aby shromáždění poskytovala více analytických materiálů s důležitými fakty, trendy a očekáváními, které by předložili nestranní výzkumní pracovníci – především z akademických institucí, |
| --- | --- |

—

aby shromáždění poskytovala více analytických materiálů s důležitými fakty, trendy a očekáváními, které by předložili nestranní výzkumní pracovníci – především z akademických institucí,

| — | aby byly urychleně uplatňovány dobré příklady a zrealizována úspěšná srovnání fór podobného rozsahu (27), |
| --- | --- |

—

aby byly urychleně uplatňovány dobré příklady a zrealizována úspěšná srovnání fór podobného rozsahu (27),

| — | aby byl přijat transparentní a inkluzivní postup pro výzvy k účasti, který by zaručoval náležitou kombinaci podnikatelů, organizací malých a středních podniků, zprostředkovatelů, akademických a výzkumných institucí a tvůrců politik ze všech členských států (28), |
| --- | --- |

—

aby byl přijat transparentní a inkluzivní postup pro výzvy k účasti, který by zaručoval náležitou kombinaci podnikatelů, organizací malých a středních podniků, zprostředkovatelů, akademických a výzkumných institucí a tvůrců politik ze všech členských států (28),

| — | aby diskuse a činnost shromáždění přinesly hmatatelné výsledky – např. poznatky, seznamy úkolů atd. Každý rok by měla být vypracována a zpřístupněna zpráva o provedení rozhodnutí z loňského roku, |
| --- | --- |

—

aby diskuse a činnost shromáždění přinesly hmatatelné výsledky – např. poznatky, seznamy úkolů atd. Každý rok by měla být vypracována a zpřístupněna zpráva o provedení rozhodnutí z loňského roku,

| — | aby do procesu rozhodování o programu a rozsahu otázek k diskusi na shromáždění byla zahrnuta konzultace s malými a středními podniky a jejich zástupci. |
| --- | --- |

—

aby do procesu rozhodování o programu a rozsahu otázek k diskusi na shromáždění byla zahrnuta konzultace s malými a středními podniky a jejich zástupci.

| 6.4. | Výbor je hluboce přesvědčen, že reprezentativnost zvyšuje účinnost politik a opatření na unijní, vnitrostátní, regionální i místní úrovni a může poskytnout další impuls pro sociální dialog na úrovni odvětví, a proto EHSV požaduje lepší zastoupení malých a středních podniků, kterého bude dosaženo investováním do společných opatření silných a reprezentativních organizací malých a středních podniků a do výměny zkušeností a osvědčených postupů. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Některé informační internetové portály EK, které jsou pro malé a střední podniky důležité, nejsou přeloženy do všech jazyků EU, což malé a střední podniky znevýhodňuje. Totéž se týká většiny veřejných konzultací. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | EHSV je znepokojen tím, že EK příliš mnoho studií a průzkumů zadává soukromým poradenským společnostem, které nejsou důkladně seznámeny s politikami týkajícími se malých a středních podniků a jejich dopady, jelikož s těmito podniky nejsou v každodenním kontaktu a nezastupují je. Má-li být na úrovni EU dosaženo skutečné přidané hodnoty pro malé a střední podniky, jsou nezbytně nutné nezávislé vědecké subjekty a partnerství veřejného a soukromého sektoru ve spolupráci s organizacemi malých a středních podniků. |
| --- | --- |

6.6.

7.   Administrativní a regulační zátěž

| 7.1. | Velkou překážku pro malé a střední podniky představuje i nadále evropská, vnitrostátní, regionální a místní regulační zátěž, pokud je nadměrná, jelikož tyto podniky jsou zpravidla nedostatečně vybaveny k řešení takových problémů. EHSV se vyslovuje pro snížení zátěže malých a středních podniků a mikropodniků a občanů. Komise by se měla soustředit spíše na kvalitu než kvantitu a měla by upřednostňovat snížení administrativní zátěže, která pro podniky představuje náklady a brzdí jejich konkurenceschopnost, inovaci a vytváření pracovních míst. Je samozřejmé, že při tomto procesu je třeba zohledňovat cíl a účel zavedení povinností. EHSV trvá na tom, že postupy pro zajištění souladu by neměly být zbytečně nákladné ani zdlouhavé. Při vytváření právních předpisů na evropské, vnitrostátní i regionální úrovni je třeba prosazovat zásadu tichého souhlasu. Je nutné pobízet členské státy k tomu, aby správní poplatky udržovaly na úrovni nepřesahující správní náklady. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Zásada „pouze jednou“ a test dopadů na malé a střední podniky by měly být příslušnými útvary EK (29) uplatňovány důsledněji a systematičtěji a měly by být učiněny právně závaznými, neboť jejich uplatňování v praxi je v současné době mimořádně omezené a je ponecháno na dobré vůli členských států. Toto úsilí se musí vztahovat jak na právní předpisy, tak na administrativní postupy týkající se malých a středních podniků (včetně určení jediného partnera a omezení oznamovacích povinností (30)). EHSV poukazuje na to, že ačkoli je důležité vyhnout se zdvojování žádostí o informace, je pro zajištění řádné veřejné správy nezbytné, aby v registrech údajů byla dostupná relevantní a zásadní data a informace pro zavádění, monitorování a hodnocení politik. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | EHSV vyzývá EK, aby přezkoumala svůj závazek hodnotit různé právní předpisy a nařízení, které se projednávají nebo jsou zpožděné, a aby se urychleně začala zabývat těmi, které se týkají malých a středních podniků. Výbor vyzývá EK, aby posílila a zvýšila správní kapacitu zvláštního ředitelství pro malé a střední podniky. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | EK musí zajistit, že při posuzování dopadů a v rámci programu REFIT bude případně kladen zvláštní důraz na potřeby malých a středních podniků. Totéž je třeba učinit i v členských státech. Záměr Komise, že „prozkoumá možnost omezení praktiky členských států zvané „gold plating“, který EK uvedla v přezkumu iniciativy „Small Business Act“, by měl být uplatňován v praxi (31) – v souladu se sdělením o inteligentní regulaci a aniž by byly omezeny právní předpisy týkající se ochrany občanů, spotřebitelů a pracovníků, předpisy týkající se rovnosti žen a mužů a předpisy týkající se životního prostředí (32) –, a to včetně pobízení členských států k tomu, aby na určitý ústřední subjekt přenesly odpovědnost za monitorování. Možností je např. služba včasného varování, která by sledovala soudržnost provádění právních předpisů EU na vnitrostátní, regionální a místní úrovni s cílem zabránit „gold-platingu“ nebo zbytečné administrativní zátěži. EHSV také navrhuje, aby agendy zmocněnců pro malé a střední podniky musely zahrnovat otázky obsažené v regulační agendě EK. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | EHSV vyzývá evropské a vnitrostátní tvůrce politik, aby zajistili systematickou kontrolu nových právních předpisů a jejich provádění ze strany zástupců unijních, vnitrostátních, regionálních a místních podnikatelských sdružení. Snižování zbytečných nákladů a zátěže by mělo být založeno na faktech z posuzování „případ od případu“. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | EHSV si je vědom klíčového významu převodů podniků pro malé a střední podniky, a zejména pro rodinné podniky, a proto požaduje urychlené přijetí opatření, která by je za vynaložení přiměřených nákladů usnadnila a zefektivnila. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Je třeba více prosazovat kulturu podstupování rizik, a to i prostřednictvím vytvoření příznivějšího legislativního rámce pro druhou šanci. Měly by být dále rozvíjeny a přebírány projekty jako PRE-SOLVE a Early Warning Europe, tak aby pokryly všechny členské státy. |
| --- | --- |

7.7.

8.   Lidské zdroje

| 8.1. | Malé a střední podniky sice vytvářejí většinu nových pracovních míst v EU, ale v poslední době se při přístupu ke kvalifikované pracovní síle, především pokud jde o pracovníky s dovednostmi souvisejícími s digitální ekonomikou, potýkají s vážnými problémy, což je mimo jiné způsobeno zhoršující se demografickou situací v mnoha regionech, co se týče demografických trendů a stárnutí obyvatelstva. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Dokonce i v místech, kde počet obyvatel roste, mají malé a střední podniky potíže s tím, aby získaly a udržely si vysoce kvalifikované pracovníky, a s plněním narůstajících regulačních a byrokratických požadavků institucí na trhu práce. Malé a střední podniky potřebují pomoc při hledání, získávání a zaškolování lidských zdrojů. Je nutné přijmout opatření na podporu malých a středních podniků, pokud jde o školení v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a služby v oblasti zdravotní péče pro pracovníky – například nabízet takové služby klastru nebo skupině malých a středních podniků, čímž by se snížily náklady a omezily technické formality. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | EHSV vyzývá EK, aby vyvinula podpůrná opatření zajišťující programy odborné přípravy, jež by probíhaly mimo sezónu a byly individuálně přizpůsobené a jejichž prostřednictvím by pracovní síla získala kvalifikaci, a aby členské státy pobízela k vytvoření systémů pravidelných nabídek těchto programů, neboť malé společnosti trpí tím, že z nich ve vysoké míře odcházejí zaměstnanci. Tato opatření malým a středním podnikům pomohou překonat nedostatky na trhu práce, které zhoršují jejich vyhlídky. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | EHSV zejména zdůrazňuje potřebu zvýšit počet učňovských míst a vypracovat zvláštní programy mentorování a odborného vedení s cílem řešit problém nezaměstnanosti mladých lidí. To je nutné provést s nejmenší možnou administrativní zátěží pro malé a střední podniky. |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | EHSV poznamenává, že zaměstnanost se zvyšuje především v odvětví malých a středních podniků a nejvíce ve středních podnicích. Zároveň je obtížné najít vhodné způsoby, jak v těchto podnicích zajistit sociální dialog mezi zaměstnanci a zaměstnavateli a dát mu konkrétní strukturu. Přispět by k tomu mohla iniciativa zaměřená na shromáždění inovativních příkladů vyvozených z osvědčených postupů v různých zemích. |
| --- | --- |

8.5.

9.   Podnikání

| 9.1. | Stejně jako u svých předchozích stanovisek (33) je EHSV znepokojen, jelikož nejnovější údaje svědčí o tom, že „podnikání z nutnosti“ převážilo nad „podnikáním na základě příležitostí“, a vyzývá EK a členské státy, aby začaly připravovat opatření, kterými by tento trend zvrátily (34), a aby podporovaly silnější kulturu podnikání v Evropě. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Akční plán podnikání (35) není prováděn ani zdaleka. EHSV by jakékoli další prodlení považoval za mimořádně škodlivé, neboť podnikatelský duch v Evropě ve srovnání s jinými částmi světa zaostává a zavedená opatření mají omezený účinek (36). |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Znepokojující je nízká míra, v níž malé a střední podniky a zejména mikropodniky využívají ve svých přeshraničních obchodních vztazích vnitřního digitálního trhu. Měla by se stimulovat jejich účast za stejných tržních podmínek, jako mají velcí mezinárodní a evropští internetoví obchodníci a na rovném základě. Malé a střední podniky si musejí být jisté, že mají právo si zvolit, na kterém trhu budou fungovat, a možnost uzavírat smlouvy, aby došlo k obnovení jejich důvěry v provádění přeshraničních obchodních transakcí online. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | EHSV volá po tom, aby byla navozena celkově pozitivní atmosféra, která může všeobecně posílit podnikatelskou činnost, aniž by se kladl zvláštní důraz na konkrétní skupiny podnikatelů. Proto je naléhavě zapotřebí akční plán pro vzdělávání rozvíjející podnikatelskou mentalitu. |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | Se zřetelem k úloze kulturních a sociálních norem EHSV vybízí EK a členské státy, aby při hledání způsobů, jak se vypořádat s kulturou neochoty podstupovat riziko, byly inovativnější. Hodnota podnikatelů a společností a jejich zásadní úloha při vytváření pracovních míst a růstu musí být lépe prosazována, a to i prostřednictvím vytvoření zvláštního pilíře práv podnikatelů (37), který by se vztahoval na všechny zvláštní formy podnikatelů, a vyhlášením Roku podnikatelů. EK a členské státy musí zlepšit rámcové podmínky pro podnikání, jako je přístup k finančním prostředkům, regulační rámec a vzdělávání v oblasti podnikání. |
| --- | --- |

9.5.

| 9.6. | EHSV vyzývá EK, aby podporovala a prosazovala poradenské služby a programy zaměřené na zlepšení řízení malých a tradičních rodinných podniků, jelikož s tímto faktorem v těchto podnicích vše přímo souvisí, jakož i celoživotní učení, a to i poskytnutím vzdělávacích nástrojů on-line v oblastech, jako je např. plánování podnikatelské činnosti a výrobní normy, právní předpisy na ochranu spotřebitele a další předpisy. |
| --- | --- |

9.6.

10.   Přístup k trhům

| 10.1. | Z některých studií vyplývá, že jen velmi malý podíl malých a středních podniků (38) považuje vnitřní trh za svůj domácí trh. Přestože většina malých a středních podniků působí lokálně, jejich obchodní činnost je ve velké míře závislá na právních předpisech pro vnitřní trh. EHSV požaduje, aby byl prohlouben vnitřní trh – jak s výrobky, tak se službami –, aby byly omezeny regulační překážky a administrativní zátěž a aby byly vytvořeny nástroje na podporu rozšiřování malých a středních podniků v rámci vnitřního trhu. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | EHSV vyzývá EK, aby posoudila, které nástroje týkající se malých a středních podniků v jednotlivých odvětvích by těmto podnikům mohly pomoci být aktivnější a zapojovat se do jednání o obchodních dohodách a ochraně obchodu, a aby se snažila nejúčinnější nástroje dále podporovat, přičemž zásada „zelenou malým a středním podnikům“ by měla být středobodem obchodní politiky EU. |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | EHSV podtrhuje skutečnost, že malé a střední podniky jsou pro EU stále významnějším tématem, a vybízí k rychlému přijetí opatření k posílení jejich internacionalizace, jež by jim umožnila využít příležitostí, které skýtají zahraniční trhy. |
| --- | --- |

10.3.

| 10.4. | EHSV vyzývá EK, aby zajistila lepší a účinnější působení center pro malé a střední podniky, která mají těmto podnikům pomáhat se vstupem na významné trhy – např. v Číně, Japonsku atd. Vyzývá EK, aby v souvislosti se stávajícími a novými technickými normami EU zajistila lepší a účinnější spolupráci mezi organizacemi zastupujícími malé a střední podniky a orgány pro standardizaci. |
| --- | --- |

10.4.

| 10.5. | Některé členské státy hlásí nekalé obchodní praktiky ze strany velkých obchodních řetězců, které malým a středním podnikům vnucují příliš tvrdé obchodní podmínky. Tento problém musí být blíže prozkoumán a náležitě řešen. |
| --- | --- |

10.5.

| 10.6. | EHSV dále EK vyzývá, aby prostřednictvím svých evropských a vnitrostátních programů zintenzivnila své úsilí o zvýšení podílu malých podniků na vládních zakázkách v rámci zadávání veřejných zakázek (39). |
| --- | --- |

10.6.

| 10.7. | EHSV se domnívá, že je důležité zapojit organizace malých a středních podniků do partnerství, aby se díky odborné přípravě a lepší koordinaci dokázaly vypořádat s následky přírodních a jiných katastrof na úrovni EU. |
| --- | --- |

10.7.

V Bruselu dne 17. ledna 2018.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Georges DASSIS

---

(1)  Zvláště nyní, 35 let poté, co EP vyhlásil „Evropský rok řemeslné výroby“, 25 let po vytvoření vnitřního trhu a 15 let po zavedení eura.

1

(2)  Úř. věst. C 318, 23.12.2009, s. 22; Úř. věst. C 226, 16.7.2014, s. 10.

2

(3)  http://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/sme-definition_cs.

3

(4)  http://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/initiatives/ares-2017-2868537/feedback_cs?size=10&page=2. Uznání si zaslouží úsilí EK o zahájení další fáze konzultací ve všech jazycích EU, což přinese příspěvky od širšího spektra subjektů.

4

(5)  COM(2011) 78 final.

5

(6)  COM(2008) 394 final.

6

(7)  https://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/small-business-act_cs, ref. č. Ares(2015)812234 – 25/02/2015.

7

(8)  COM(2016) 733 final.

8

(9)  Různé studie – např. EP, 2011; CSES, 2012; EK, 2008; OECD. 1998.

9

(10)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=CELEX:62016TN0855, http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?text=&docid=183329&pageIndex=0&doclang=CS&mode=lst&dir=&occ=first&part=1&cid=687947, http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?text=&docid=183335&pageIndex=0&doclang=CS&mode=lst&dir=&occ=first&part=1&cid=691887.

10

(11)  Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 1.

11

(12)  Článek 2 přílohy doporučení Komise 2003/361/ES.

12

(13)  Článek 4 přílohy doporučení Komise 2003/361/ES.

13

(14)  Směrnice 2013/34/EU ze dne 26. června 2013.

14

(15)  Článek 3 přílohy doporučení Komise 2003/361/ES.

15

(16)  Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 1.

16

(17)  Úř. věst. C 345, 13.10.2017, s. 15 (odstavec 3,2).

17

(18)  Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 1.

18

(19)  Úř. věst. C 318, 23.12.2009, s. 22; Úř. věst. C 226, 16.7.2014, s. 10.

19

(20)  Aby se potlačily stávající nevhodné praktiky, kdy komerční banky svým věrným zákazníkům nabízejí levné finanční zdroje podporované EU a brání velké části malých a středních podniků v přístupu k těmto zdrojům.

20

(21)  http://www.ebf.eu/wp-content/uploads/2017/06/High-level-principles-on-feedback-given-by-banks-on-declined-SME-credit-applications.pdf.

21

(22)  Jako maďarská „Széchenyi card“.

22

(23)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/585906/IPOL_STU(2017)585906_EN.pdf.

23

(24)  Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 125.

24

(25)  Nařízení (EU) č. 1303/2013 (článek 5), dále rozvinuto v nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 240/2014.

25

(26)  http://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/small-business-act/sme-envoys_cs. Zprávy o činnosti a další dokumenty: http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2666&Lang=CS.

26

(27)  Například finanční fórum EuroFi (http://www.eurofi.net/), výroční fórum finančních služeb (Annual Financial Services Forum) atd.

27

(28)  Zastoupení malých a středních podniků je v současné době předmětem k diskusi, jelikož účast na shromáždění malých a středních podniků a v soutěži o evropské ceny za podporu podnikání (European Enterprise Promotion Awards) je možný pouze na osobní pozvání od EK. Důsledkem toho je situace, kdy se každoročně setkává stejný okruh účastníků a není zaručeno, že zastupují společenství malých a středních podniků ve své zemi ani že jsou schopni tomuto společenství předat zprávy ze shromáždění. Nevybízí se k připomínkám k daným tématům a program jednání obsahuje jen roztříštěné příklady podnikání. Na shromáždění se neprojednávají důležité otázky ani se nepředkládají návrhy.

28

(29)  http://www.eurochambres.eu/Content/Default.asp?PageID=1&DocID=7733.

29

(30)  COM(2011) 78 final, s. 8.

30

(31)  COM(2011) 78 final, s. 8.

31

(32)  Úř. věst. C 303, 19.8.2016, s. 45 (odst. 2.9.1).

32

(33)  Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 1.

33

(34)  Z údajů vyplývá, že za pět let od začátku krize v roce 2008 se počet malých a středních podniků sice zvýšil, ale přidaná hodnota a počet zaměstnanců poklesly. Soubor dat EK o kontrole výkonnosti malých a středních podniků (vydání z roku 2014).

34

(35)  COM(2012) 795 final.

35

(36)  Studie EHSV na téma „Hodnocení účinnosti politik EU pro malé a střední podniky na období 2007–2015“.

36

(37)  http://www.eurochambres.eu/custom/EUROCHAMBRES_proposal_for_a_European_Pillar_of_Entrepreneurial_Rights-2016-00213-01.pdf.

37

(38)  Ve Švédsku je to pouze 6 %.

38

(39)  https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/strategy_cs; https://www.ppact.eu/; www.sesamproject.eu; http://www.tenderio.com/.

39

---

| 8.6.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 197/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 197/10

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zaujetí komplexního přístupu k průmyslové politice v EU – zlepšení podnikatelského prostředí a podpora konkurenceschopnosti evropského průmyslu

(průzkumné stanovisko)

(2018/C 197/02)

| Zpravodaj: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | Dirk BERGRATH |

Zpravodaj:

Gonçalo LOBO XAVIER

Spoluzpravodaj:

Dirk BERGRATH

| Konzultace | bulharské předsednictví Rady, 5. 9. 2017 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná specializovaná sekce | Jednotný trh, výroba a spotřeba |
| Přijato ve specializované sekci | 18. 12. 2017 |
| Přijato na plenárním zasedání | 17. 1. 2018 |
| Plenární zasedání č. | 531 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 134/1/0 |

Konzultace

bulharské předsednictví Rady, 5. 9. 2017

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná specializovaná sekce

Jednotný trh, výroba a spotřeba

Přijato ve specializované sekci

18. 12. 2017

Přijato na plenárním zasedání

17. 1. 2018

Plenární zasedání č.

531

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

134/1/0

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV si je vědom toho, že obnovená strategie průmyslové politiky EU je klíčovým faktorem ovlivňujícím orientaci růstu a rychlé přizpůsobování členských států novým trendům a novému hospodářskému modelu. Průmysl má v širším smyslu zásadní význam pro vytváření pracovních míst. EHSV proto Komisi a členské státy naléhavě vybízí, aby pro řešení problémů přijaly dlouhodobou a komplexní strategii s globální vizí namísto přístupu založeného na krátkodobých řešeních, která neumožní konkrétnější a udržitelnější růst a vytváření pracovních míst. V této souvislosti by bylo užitečné, kdyby Komise vypracovala srovnávací studii o různých plánech podpory výrobního průmyslu, které byly nedávno zavedeny ve Spojených státech, Číně a Koreji. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Rychle se rozšiřující služby pro podniky, zejména pro malé a střední podniky, jsou již nyní pro výrobní činnosti klíčové. Správná kombinace služeb pro podniky a výrobních činností je zásadní pro dosažení efektivity a konkurenceschopnosti a musí být součástí moderní strategie průmyslové politiky. Startupy musí být pobízeny k tomu, aby rozvíjely řešení, která mohou podpořit průmyslové činnosti a zvýšit konkurenceschopnost, zejména pokud chtějí být dlouhodobě udržitelné. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Záměr, aby průmysl do roku 2020 tvořil přibližně 20 % HDP (1) oproti současným 15,1 %, musí být nejen politickým cílem, ale také prioritou v souladu s dlouhodobým hlediskem. Evropská politika se musí na tento cíl i nadále soustředit, ale vždy přitom zohledňovat různé strukturální situace v každém členském státu a potřebu zabránit roztříštěnosti jednotného trhu. To by mělo být i nadále prioritou Komise. Definování nových, spolehlivých a měřitelných cílů by také mohlo zvýšit angažovanost členských států a informovanost o tom, jak průmyslové činnosti přispívají k dobrým životním podmínkám evropských občanů. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV vítá hlavní cíl, který uvedl předseda Juncker a jímž je posílit evropský průmysl a jeho konkurenceschopnost a udržet si nebo zaujmout vedoucí postavení ve světě v oblastech inovací, digitalizace a dekarbonizace. K tomotu účelu potřebuje Evropa dlouhodobou strategii založenou na skutečné inteligentní specializaci a strukturální rozmanitosti a flexibilitě v členských státech a na předjímání zásadních, prudkých a nebývalých změn probíhajících v provozním prostředí. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV je přesvědčen, že má-li být dosažena lepší rovnováha mezi členskými státy v oblasti konkurenceschopnosti, musí být provedeny strukturální reformy schválené sociálními partnery a organizacemi občanské společnosti a na programu musí být konkrétní změny politiky týkající se vzdělávání, činností v oblasti výzkumu a vývoje, veřejných a soukromých investic a produktivity. V těchto konkrétních oblastech je třeba sdílet osvědčené postupy. Díky aktuálním obecně pozitivním hospodářským výsledkům v Evropě nyní nastala ta správná chvíle. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV je pevně přesvědčen, že atraktivita Evropy musí být prioritou každé průmyslové politiky založené na inovacích a konkurenceschopnosti a na programu musí být relokalizace některých odvětví. Relokalizace musí vycházet z hlavních evropských aktiv, jako je hospodářský model založený na znalostech, inovacích, vysoké úrovni dovedností, činnostech v oblasti výzkumu a vývoje a příznivém a udržitelném prostředí pro podnikání, v němž jsou dodržovány sociální normy EU. Toho lze dosáhnout pouze na základě intenzivní spolupráce mezi velkými společnostmi a malými a středními podniky za účelem dokončení pozitivního koloběhu inovací. Tato spolupráce se musí odrazit v přidělování finančních prostředků EU na výzkum, vývoj a inovace a měla by být posílena v rámci víceletého finančního rámce (2014–2020). Pozitivní orientace fiskální politiky by významně usnadnila přidělování nových prostředků přímo zaměřených na zlepšení konkurenceschopnosti evropského průmyslu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV plně podporuje výroční „Den průmyslu“ jakožto způsob zdůraznění priorit EU a zvýšení povědomí o tomto cíli. EHSV upozorňuje na potřebu zapojit sociální partnery a organizace občanské společnosti do Dne průmyslu a na jejich schopnost spolupracovat při řešení této otázky. Evropa potřebuje, aby všichni občané chápali sílu značky „vyrobeno v Evropě“ („Made in Europe“) a úlohu všech, kteří se podílejí na plnění tohoto úkolu. Evropský průmysl má dopad na společnost a to si evropští občané musí uvědomovat. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV upozorňuje na potřebu vytvoření a přizpůsobení nových politik týkajících se dovedností. Evropa této výzvě musí čelit zapojením organizací občanské společnosti a sociálních partnerů, aby byla respektována stávající pracovní síla a dodržována její práva a povinnosti, ale zároveň se musí zaměřit na budoucnost a na potřebu zrychlit přizpůsobování systémů vzdělávání a odborné přípravy novým pracovním místům, která se již rýsují. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV vítá novou iniciativu Komise zaměřenou na vytvoření Evropského rámce pro kvalitní a efektivní učňovskou přípravu, což může přispět k řešení nedostatků na trhu práce a poskytnout podnikům pracovní sílu, která by měla potřebné praktické dovednosti a znalosti (2). Kvalita a množství pracovní síly v Evropě je pravděpodobně jednou z nejdůležitějších výzev pro konkurenceschopnost Evropy a každý členský stát se musí na řešení tohoto obrovského úkolu podílet. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV je přesvědčen, že pro nastolení rovných podmínek je naprosto zásadní, aby bylo dosaženo kompromisu, co se týče respektování spravedlivého obchodu mezi světovými aktéry (3). Evropa musí jít příkladem a aktivně zapojovat další regiony, co se týče udržitelnosti, dodržování evropských sociálních norem a spravedlivé hospodářské soutěže. Evropa však nemůže přehlížet skutečnost, že jiní světoví aktéři používají nekalé praktiky, které podrývají evropské hodnoty, konkurenceschopnost, pracovní místa a blahobyt. Evropa musí být ostražitá a využívat správné nástroje na podporu svých hodnot a průmyslových podniků. Nadměrná kapacita, nezákonné státní podpory a další formy nekalé hospodářské soutěže musí být řešeny prostřednictvím unijní regulace při současném dodržování pravidel WTO. Antidumpingová opatření, jež prosadila Evropská komise, mají zásadní význam pro vytvoření spravedlivého podnikatelského prostředí, ale je třeba je lépe, rychleji a pružněji monitorovat, aby byl splněn konečný cíl bez nepřímých vedlejších účinků na různá průmyslová odvětví (4). |
| --- | --- |

1.10.

2.   Aktuální situace v Evropě a sdělení Komise

| 2.1. | Požadavek příštího bulharského předsednictví byl doručen několik dní předtím, než Komise zveřejnila své sdělení nazvané „Investice do inteligentního, inovativního a udržitelného průmyslu – obnovená strategie průmyslové politiky EU“. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Evropský parlament dne 5. července 2017 vznesl požadavek na vytvoření ambiciózní strategie průmyslové politiky EU, která by zahrnovala „strategii a akční plán Unie pro soudržnou a komplexní průmyslovou politiku zaměřenou na reindustrializaci Evropy, která bude zahrnovat cíle, ukazatele, opatření a harmonogramy“. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Sdělení, které Komise následně zveřejnila, přinejmenším svědčí o jejím zájmu o tuto otázku. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Smyslem tohoto stanoviska není soustředit se na toto sdělení. Tyto body však nelze opomenout:






  — | sdělení představuje evropský průmysl jako průmysl, jehož vývoj má od roku 2009 trvale vzestupný trend. Není jasné, proč Komise odkazuje na rok 2009, nejhorší rok hospodářské krize. Ani podíl přidané hodnoty výroby, ani zaměstnanost se dosud nevrátily na úroveň před krizí z roku 2007, i přes strukturální reformy a politiky zaměřené na nabídku – nebo právě kvůli nim, které stále narušují poptávku v okrajových oblastech Evropy; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

sdělení představuje evropský průmysl jako průmysl, jehož vývoj má od roku 2009 trvale vzestupný trend. Není jasné, proč Komise odkazuje na rok 2009, nejhorší rok hospodářské krize. Ani podíl přidané hodnoty výroby, ani zaměstnanost se dosud nevrátily na úroveň před krizí z roku 2007, i přes strukturální reformy a politiky zaměřené na nabídku – nebo právě kvůli nim, které stále narušují poptávku v okrajových oblastech Evropy;

| — | je obtížné zjistit, co přesně je na přístupu Komise nového. Sdělení sestává převážně z obvyklých politických doporučení Komise (zaměřených na nabídku) týkajících se průmyslu: omezení byrokracie, prohloubení jednotného trhu a rozvoj investičního kapitálu (oživení sekuritizačního trhu pro rizikový kapitál, EFSI atd.); |
| --- | --- |

—

je obtížné zjistit, co přesně je na přístupu Komise nového. Sdělení sestává převážně z obvyklých politických doporučení Komise (zaměřených na nabídku) týkajících se průmyslu: omezení byrokracie, prohloubení jednotného trhu a rozvoj investičního kapitálu (oživení sekuritizačního trhu pro rizikový kapitál, EFSI atd.);

| — | kromě strategie pro jednotný trh Komise zdůrazňuje potřebu dodatečných kvalifikačních opatření. Až na záměr rozšířit podporu rozvoje „vnitrostátních strategií v oblasti dovedností“ na další odvětví (tj. ocelářství, papírenský průmysl, ekotechnologie a energie z obnovitelných zdrojů) však ve skutečnosti nejsou předloženy žádné konkrétní návrhy; |
| --- | --- |

—

kromě strategie pro jednotný trh Komise zdůrazňuje potřebu dodatečných kvalifikačních opatření. Až na záměr rozšířit podporu rozvoje „vnitrostátních strategií v oblasti dovedností“ na další odvětví (tj. ocelářství, papírenský průmysl, ekotechnologie a energie z obnovitelných zdrojů) však ve skutečnosti nejsou předloženy žádné konkrétní návrhy;

| — | pokud jde o financování, Komise uvádí stávající strukturální a investiční fondy, podpůrné subjekty a programy (ESI fondy, EFSI, EIB, program Horizont 2020 atd.) a zcela opomíjí zásadní otázku, jak podporovat iniciativy v oblasti průmyslové polity ze sníženého rozpočtu EU po brexitu; |
| --- | --- |

—

pokud jde o financování, Komise uvádí stávající strukturální a investiční fondy, podpůrné subjekty a programy (ESI fondy, EFSI, EIB, program Horizont 2020 atd.) a zcela opomíjí zásadní otázku, jak podporovat iniciativy v oblasti průmyslové polity ze sníženého rozpočtu EU po brexitu;

| — | v oblastech energetiky, dopravy, digitalizace a obchodní politiky Komise shrnuje dříve přijatá opatření; |
| --- | --- |

—

v oblastech energetiky, dopravy, digitalizace a obchodní politiky Komise shrnuje dříve přijatá opatření;

| — | v souvislosti s nově vznikající ekonomikou založenou na technologických startupech, které se zaměřují na služby, by bylo vhodné tyto společnosti více propojit s oblastí průmyslu, díky čemuž by mohly lépe sloužit různým odvětvím, ale také by se tím přispělo k udržitelnosti těchto společností. (50 % podnikatelů prodělá úpadek během prvních pěti let činnosti (5)!) |
| --- | --- |

—

v souvislosti s nově vznikající ekonomikou založenou na technologických startupech, které se zaměřují na služby, by bylo vhodné tyto společnosti více propojit s oblastí průmyslu, díky čemuž by mohly lépe sloužit různým odvětvím, ale také by se tím přispělo k udržitelnosti těchto společností. (50 % podnikatelů prodělá úpadek během prvních pěti let činnosti (5)!)

| 2.5. | Sdělení nepřináší zcela nové prvky (6). Jedná se o shrnutí již přijatých politických opatření bez nového uceleného strategického přístupu, který požaduje EP a který slibuje název sdělení „Obnovená strategie průmyslové politiky EU“. Nyní nastal čas, aby se Evropa poučila z minulosti a hleděla do budoucna, přičemž je třeba dbát na zájmy občanů a na udržitelnost evropského modelu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | V souvislosti s evropskou průmyslovou strategií vyvstala potřeba soudržného průmyslového akčního plánu se závaznými cíli, harmonogramy, nástroji a sdílenou odpovědností, který by řešil čtyři hlavní výzvy příštích deseti let: digitalizaci, změnu klimatu, globalizaci a demografické změny (zvláště výzvy související s mobilitou a stárnutím). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | Evropský průmysl a průmysl na celém světě prochází velmi rozsáhlou transformací. Ta s sebou nese obrovské výzvy. Evropský průmysl má zásadní význam pro evropský růst a ekonomiky členských států. Představuje 80 % evropského vývozu a podporuje soukromé i veřejné inovace a vysoce kvalifikovaná pracovní místa pro občany. Má také zásadní význam pro vnitřní trh. Evropa se stále těší konkurenční výhodě v oblasti výrobků a služeb s vysokou přidanou hodnotou a toto postavení si musí nadále udržet. Musí tohoto aktiva ale také využívat a podporovat činnosti stimulující růst. Průmysl poskytuje 36 milionů přímých pracovních míst a přispívá k vysoké životní úrovni našich občanů. Hraje klíčovou úlohu při podpoře vedoucího postavení Evropy ve světě a jejího mezinárodního významu. Evropský průmysl zásadním způsobem podporuje činnosti v oblasti výzkumu a inovací a významně přispívá k vytváření pracovních míst a růstu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV se domnívá, že probíhající průmyslová revoluce vychází z dramatických a rychlých změn globálních hráčů, zásadních změn v chování spotřebitelů a průlomového vývoje v oblasti vědy a technologií. To je spojeno se známým pokrokem v digitalizaci, v oběhovém hospodářství, robotizaci a nových výrobních procesech. To znamená, že dlouhodobá průmyslová strategie musí být připravena na zcela nové podmínky, které přinese např. zavedení umělé inteligence či v pozdějším horizontu nástup „Průmyslu 5.0“. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tato změna paradigmatu již nyní zásadním způsobem mění podnikání i společnost, a tudíž i průmysl se všemi jeho aspekty. Jedním z nejdůležitějších aspektů této revoluce bude transformace práce a dovedností. Toto nové uspořádání průmyslu ovlivní většinu hospodářských odvětví. Průmysl 4.0 vyžaduje Práci 4.0, která by zahrnovala právo na přístup ke vzdělání a celoživotnímu učení. Pouze kvalifikovaná pracovní síla bude schopna reagovat na měnící se trhy a inovativní pracoviště. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Evropský hospodářský a sociální výbor žádá Evropskou komisi, aby provedla a předložila mu srovnávací studii o různých plánech podpory výrobního průmyslu, které byly nedávno zavedeny ve Spojených státech, Číně a Koreji. Taková kvantitativní a kvalitativní analýza nasazených zdrojů a odvětvových i tematických priorit by poskytla nezbytné informace pro to, aby bylo možné rozvíjet „komplexní průmyslovou strategii EU se zaměřením na rok 2030 a následující období, včetně střednědobých a dlouhodobých strategických cílů a ukazatelů pro průmysl, kterou by měl doplnit akční plán s konkrétními opatřeními“ (7). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV je přesvědčen, že existuje přímá vazba mezi vzdělávacími programy a zařízeními a sociální soudržností. Klíčovými tématy jsou moderní dovednosti a kvalifikace pro uživatele digitálních technologií a rekvalifikace. Sociální partneři a organizace občanské společnosti by se měli do tvorby vzdělávacích programů pro všechny úrovně a formy vzdělávání důsledně zapojit. Další globální hráči kromě Evropy – konkrétně Spojené státy („Amerika na prvním místě“), Čína, Japonsko, Indie a Korea – již přijímají opatření k řešení těchto otázek a je nezbytný nový přístup k dovednostem. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Obdobně se strategie „Make in India“ snaží připravit zemi na to, aby se mohla stát „příští destinací výroby“. Tento postup se týká nejen technologie, ale také a především dovedností. Za povšimnutí stojí skutečnost, že Čínská lidová republika již připravuje státní program nazvaný „Vyrobeno v Číně 2025“, jenž vychází z německé Industrie 4.0 a jiných evropských trendů. To znamená, že Evropa opět stojí v čele těchto změn. Být v čele celého procesu však nemusí stačit. Zároveň si musíme být vědomi budoucích problémů a toho, jak se musíme přizpůsobit, abychom mohli podpořit a upevnit vedoucí postavení Evropy, a zajistit tak výsledky a růst pro všechny. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Průmyslovou konkurenceschopnost Evropy je třeba vnímat globálně, třebaže mezi jednotlivými členskými státy existují rozdíly. Několik studií poukazuje v oblasti konkurenceschopnosti na jasné rozdělení na „členské státy zaujímající vedoucí postavení“ (10), „členské státy v těsném závěsu“ (7) a „členské státy snažící se dohonit zpoždění“ (11) (8). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | To znamená, že politiky EU původně založené na konvergenci dostatečně nezohledňují prohlubování rozdílu mezi členskými státy EU: neexistuje univerzální řešení pro všechny a je třeba k tomu přistupovat s odvahou a vždy mít na paměti zásadu růstu pro všechny. Je třeba obnovit spojení mezi konkurenceschopností, konvergencí a soudržností. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Tento přístup lze aplikovat i na činnosti v oblastech výzkumu, vývoje a inovací. Je velmi důležité zvýšit nebo alespoň zachovat investice do těchto činností, ale vždy je nutné brát v úvahu konkrétní situaci v daném členském státě. Evropská politika musí zohledňovat strukturální rozmanitost Unie, a to i v souvislosti s činnostmi v oblastech výzkumu, vývoje a inovací (9). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | V neposlední řadě EHSV zdůrazňuje, že je třeba posílit pracovněprávní vztahy jakožto nezbytnou podmínku pro komplexní reindustrializaci. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Konkrétní připomínky

4.1.   Obchod a globalizace (včetně činností společností zaměřených na internacionalizaci).

| 4.1.1. | Není pochyb o tom, že vnitřní trh zásadním způsobem ovlivňuje růst Evropy a musí nabízet spravedlivé prostředí pro vytváření, zahajování činnosti, vývoj a udržování podniků. Je velmi důležité vytvářet vhodné podmínky pro působení v EU. Nesmíme samozřejmě zapomínat na postavení Evropy ve světě a na potřebu spolupráce s jinými hospodářskými regiony. Nedávno schválené obchodní dohody s jinými ekonomikami a jednání s dalšími možnými partnery musí být prozíravé a musí být vnímány jako příležitost k růstu a rozvoji průmyslu. Evropa ale zároveň nemůže přehlížet jisté nekalé praktiky v jiných hospodářských regionech světa a musí na takovou praxi rázně reagovat. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Jádrem všech politik musí být evropské sociální normy, a přestože Evropa tyto normy nemůže ukládat celému světu, je třeba přijmout opatření k jejich hájení a vytvoření příznivé atmosféry tím, že v celosvětovém měřítku vytvoří přátelskou kulturu založenou na odpovědnosti podniků, která půjde příkladem. |
| --- | --- |

4.1.2.

4.2.   Energetika a udržitelný průmysl založený na oběhovém hospodářství

| 4.2.1. | Evropa musí neustále investovat do udržitelného průmyslu, který je pro občany přijatelný. Společnost, která dokáže omezit zátěž, jíž je vystavena příroda, tím, že zajistí co nejdelší využívání zdrojů, je společnost, která je lépe připravena. Koncepce oběhového hospodářství musí být ústředním prvkem všech průmyslových politik, aby bylo možné získávat zpět materiály, opětovně je používat, repasovat je či recyklovat za účelem vytváření nových výrobků v udržitelném prostředí. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Prioritou je více než kdy jindy využívání alternativních zdrojů energie a zelené energie (10). Občané musí být upozorněni na tyto činnosti, které vytvářejí pracovní místa a umožňují evropskému výrobnímu průmyslu, aby měl v mnoha oblastech předávání znalostí vedoucí postavení. Tento specifický „průmysl“ prokazuje schopnost Evropy propojovat znalosti získané v akademickém prostředí a v jiných institucích s výrobním systémem. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | EU by se neměla zaměřovat pouze na domácí opatření, nýbrž měla by usilovat o vytvoření příznivých podmínek pro průmyslová odvětví EU v oblasti vývozu technologií, výrobků a řešení, aby co nejúčinněji přispěla k překonání globálních problémů v oblasti klimatu a přírodních zdrojů. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Výzkum, vývoj a inovace

| 4.3.1. | Evropské projekty v oblasti výzkumu a vývoje by měly být podpořeny prostřednictvím veřejného financování a měly by být koordinovány s interními iniciativami členských států. Prioritou musí být zvýšení míry investic do činností v oblasti výzkumu, vývoje a inovací ve všech členských státech. EHSV také (znovu) požaduje, aby byly zjednodušeny postupy pro přístup k financování EU, co se týče inovací (11). |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | EHSV je rovněž přesvědčen, že inovačnímu ekosystému skutečně prospívají investice EU do velkých společností za účelem posílení účasti malých a středních podniků. Pozitivní koloběh inovací je možný pouze v případě, že investice velkých společností budou propojeny s hledáním řešení ze strany malých a středních podniků. V této oblasti by měly být v členských státech zviditelněny evropské projekty, jako je program COSME, aby se změnil způsob vnímání občany. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | EHSV dále požaduje, aby byl posílen odpovědný výzkum a inovace. Jedná se o holistický přístup, který byl přijat v programu Horizont 2020 a zapojuje všechny zúčastněné subjekty (od výzkumných pracovníků až po instituce a vlády) prostřednictvím inkluzivních a participativních metod. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | EHSV nezapomněl a přál by si upozornit na nejnovější technologický vývoj vyplývající z pokroku dosaženého ve výzkumu a při využívání poznatků získaných v oblasti umělé inteligence. V tomto ohledu EHSV poukazuje na dopad a důsledky jejího uplatňování nejen na průmyslové výrobní procesy, ale také na oblast práce a obecně na způsob života. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Brexit

| 4.4.1. | Dopad brexitu se bude v jednotlivých odvětvích lišit podle dohody, již nakonec uzavře Spojené království s EU-27. Některá odvětví pocítí důsledek brexitu více, jiná budou zasažena méně. Nicméně dopad na jednotlivá odvětví by neměl být posuzován samostatně, jelikož odvětví jsou do velké míry propojena, což může zvýšit dopad na každé z nich. Problémy, jimž čelí potravinářský a nápojový průmysl, se dotknou hotelů a restaurací, zatímco například překážky v hutním průmyslu postihnou automobilovou výrobu. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Zdají se být důležité dva aspekty: přístup na trh a přístup k zaměstnání na obou stranách. Zatímco zaměstnávání pracovníků z EU ve Spojeném království je v mnoha odvětvích zpravidla velmi podobné, relativní význam vývozu do EU se značně liší, přičemž některá rozsáhlejší odvětví, jako je stavebnictví, velkoobchod a maloobchod, jsou více zaměřena na tuzemský trh. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Pro EHSV je zásadní chránit integritu jednotného trhu. Kromě toho je důležité, aby byla zajištěna právní jistota. |
| --- | --- |

4.4.3.

5.   Investiční plán

| 5.1. | Investice hrají zásadní úlohu v kontextu nové průmyslové éry. EHSV se domnívá, že by mohla být přijata řada opatření s cílem zvýšit efektivitu investic a dostat průmyslové podniky do nové dimenze:






  — | zvýšení veřejných investic: prostor pro členské státy ve fiskální oblasti, zmírnění dluhových kritérií pro veřejné investice („zlaté pravidlo“); navýšení rozpočtu EU na procesy průmyslové transformace, investice do udržitelné (trans)evropské infrastruktury; |
| --- | --- | --- |

5.1.

—

zvýšení veřejných investic: prostor pro členské státy ve fiskální oblasti, zmírnění dluhových kritérií pro veřejné investice („zlaté pravidlo“); navýšení rozpočtu EU na procesy průmyslové transformace, investice do udržitelné (trans)evropské infrastruktury;

| — | posílení soukromých investic: stimulace investiční činnosti Evropské investiční banky, zavedení nových programů financování z národních bank a posílení programů stávajících. Cílem je poskytnout malým a středním podnikům bezpečný a dlouhodobý rámec financování, zejména pokud jde o složité procesy transformace. |
| --- | --- |

—

posílení soukromých investic: stimulace investiční činnosti Evropské investiční banky, zavedení nových programů financování z národních bank a posílení programů stávajících. Cílem je poskytnout malým a středním podnikům bezpečný a dlouhodobý rámec financování, zejména pokud jde o složité procesy transformace.

| — | podpora strategie Evropské komise pro udržitelné financování v rámci unie kapitálových trhů, což usnadní dlouhodobé investice nasměrováním toků soukromého kapitálu do oblasti udržitelných investic. V této souvislosti Výbor poukazuje na význam závěrečné zprávy, kterou brzy vydá skupina odborníků na vysoké úrovni pro udržitelné finance, a následného akčního plánu. |
| --- | --- |

—

podpora strategie Evropské komise pro udržitelné financování v rámci unie kapitálových trhů, což usnadní dlouhodobé investice nasměrováním toků soukromého kapitálu do oblasti udržitelných investic. V této souvislosti Výbor poukazuje na význam závěrečné zprávy, kterou brzy vydá skupina odborníků na vysoké úrovni pro udržitelné finance, a následného akčního plánu.

| 5.2. | Přidělování finančních prostředků EU se musí zaměřit na plnění cílů rozvoje v oblasti průmyslové politiky, zejména s přidanou hodnotou pro EU (snížení emisí CO2, energetická účinnost, obnovitelné zdroje energie, digitalizace atd.), a musí být navázáno na sociální normy EU a referenční ukazatele. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Tyto cíle v oblasti udržitelnosti jsou zásadní pro evropský průmysl a vedoucí postavení Evropy. Vyžadují však vhodný investiční rámec pro malé a střední podniky, který by jim umožnil udržet si konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EHSV se rovněž domnívá, že je třeba prozkoumat, zda by se mělo členským státům umožnit, aby do svých postupů zadávání veřejných zakázek zahrnuly sociální a regionální kritéria (koncepce „dobrého obsahu“). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Závěrem také navrhuje přehodnotit systém zdanění právnických osob s cílem řešit daňové úniky a problémy daňové soutěže. |
| --- | --- |

5.5.

V Bruselu dne 17. ledna 2018.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Georges DASSIS

---

(1)  COM(2017) 479 final.

1

(2)  COM(2017) 563 final – Evropský rámec pro kvalitní a efektivní učňovskou přípravu.

2

(3)  V souladu s devátým cílem udržitelného rozvoje v oblasti průmyslu, inovací a infrastruktury, který byl schválen všemi členskými státy EU.

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/336 ze dne 27. února 2017 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých tlustých plechů z nelegované oceli nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla bylo dobrým příkladem antidumpingového opatření, ale musí být monitorovány vedlejší účinky (http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2017/336/oj).

4

(5)  http://www.eesc.europa.eu/cs/node/53913 (odstavec 2.4).

5

(6)  COM(2014) 14 final.

6

(7)  Závěry Rady pro konkurenceschopnost, 30. listopadu a 1. prosince 2017.

7

(8)  Factors for Growth Priorities for competitiveness, convergence and cohesion in the EU (Faktory růstu: Priority v oblasti konkurenceschopnosti, konvergence a soudržnosti v EU); Lighthouse Europe.

8

(9)  Informační zpráva EHSV o průběžném hodnocení programu Horizont 2020 (INT/807).

9

(10)  Nedávné údaje týkající se výsledků „větrné energetiky“ (https://windeurope.org/about-wind/daily-wind/: ve čtvrtek 23. listopadu 2017 bylo 19,2 % poptávky po elektrické energii v Evropě uspokojeno z větrné energie. Nejlepších výsledků dosáhly tři země, a to Dánsko – 93 %, Německo – 47 % a Portugalsko – 46 %), což svědčí o tom, že je možné energetickou účinnost zlepšit.

10

(11)  Podle některých předběžných odhadů činí investice v rámci programu Horizont 2020 74,8 miliard EUR, včetně 16,4 miliard EUR věnovaných vedoucímu postavení v průmyslu. V rámci současného víceletého finančního rámce je ze strukturálních fondů vyčleněno 43,7 miliard EUR na výzkum a inovace, 63,7 miliard EUR na konkurenceschopnost malých a středních podniků a 44,8 miliard EUR na nízkouhlíkovou ekonomiku. Zprávy o projektu „Made in China“ uvádějí celkové veřejné investice ve výši 1,5 miliard USD.

11

---

III Přípravné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR

531. plenární zasedání ESHV ve dnech 17. a 18. ledna 2018

| 8.6.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 197/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 197/17

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Roční pracovní program Unie pro oblast evropské normalizace na rok 2018

[COM(2017) 453 final]

(2018/C 197/03)

| Samostatný zpravodaj: | Juan MENDOZA CASTRO |
| --- | --- |

Samostatný zpravodaj:

Juan MENDOZA CASTRO

| Konzultace | Evropská komise, 09/10/2017 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 SFEU |
| Odpovědná specializovaná sekce | Jednotný trh, výroba a spotřeba |
| Přijato ve specializované sekci | 18. 12. 2017 |
| Přijato na plenárním zasedání | 17. 1. 2018 |
| Plenární zasedání č. | 531 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování): | 195/1/0 |

Konzultace

Evropská komise, 09/10/2017

Právní základ

Článek 304 SFEU

Odpovědná specializovaná sekce

Jednotný trh, výroba a spotřeba

Přijato ve specializované sekci

18. 12. 2017

Přijato na plenárním zasedání

17. 1. 2018

Plenární zasedání č.

531

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování):

195/1/0

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Výbor vítá program normalizace na rok 2018, zejména opatření v sociální a environmentální oblasti, avšak doporučuje, aby bylo do budoucích verzí začleněno shrnutí o souladu s předchozími programy. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Doporučuje, aby byla všechna opatření v oblasti IKT zahrnuta do jediného dokumentu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Naléhavě vybízí Komisi, aby pečlivě sledovala možné zneužívání pravidel pro patenty a uzavřených norem a zabránila mu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Výbor zdůrazňuje úlohu Komise v evropském sytému normalizace, který je zásadní pro rozvoj vnitřního trhu a staví EU do celosvětové čelní pozice v této oblasti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Vyzývá Komisi, aby zachovala odpovídající rozpočtové zdroje a nezbytný personál pro plnění cílů nařízení (EU) č. 1025/2012. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Trvá na tom, aby bylo podrobně sledováno úsilí hlavních normalizačních subjektů. EHSV by mohl jako prioritu vytvořit fórum ad hoc týkající se inkluzivnosti evropského systému normalizace. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Výbor obecně považuje 27 opatření plánovaných na rok 2018 za přiměřené, avšak poukazuje na následující aspekty:






  — | jednotný digitální trh: EHSV vyjadřuje svoje obavy z toho, že celosvětové normy de facto jsou často řízeny průmyslovými giganty ze zemí mimo EU, což má negativní důsledky; |
| --- | --- | --- |

1.7.

—

jednotný digitální trh: EHSV vyjadřuje svoje obavy z toho, že celosvětové normy de facto jsou často řízeny průmyslovými giganty ze zemí mimo EU, což má negativní důsledky;

| — | nové normy pro ethanol: EHSV důrazně doporučuje zohlednit ochranu životního prostředí; |
| --- | --- |

—

nové normy pro ethanol: EHSV důrazně doporučuje zohlednit ochranu životního prostředí;

| — | Výbor vítá především různá opatření zaměřená na výrazné zlepšení stavu životního prostředí a lidského zdraví; |
| --- | --- |

—

Výbor vítá především různá opatření zaměřená na výrazné zlepšení stavu životního prostředí a lidského zdraví;

| — | normy pro zdravotnické prostředky: EHSV doporučuje, aby byla zohledněna i nákladová efektivnost; |
| --- | --- |

—

normy pro zdravotnické prostředky: EHSV doporučuje, aby byla zohledněna i nákladová efektivnost;

| — | harmonizace kritérií pro emise v odvětví dopravy: EHSV zdůrazňuje, že od prvních kroků v roce 1995 bylo dosaženo malého pokroku. |
| --- | --- |

—

harmonizace kritérií pro emise v odvětví dopravy: EHSV zdůrazňuje, že od prvních kroků v roce 1995 bylo dosaženo malého pokroku.

| 1.8. | EHSV podporuje Komisi v oblasti mezinárodní spolupráce, ale chtěl by Komisi upozornit na skutečnost, že čím dál více norem je v současné době vytvářeno na mezinárodní úrovni bez koordinovaného přínosu EU. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV doporučuje, aby evropské normalizační organizace zjednodušily postupy pro organizace podle přílohy III, pokud jde o přístup k postupu návrhu norem, a tím zmírnily překážku pro účinné zapojení. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV vítá různé činnosti společné iniciativy pro normalizaci, ale zároveň navrhuje zvážit nepřímé důsledky činností v oblasti stanovování norem v záležitostech, jako je přemisťování pracovních míst, inkluzivnost společnosti, vzdělávání, odborná příprava atd. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Návrhy Komise

| 2.1. | Roční pracovní program EU řeší a odráží problémy a aspekty související s patenty, jejichž využití je nezbytné k dodržení technických norem, s normalizací IKT, s mezinárodním rozměrem normalizace a s autonomními vozidly. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Plán rovněž zohledňuje společnou iniciativu pro normalizaci z června 2016 (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Jsou stanovena opatření na podporu následujících strategických priorit zaměřených na podporování příslušných iniciativ v rámci pracovního programu Komise na rok 2017 a potřeb v oblasti normalizace na rok 2018 vyplývajících z těchto iniciativ:






  — | strategie pro jednotný digitální trh; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

strategie pro jednotný digitální trh;

| — | strategie energetické unie; |
| --- | --- |

—

strategie energetické unie;

| — | kosmická strategie pro Evropu; |
| --- | --- |

—

kosmická strategie pro Evropu;

| — | akční plán EU pro oběhové hospodářství; |
| --- | --- |

—

akční plán EU pro oběhové hospodářství;

| — | evropský obranný akční plán; |
| --- | --- |

—

evropský obranný akční plán;

| — | integrovanější a spravedlivější vnitřní trh s posílenou průmyslovou základnou. |
| --- | --- |

—

integrovanější a spravedlivější vnitřní trh s posílenou průmyslovou základnou.

| 2.4. | Komise zajistí interinstitucionální vzdělávání s cílem zlepšit chápání zákonodárců a spolunormotvůrců, pokud jde o využívání norem při provádění právních předpisů a politik. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Vyzývá také evropské normalizační organizace, aby zachovaly a zintenzivnily své úsilí o usnadnění činnosti organizací uvedených v příloze III a všech zainteresovaných partnerů, se zvláštním zaměřením se na jejich vnitřní předpisy a postupy a na práci na mezinárodní úrovni, zejména v rámci ISO a IEC. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | EHSV vítá pracovní program na rok 2018 předložený Komisí, jenž zahrnuje sociální a klíčové environmentální otázky, a to včetně důležitých témat, jako jsou oběhové hospodářství, změna klimatu a čisté energie. Konstatuje však, že budoucí verze by měly obsahovat shrnutí s podrobnostmi o tom, do jaké míry byly splněny předchozí roční pracovní programy. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Je potřeba zjednodušit platformy a mechanismy pro koordinaci v oblasti IKT, aby se zabránilo zdvojování úsilí a možné nedostatečné koordinaci. Veškerá normalizační opatření v této oblasti by měla být zahrnuta do jediného dokumentu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Otevřené normy jsou důležité pro průmyslový a technologický rozvoj v EU. Výbor naléhavě vybízí Komisi, aby zabránila zneužívání pravidel pro patenty a norem s uzavřeným zdrojem a jejich používání v rozporu se zásadami hospodářské soutěže. V případě patentů, jejichž využití je nezbytné k dodržení technických norem, podporujeme zásadu spravedlivých, přiměřených a nediskriminačních (FRAND) licencí. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Normalizační model staví EU do celosvětové vedoucí pozice. EHSV vyzdvihuje činnost Evropské komise v této oblasti. Jednotnost a soudržnost souboru evropských norem zajišťuje základní zásada „jedna norma, jedna zkouška – akceptovaná po celé Evropě“. Podnikům to přináší investice a také právní a finanční jistotu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Vzhledem ke specifické povaze a významu evropského normalizačního systému pro průmysl, malé a střední podniky, spotřebitele a pracovníky vyzývá EHSV Komisi k zachování rozpočtových zdrojů a personálu v zájmu plnění cílů nařízení (EU) č. 1025/2012. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV žádá, aby bylo provedeno podrobné monitorování činnosti hlavních subjektů normalizace, a to za účelem posílení aspektu inkluzivnosti evropského systému normalizace. EHSV by mohl jako prioritu vytvořit fórum ad hoc týkající se inkluzivnosti evropského systému normalizace. Tento orgán by byl pověřen, aby každý rok pořádal veřejná slyšení za účelem vyhodnocení pokroku v této oblasti. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Vzhledem k tomu, že v tuto chvíli chybí uspokojivá reakce týkající se závěru Evropského soudního dvora ve věci James Elliott (2), který poprvé uznává, že evropské normy jsou součástí právních předpisů EU, EHSV zdůrazňuje, že je důležité, aby Komise vykonávala svou nezbytnou kontrolní pravomoc nad normalizační činností v úzké spolupráci s ostatními evropskými institucemi, a žádá o interinstitucionální diskusi o této otázce. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV navrhuje, aby Evropská komise přezkoumala proces konzultace předběžného návrhu ročního pracovního programu Unie, neboť neposkytl žádný strategický výhled, žádnou strukturu, žádný kontext, ani vysvětlení důvodů ohledně předložených návrhů. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Připomínky k opatřením na rok 2018

Nový impuls pro zaměstnanost, růst a investice

4.1.   Zavedení harmonizovaných pravidel pro výrobce hnojiv (včetně organických) (3)

Výbor již upozorňoval na to, že některé definice a normy týkající se hnojiv z druhotných surovin nejsou jasné. V zájmu zlepšení provádění nového nařízení doporučuje EHSV důkladnější integraci a harmonizaci se stávající směrnicí o odpadech (4) a připomíná také důležitost environmentálních aspektů v souvislosti s hnojivy.

Jednotný digitální trh

4.2.   Zlepšování kvality pevných i bezdrátových mobilních služeb (5)

| 4.2.1. | Normalizace hraje v této oblasti nesporně významnou úlohu a brání roztříštěnosti trhu, která může přinášet postupy narušující hospodářskou soutěž (6). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EHSV plně podporuje Komisi, pokud jde o strategii jednotného digitálního trhu, ale chtěl by poukázat na to, že má významné důsledky pro organizaci evropského trhu práce, jelikož stále více pracovníků oslovených prostřednictvím on-line platformy („crowd workers“) pracuje pro platformy a jejich pracovní poměr bývá často velmi krátký a nestabilní. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Digitalizace průmyslu je celosvětový trend, který bude v několika příštích letech na vzestupu. Normy v oblasti IKT jsou zásadní pro rozvoj digitálních technologií v mnoha průmyslových odvětvích. Celosvětové normy de facto jsou však řízeny průmyslovými giganty ze zemí mimo EU. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Vypracovávání vnitrostátních, evropských nebo mezinárodních norem oficiálními normalizačními orgány (CEN, CENELEC, ETSI) je pro rychle se měnící digitální technologii příliš zdlouhavé. Podniky proto vytvářejí své vlastní normy – v mnohem kratším čase a podle vlastních pravidel. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Hrozí, že vznik norem bude netransparentní a nejednotné. |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   Zavádění pravidel usnadňujících rozvoj technologie 5G v pásmu 26 GHz (24,25–27,50 GHz) a v dalších pásmech s vyšší vlnovou délkou (7)

EHSV toto opatření považuje za zásadní pro zachování vedoucího postavení EU v oblasti zavádění technologií 5G.

4.4.   Zavádění společných norem pro zlepšování radiokomunikačních systémů, výměnu údajů o cestujících a jízdních řádů a IT bezpečnost (8)

EHSV doporučuje, aby se rovněž normalizovaly technologické změny a nově vznikající obchodní modely v cestovním ruchu a zároveň aby se podporoval rozvoj inteligentního prodeje jízdenek a informačních služeb.

4.5.   Interoperabilita a výměna údajů mezi operátory s cílem podpořit účinnější přepravní a logistické služby (9)

V oblasti stanovování norem Komise navrhuje doplňková opatření. Je však důležité připomenout velké výzvy, které před tímto odvětvím stojí vzhledem k současné situaci: „opakované zadávání údajů do různých systémů v důsledku mozaiky neinteroperabilních norem; nedostatečně propojené systémy a nedostatečná důvěra v ochranu citlivých údajů; orgány, banky a pojišťovny neuznávají elektronické cestovní doklady; nedostatek kritického množství zúčastněných subjektů, které sdílejí údaje a zkoumají nové podnikatelské příležitosti“ (10).

Odolná energetická unie s progresivní politikou v oblasti změny klimatu

4.6.   Vytvoření nových senzorů a metod měření pro posouzení kvality vnějšího ovzduší (11); monitorování emisí amoniaku (HN3), chlóru a oxidu chloričitého do atmosféry a emise fluorovodíku (nebo celkové emise plynných fluoridů) z průmyslových odvětví (12); ochrana zdraví před polycyklickými aromatickými uhlovodíky (13)

Výbor vítá navrhovaná opatření, která významně přispívají ke zlepšování stavu životního prostředí a lidského zdraví. Vystavení obecné populace polycyklickým aromatickým uhlovodíkům (PAU), z nichž mnohé jsou známými karcinogeny, je již dlouho považováno za znepokojující a existuje několik právních předpisů EU, které již omezují přítomnost těchto látek v určitých potravinových výrobcích, vodě a vnějším ovzduší.

4.7.   Ekodesign: snižování spotřeby energie u mnoha výrobků (počítačů atd.) (14); označování energetické účinnosti centralizovaných systémů (15); zelená infrastruktura (16)

EHSV zdůrazňuje odolnost klíčové infrastruktury EU vůči nevyhnutelným dopadům změny klimatu a pomalou reakci systému normalizace na tuto důležitou otázku. Normy mohou podpořit rozvoj zelené infrastruktury tím, že přispějí ke zlepšení účinnosti zdrojů ve stavebnictví a k lepší odolnosti vůči dopadům změny klimatu.

4.8.   Vypracování norem pro 20/25 % příměsi ethanolu v naftě (nyní 10 %) (17)

Pokud se Komise rozhodne poskytnout výboru CEN mandát v této záležitosti, EHSV důrazně doporučuje zvážit tato témata: ekologické dopady monokulturní výsadby, poškození vody a půdy používáním pesticidů a hnojiv, eroze půdy, odplavování živin, zvýšené využívání zdrojů pitné vody, ztráta biologické rozmanitosti a přírodních stanovišť (18).

4.9.   Harmonizace kritérií pro emise v odvětví dopravy (19)

Podle EHSV by Komise měla k tomuto zcela jasně potřebnému opatření předložit konkrétnější návrhy. Je třeba poznamenat, že první krok ke snížení emisí v odvětví dopravy byl učiněn již v roce 1995 (20).

Vnitřní trh

4.10.   Posílení úlohy Evropského výboru pro vypracování norem pro vnitrozemskou plavbu (CESNI) (21)

Vzhledem k velkému počtu stávajících požadavků týkajících se pobřežní plavby (22) jsou zapotřebí opatření, EHSV má však za to, že návrh by mohl být přesnější.

4.11.   Plán pro následnou normalizaci evropského globálního navigačního družicového systému (EGNSS), provádění plánu a zvyšování interoperability služeb systému Galileo s trhem letecké dopravy (23)

EHSV tento návrh plně podporuje a konstatuje, že globální trh pro produkty a služby založené na GNSS – tzv. „navazující trh“– měl v roce 2013 hodnotu 200 miliard EUR (24).

4.12.   Elektronické zadávání veřejných zakázek (25)

Harmonizace je významným krokem při demokratizaci trhu, který má být transparentní a přístupný, s cílem ve velké míře využívat veřejných prostředků. Zároveň je nutné zachovat nízké náklady na vytváření či úpravu stávajících platforem, jakož i na jejich údržbu. Normalizace má tudíž prvořadý význam (26).

4.13.   Vytváření norem pro tiskárny a další zařízení (27)

EHSV souhlasí, že je zapotřebí nových harmonizovaných norem, jelikož spotřebitelé očekávají, že nové a inovativní produkty, jako jsou 3D tiskárny, roboti a autonomní vozidla, budou stejně bezpečné jako tradičnější výrobky. Je zásadní, aby tyto nové výrobky nepředstavovaly hrozbu pro bezpečnost spotřebitelů.

4.14.   Aktualizace požadavků na bezpečnost a účinnost zdravotnických prostředků (28)

EHS souhlasí s Komisí, že nové nařízení „posiluje bezpečnostní a výkonnostní požadavky na zdravotnické prostředky s cílem udržet krok s technologickým a vědeckým pokrokem“. Toto je hlavní cíl, ale jelikož nové technologie jsou hlavní hnací silou rychle rostoucích výdajů na zdravotnictví, EHSV doporučuje, aby byla zohledněna i efektivita nákladů.

4.15.   Aktualizace bezpečnostních a hygienických požadavků na stavební výrobky v kontaktu s pitnou vodou (29)

EHSV vyjadřuje politování nad tím, že i přes deset let diskusí čekají evropské normy v této oblasti stále ještě na vypracování. Rozhodnutí o změně současného mandátu (M/136) (30) ukládá normalizačním orgánům povinnost poskytnout prvotní výsledky do konce roku 2018.

4.16.   Podpora práce v souvislosti se základními požadavky na systémy bezpilotních letadel (UAS) (31)

EHSV poukazuje na skutečnost, že se zintenzivňuje veřejná diskuse o používání technologie bezpilotních leteckých prostředků pro rekreační a komerční účely, včetně jejích bezpečnostních rizik. Mezinárodní normy jsou klíčové pro tvorbu globálního obchodního trhu. Je zásadní, aby tyto normy přinesly celosvětově harmonizovaný vzdušný prostor pro rutinní přístup bezpilotních systémů, což rozšíří komerční možnosti, aniž by došlo k ohrožení bezpečnosti nebo k omezení celkové efektivnosti vzdušného prostoru. Zásadně důležité normy, které jsou v současné době vypracovávány, zahrnují postup „detekce a vyhnutí“ a „velení a řízení“ (32).

4.17.   Přezkum harmonizovaných kritérií pro výbušniny pro civilní použití (především pro rozbušky) (33)

Cílem tohoto opatření je zvýšit bezpečnost výbušnin pro civilní použití, jelikož na široce rozšířené produkty (především elektronické rozbušky) se stávající harmonizované normy vůbec nezaměřují. Výbor samozřejmě návrh považuje za naprosto vhodný.

4.18.   Interoperabilita: nové technické specifikace pro interoperabilitu železničního systému (34)

EHSV vítá tento návrh coby další krok na dlouhé cestě směrem k integraci železnice v Evropě. V tomto případě normy pro kolejová vozidla s rozchodem kolejí 1 520 mm upřednostňují návaznost na evropský rozchod kolejí 1 435 mm.

4.19.   Ochrana zdraví pracovníků před riziky v prostředí s nebezpečím výbuchu (ATEX) (35)

EHSV s tímto plně souhlasí, jelikož nová směrnice ATEX požaduje aktualizaci mandátu v souladu s novým legislativním rámcem.

4.20.   Zlepšování bezpečnosti spotřebitelů (36)

EHSV doufá, že nové normy budou v souladu se zásadou, že ochrana spotřebitelů znamená, že zboží a služby nabízené spotřebitelům musí vyhovovat požadavku, aby při použití za normálních či předvídatelných podmínek neohrožovaly zdraví spotřebitelů, a kdyby k tomu došlo, aby je bylo možné rychlými a snadnými postupy stáhnout z trhu (37).

Oblast spravedlnosti a základních práv

4.21.   Normalizace: Zavádění požadavků detekčních zařízení na ochranu před teroristickými útoky (v jiných oblastech než v letectví) (38)

EHSV sice toto opatření plně schvaluje, avšak zdůrazňuje, že je zásadní spolupráce mezi EU a USA vzhledem k tomu, že obě oblasti sužuje terorismus (39). Je třeba zabývat se mimo jiné otázkami souvisejícími s kybernetickou bezpečností a hrozbami, které jsou typické pro odvětví dopravy.

EU jako silnější hráč na mezinárodní scéně

4.22.   Vývoj: Podpora úsilí členských států při rozvoji společných evropských obranných schopností (minimální normy) (40)

EHSV očekává nové informace o studii připravované Komisí a jejím následném rozhodnutí a podporuje vypracování společných norem pro zbraně i zboží dvojího užití, přičemž je třeba se vyhnout zdvojování stávajících norem, zejména norem NATO (41).

5.   Mezinárodní spolupráce

| 5.1. | EHSV podporuje iniciativu Komise v oblasti posílení politického dialogu s mezinárodními normalizačními subjekty, ale chtěl by Komisi upozornit na skutečnost, že čím dál více norem je v současné době vytvářeno na mezinárodní úrovni bez koordinovaného zapojení EU. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Tato internacionalizace tvorby norem přináší důsledky: společenské subjekty, malé a střední podniky a orgány pro dozor nad trhem se již nemohou zapojit, jelikož nemají dostatek zdrojů pro aktivní ovlivňování mezinárodního prostředí, kde se normy vytvářejí. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Jelikož tyto mezinárodní normy mohou být přímo přejímány na vnitrostátní úrovni, v případě obcházení evropských normalizačních organizací stále více hrozí, že na vnitřním trhu vzniknou neharmonizované postupy. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Inkluzivnost

EHSV vítá opatření Komise pro sledování pokroku provádění skutečně inkluzivního evropského systému normalizace. EHSV důrazně vybízí evropské normalizační organizace, aby zjednodušily postupy pro organizace podle přílohy III, pokud jde o přístup k postupu návrhu norem, a tím zmírnily překážku pro účinné zapojení.

7.   Provádění společné iniciativy v oblasti normalizace

| 7.1. | EHSV vítá různá opatření společné iniciativy v oblasti normalizace. V souvislosti se studií na úrovni EU zabývající se hospodářskými a společenskými dopady a také s přístupem k normám v členských státech EU a ESVO navrhuje rovněž zvážit nepřímé dopady činností v oblasti tvorby norem se zaměřením na otázky, jako je přemisťování pracovních míst, inkluzivnost společnosti, vzdělání a odborná příprava atd. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | EHSV vítá iniciativy na urychlení postupu dokončení norem, ale obává se, že je to na úkor zviditelnění přípravné práce, která k normám vede. |
| --- | --- |

7.2.

V Bruselu dne 17. ledna 2018.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Georges DASSIS

---

(1)  COM(2015) 550 final.

1

(2)  C-613/14 – James Elliott Construction.

2

(3)  COM(2016) 157 final.

3

(4)  Úř. věst. C 389, 21.10.2016, s. 80.

4

(5)  COM(2016) 176 final.

5

(6)  Zpráva Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (BEREC) o umožnění internetu věcí, 12.2.2016.

6

(7)  Směrnice 2014/53/EU (Úř. věst. L 153, 22.5.2014, s. 62).

7

(8)  Směrnice (EU) 2016/797 (Úř. věst. L 138, 26.5.2016, s. 44).

8

(9)  COM(2011) 144 final, COM(2009) 8 final, COM(2013) 913 final, SWD(2013) 524 final, C(2015) 2259 final.

9

(10)  Viz Fórum pro digitální dopravu a logistiku – souvislosti, 2015.

10

(11)  Směrnice 2008/50/ES, Úř. věst. L 152, 11.6.2008, s. 1; směrnice 2004/107/ES (Úř. věst. L 23, 26.1.2005, s. 3).

11

(12)  Směrnice 2010/75/EU (Úř. věst. L 334, 17.12., s. 17).

12

(13)  Nařízení (ES) č. 1907/2006 (Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1).

13

(14)  Směrnice 2009/125/ES (Úř. věst. L 285, 31.10.2009, s. 10).

14

(15)  Směrnice 2009/28/ES (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 16).

15

COM(2016) 767 final.

(16)  COM(2013) 249 final; COM(2013) 216 final; COM(2014) 445 final.

16

(17)  Směrnice 2009/28/ES (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 16).

17

(18)  Projekt: Trh s biopalivy. Květen 2006.

18

(19)  Směrnice 2003/87/ES (Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32).

19

(20)  COM(95) 302 final.

20

(21)  Směrnice (EU) 2016/1629 (Úř. věst. L 252, 16.9.2016, s. 118).

21

(22)  Evropská norma, která stanoví technické požadavky pro plavidla vnitrozemské plavby. Vydání 2015/1.

22

(23)  COM(2016) 705 final.

23

(24)  Stanovisko služeb systému Galileo k hlavním prioritám kosmického pracovního programu pro období 2018–2020 v rámci programu Horizont 2020.

24

(25)  COM(2013) 453 final; směrnice o zadávání veřejných zakázek (2017/24/EU); COM(2015) 0192 final.

25

(26)  Úř. věst. C 67, 6.3.2014, s. 96.

26

(27)  Směrnice 2006/42/ES, směrnice 95/16/ES (přepracované znění) (Úř. věst. L 157, 9.6.2006, s. 24).

27

(28)  Nařízení (EU) 2017/745, Úř. věst. L 117, 5.5.2017, s. 1; nařízení (EU) 2017/746 (Úř. věst. L 117, 5.5.2017, s. 176).

28

(29)  Nařízení (EU) č. 305/2011 (Úř. věst. L 88, 4.4.2011, s. 5); směrnice Rady 98/83/ES (Úř. věst. L 330, 5.12.1998, s. 32).

29

(30)  Přepracovaný mandát pro CEN/CENELEC.

30

(31)  COM(2015) 613 final.

31

(32)  ISO. How standards will target the drone industry. (Jak se budou normy zaměřovat na odvětví bezpilotních leteckých prostředků).

32

How standards will target the drone industry.

(33)  Směrnice 2014/28/EU (Úř. věst. L 96, 29.3.2014, s. 1).

33

(34)  Směrnice (EU) 2016/797 (Úř. věst. L 138, 26.5.2016, s. 44).

34

(35)  Směrnice 2014/34/EU (Úř. věst. L 96, 29.3.2014, s. 309).

35

(36)  Směrnice 2001/95/ES (Úř. věst. L 11, 15.1.2002, s. 4).

36

(37)  Úř. věst. C 271, 19.9.2013, s. 81.

37

(38)  COM(2014) 247 final; COM(2015) 624 final; COM(2012) 417 final.

38

(39)  The Benefits of U.S.-European Security Standardisation. (Přínosy normalizace USA-EU v oblasti bezpečnosti). National Institute of Standards and Technology. (Národní ústav pro normalizaci a technologie). U.S. Department of Commerce, červen 2012.

39

The Benefits of U.S.-European Security Standardisation.

National Institute of Standards and Technology.

(40)  COM(2016) 950 final.

40

(41)  Úř. věst. C 288, 31.8.2017, s. 62.

41

---

| 8.6.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 197/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 197/24

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o potírání podvodů v oblasti bezhotovostních prostředků pro placení a jejich padělání a o nahrazení rámcového rozhodnutí Rady 2001/413/SVV

[COM(2017) 489 final – 2017/0226 (COD)]

(2018/C 197/04)

| Zpravodaj: | Victor ALISTAR |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Victor ALISTAR

| Konzultace | Evropský parlament, 02/10/2017
  Rada, 25/10/2017 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 83 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná specializovaná sekce | specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba |
| Přijato ve specializované sekci | 18. 12. 2017 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 1. 2018 |
| Plenární zasedání č. | 531 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 129/0/1 |

Konzultace

Evropský parlament, 02/10/2017

Rada, 25/10/2017

Právní základ

čl. 83 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná specializovaná sekce

specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba

Přijato ve specializované sekci

18. 12. 2017

Přijato na plenárním zasedání

18. 1. 2018

Plenární zasedání č.

531

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

129/0/1

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV vítá iniciativu Komise učinit z boje proti počítačové kriminalitě, což je jev, který má dopad na elektronické platební nástroje, prioritní záležitost, i když tato priorita měla být stanovena již dávno. Přínosy digitalizace musí být spojeny s mechanismy reakcí na související problémy, aby evropská ekonomika a evropští občané mohli informační společnost naplno využívat. EHSV považuje návrh Komise za vhodný, protože jeho cílem je chránit evropské občany a podniky před sítěmi počítačové kriminality a stanovuje opatření ke zvýšení důvěry v používání elektronických platebních prostředků. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV na základě analýzy návrhu směrnice konstatuje, že obsahuje určité nedostatky, které je třeba řešit a upravit: |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Článek 11 o stanovení soudní příslušnosti při vyšetřování trestných činů musí objasnit, zda je základním principem teritorialita osoby nebo použitého digitálního prostředku, aby se zabránilo pozitivním kompetenčním sporům, v souvislosti s čímž Výbor požaduje vložení nového odstavce do článku 11, který se bude týkat řešení kompetenčních sporů jednou ze dvou navrhovaných metod. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Návrh směrnice účinně nepokrývá situaci zahrnující i jurisdikce mimo EU ani způsob odkazu na jiné právní nástroje mezinárodní soudní spolupráce, je tedy třeba stanovit předvídatelný a řádně vymezený procesní rámec. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | Článek 16 o prevenci musí být doplněn o zvláštní opatření stanovená v prováděcích právních předpisech členských států týkajících se informační povinnosti, která by připadla buď vydavatelům elektronických platebních produktů, vnitrostátním regulačním orgánům, nebo orgánům odpovědným za finanční vzdělávání. |
| --- | --- |

1.2.3.

| 1.2.4. | V souvislosti s články 12 a 13 by měla být také stanovena výměna osvědčených postupů v oblasti odhalování, vyšetřování a řešení případů počítačové kriminality týkajících se podvodů v oblasti elektronických platebních prostředků. |
| --- | --- |

1.2.4.

| 1.3. | Přestože se právní předpis týká vyšetřovací a soudní spolupráce v oblasti počítačových podvodů, je důležité rovněž stanovit mechanismy pro odrazení a pro informování veřejnosti o způsobech práce pachatelů trestné činnosti, a to pomocí informačních kampaní prováděných donucovacími orgány na úrovni členských států. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pro zajištění účinnosti opatření k ochraně osob a pro dosažení cílů, které vedly k této iniciativě, jimiž jsou posílení důvěry v elektronické a digitální platební prostředky a dosažení většího souladu a prevence, je kromě článku 15 nutné v rámci vnitrostátních právních předpisů zřídit finanční pojištění proti podvodům, zahrnující 100 % náhradu škody pro oběti počítačových podvodů, které poškozují držitele elektronických platebních prostředků. Tato náhrada se má vyplácet po dokončení šetření ze strany vydávajícího subjektu jako zúčastněné strany v občanskoprávním řízení. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Aby byla politika boje proti padělání elektronických platebních prostředků účinná a efektivní, je nutné do směrnice vložit povinné hlášení incidentů s padělanými elektronickými platebními prostředky, tak jako je stanovena povinnost podávat zprávy v případě politik boje proti praní špinavých peněz nebo v případě nařízení o ochraně osobních údajů. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV zdůrazňuje, že je třeba posílit schopnost porozumět jevu podvodů v oblasti elektronických a digitálních platebních prostředků a předcházet jim vytvořením mechanismu sběru statistických údajů, který posílí strategie předcházení těmto podvodům a nápravy jejich účinků. Mělo by se rovněž trvale provádět posouzení dopadu prováděcích opatření v členských státech, zpráva o kvantitativním posouzení dopadu by se měla podávat každoročně a zpráva o kvalitativním posouzení dopadu jednou za dva nebo tři roky, aby bylo možné zhodnotit účinnost této politiky a nutnost její úpravy. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Pro zvýšení efektivnosti potírání počítačových podvodů a padělání prostředků pro placení ve střednědobém časovém horizontu je nutné posílit ustanovení článku 16 a jasně stanovit povinnost členských států rozvíjet odborné znalosti v této oblasti, využívat zkušenosti při vyšetřování a výměnu zkušeností a rozvíjet tak obecné kompetence absolventů (prostřednictvím volitelných předmětů) a kompetence odborníků a vyšetřovatelů (prostřednictvím specializovaného odborného vzdělávání). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Výbor se ostatně domnívá, že spolupráce na místní úrovni je naprosto nezbytná a že je třeba ji podporovat. To se týká nejen vnitrostátní a přeshraniční spolupráce, ale i spolupráce v boji proti tomuto druhu trestné činnosti a jejímu předcházení. Zapojeny by do ní měly být všechny zainteresované strany, a to jak z veřejného, tak i soukromého sektoru. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Pokud jde o možnost záměny, pokud jde o předmět právního předpisu, navrhujeme nahradit v nadpisu regulačního aktu termín bezhotovostní prostředky pro placení (non-cash means of payment) pojmem elektronické a digitální platební prostředky (electronic and digital means of payment). |
| --- | --- |

1.9.

2.   Návrh Komise

| 2.1. | Cílem směrnice je zajistit jednotnost nástrojů a zvýšit schopnost členských států vyšetřovat podvody spáchané elektronickými nebo digitálními platebními prostředky. Návrh právního předpisu se týká přeshraniční spolupráce vyšetřovacích orgánů a souboru opatření k provádění této spolupráce, jakož i společných minimálních norem týkajících se prevence, pomoci obětem a odpovědnosti vydavatelů takových nástrojů. V tomto ohledu má zvolený přístup definovat rozsah působnosti nástroje, jehož cílem je poskytnout technologicky neutrální pohled. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V souvislosti s technologickým vývojem a diverzifikací způsobů práce (modus operandi) pachatelů podvodů, včetně strategií používaných zločineckými skupinami, Komise ve Strategii pro jednotný digitální trh v Evropě (1) uznává, že rámcové rozhodnutí dostatečným způsobem neřeší nové výzvy a neodráží technologický vývoj, například virtuální měny a mobilní platby. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Vzhledem k tomu, že z hlediska počtu uskutečněných transakcí jsou karty nejdůležitějším bezhotovostním platebním prostředkem v EU, podvody spojené s použitím platebních karet vydaných v eurozóně dosáhly podle studie Evropské centrální banky výše 1,44 miliardy EUR a jejich počet se neustále zvyšuje (2). Údaje o podvodech jsou sice známy pouze ve spojitosti s platbami kartou, karty jsou však nejdůležitějším bezhotovostním platebním prostředkem v EU, pokud jde o počet uskutečněných transakcí (3). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Z analýzy Komise vyplývá, že jeden z nejohroženějších profilů z hlediska podvodů se týká používání elektronických prostředků pro platby například cestovních výdajů, vlakových jízdenek, letenek, ubytování a dalších souvisejících transakcí. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Návrh Komise právně upravuje oblast zajišťující pevný a technologicky neutrální rámec, odstraňování provozních překážek a posílení prevence podvodů s elektronickými platebními prostředky. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Návrh směrnice stanoví společná pravidla pro vnitrostátní právní předpisy za účelem zajištění účinných prostředků pro boj proti podvodům s elektronickými platebními prostředky a proti počítačové trestné činnosti. Tato pravidla se týkají trestných činů podle trestního zákona o počítačovém podvodu s platebními prostředky, spoluúčasti na trestní činnosti a politiky trestněprávních sankcí, právní odpovědnosti právnických osob a jednotnosti odrazujících sankcí. EHSV zaznamenává nový prvek, kterým je první regulace elektronické virtuální měny v právu Evropské unie. Definice trestných činů zahrnuje jednání, jež bezprostředně není skutečným podvodem, je však přípravou na jeho spáchání (krádež a padělání, ale také prodej a pouhé držení kradených platebních nástrojů). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Za účelem zvýšení účinnosti evropské spolupráce v boji proti počítačové trestné činnosti a podvodům v oblasti elektronických platebních prostředků stanoví směrnice konkrétní a jednoznačnou identifikaci institucionálních mechanismů a vyšetřovacích pravomocí na úrovni členských států, jakož i evropský mechanismus výměny informací mezi vnitrostátními orgány. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Velmi důležitým prvkem je povinnost zavést účinné prostředky ochrany zájmů obětí, aby se zajistil přístup ke skutečné nápravě. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Návrh Komise plně spadá do oblasti působnosti regulačních pravomocí Evropské unie podle článku 83 Smlouvy o fungování Evropské unie a požaduje minimální harmonizaci na úrovni členských států v rámci lhůty pro provedení v délce 24 měsíců. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | Zvolená možnost právní úpravy je mnohem vhodnější, neboť díky směrnici se mohou ve všech vnitrostátních jurisdikcích (s výjimkou Dánska, pokud se dobrovolně nepřidá) stanovit závazná pravidla, což by znamenalo více než jen jednotnost postupů stanovenou rámcovým rozhodnutím 2001/413/SVV, aniž by byl dotčen jeho obsah. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV konstatuje, že návrh směrnice funguje v součinnosti s jinými regulačními nástroji, jichž jsou členské státy smluvní stranou, a doplňuje další politiky Unie, jako jsou celoevropské mechanismy spolupráce v trestních věcech a boj proti počítačovým podvodům a praní špinavých peněz. V této souvislosti je také třeba zdůraznit potřebu korelace s prostředky ochrany osobních údajů, které mají k dispozici finanční instituce, a s opatřeními v oblasti kybernetické bezpečnosti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Na úrovni EU v zásadě existuje řada právních nástrojů, které stanoví nezbytná pravidla týkající se finančního trhu a finančních služeb a určují povinnosti řádné péče, pokud jde o vydávání, správu a zajišťování platebních prostředků, avšak návrh směrnice přináší jednu z odpovědí nezbytných pro silnější právní infrastrukturu pro hlášení, vyšetřování a postihování počítačových podvodů v oblasti platebních prostředků. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV zdůrazňuje, že je třeba posílit schopnost porozumět jevu podvodů v oblasti elektronických a digitálních platebních prostředků a předcházet jim vytvořením mechanismu sběru statistických údajů, který posílí strategie předcházení těmto podvodům a nápravy jejich účinků. Mělo by se rovněž trvale provádět posouzení dopadu prováděcích opatření v členských státech, zpráva o kvantitativním posouzení dopadu by se měla podávat každoročně a zpráva o kvalitativním posouzení dopadu jednou za dva nebo tři roky, aby bylo možné zhodnotit účinnost této politiky a nutnost její úpravy. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Rovněž v souvislosti se stanovením právní odpovědnosti právnických osob a sankcí v rámci robustnějšího mechanismu právních záruk je třeba znovu zdůraznit, že je nutné, aby byly podpůrné nástroje pro subjekty, které poskytují elektronické platební produkty nebo používají platformy pro platby online, v souladu s odvětvovými předpisy (4). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pokud jde o mechanismus výměny informací o vyšetřování podvodů s platebními prostředky v souvislosti s počítačovou kriminalitou, jež stanoví články 13 a 14 navrhované směrnice, je nutné stanovit přenesení pravomocí na Komisi prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci v otázce vzoru výměny informací a standardizovaných údajů pro hlášení vyšetřovaných případů. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Pokud jde o prevenci, sdělení Komise sice odkazuje na podobnosti s ustanoveními směrnice 2011/93/EU, ale EHSV se domnívá, že by bylo třeba na jedné straně stanovit jasnější povinnosti v souvislosti s preventivními opatřeními a na druhé straně zavést povinnou součást vzdělávání veřejnosti v otázce příčin, rizik a jednotlivých preventivních prostředků, aby se zabránilo podvodnému používání finančních platebních nástrojů prostřednictvím pastí nastražených sítěmi počítačové kriminality. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Měla by se rozvíjet odbornost v této oblasti, na základě zkušeností získaných během vyšetřování a výměny zkušeností, a rozvíjet tak – na jedné straně – obecné kompetence absolventů všeobecného vzdělávání prostřednictvím volitelných předmětů, a – na druhé straně – rámec kompetencí odborníků a vyšetřovatelů prostřednictvím specializovaných vzdělávacích programů. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | V praxi je důležité, aby při boji proti tomuto druhu trestné činnosti existovala účinná spolupráce. Tato spolupráce musí probíhat na různých úrovních a měly by do ní být zapojeny pokud možno všechny zainteresované strany. Cílem musí být tento závažný druh trestné činnosti nejen potírat, ale také mu předcházet. Platí to jak pro úroveň vnitrostátní, tak přeshraniční. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Návrh směrnice účinně nepokrývá situaci, která se týká i jiných jurisdikcí mimo EU, ani způsob odkazu na jiné právní nástroje mezinárodní soudní spolupráce, je tedy třeba stanovit předvídatelný a řádně vymezený procesní rámec. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Přestože se právní předpis týká vyšetřovací a soudní spolupráce v oblasti počítačových podvodů, je důležité rovněž stanovit mechanismy pro odrazení a pro informování veřejnosti o způsobech práce pachatelů trestné činnosti, a to pomocí informačních kampaní prováděných donucovacími orgány na úrovni členských států. V této souvislosti je třeba, aby byl v konečném návrhu právního předpisu odkaz na nástroje mezinárodní spolupráce v oblasti trestního soudnictví, na něž se budou odkazovat situace s extrateritoriálním rozměrem a způsob provádění vyšetřování pomocí těchto prostředků. Ve věcech postupů jde o užitečný a objasňující regulační nástroj. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Konkrétní návrhy

| 4.1. | V článku 11 o určení soudní příslušnosti vyšetřování je třeba objasnit, zda je základním principem teritorialita osoby nebo použitého digitálního prostředku, aby se zabránilo pozitivním kompetenčním sporům mezi situací uvedenou v čl. 11 odst. 2 písm. a), které se týká fyzické přítomnosti, a situací v čl. 11 odst. 2 písm. b), pokud se pachatel dopustil trestného činu na území členského státu, ale použil mechanismus vzdáleného přístupu (typu „remote shell“). To by mohlo založit soudní příslušnost obou členských států Unie. Do článku 11 je třeba vložit nový odstavec o řešení kompetenčních sporů buď určením pověřeného subjektu (např. Eurojustu), nebo odkazem na podobný mechanismus řešení (např. rámcové rozhodnutí 2009/948/SVV (5)). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Článek 16 o prevenci musí být doplněn o zvláštní opatření stanovená v prováděcích právních předpisech členských států týkajících se informační povinnosti, která by připadla buď vydavatelům elektronických platebních produktů, vnitrostátním regulačním orgánům, nebo orgánům odpovědným za finanční vzdělávání. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Pokud jde o povinnost zavést mechanismus pro výměnu informací týkajících se vyšetřování podvodů, jak je stanoveno v článku 13 návrhu směrnice, je nezbytné určit jediné kontaktní místo, podobně jako v případě boje proti praní špinavých peněz nebo v případě potravinového zabezpečení, aby se na evropské úrovni zajistila jednotnost. Tímto jediným kontaktním místem by pro většinu jurisdikcí v rámci EU mohlo být ministerstvo spravedlnosti nebo jiný příslušný subjekt. Domníváme se, že znění „vhodné kanály“ by mohlo částečně řešit potřebu efektivity, nikoliv však potřebu jednotnosti. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | V souvislosti s články 12 a 13 by měla být také stanovena výměna osvědčených postupů v oblasti odhalování, vyšetřování a řešení případů počítačové kriminality týkajících se podvodů v oblasti elektronických platebních prostředků. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pro zajištění účinnosti opatření k ochraně osob a pro dosažení cílů, které vedly k této iniciativě, jimiž jsou posílení důvěry v elektronické a digitální platební prostředky a dosažení většího souladu a prevence, je kromě článku 15 nutné v rámci vnitrostátních právních předpisů zřídit finanční pojištění proti podvodům, zahrnující 100 % náhradu škody pro oběti počítačových podvodů, které poškozují držitele elektronických platebních prostředků. Tato náhrada se má vyplácet po dokončení šetření ze strany vydávajícího subjektu jako zúčastněné strany v občanskoprávním řízení. Tyto záruky by se měly vztahovat také na škody způsobené obchodníkům zastoupeným malými a středními podniky v případě neuhrazení částek až do přiměřeného stropu regulovaného na úrovni členských států. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Aby byla politika boje proti padělání elektronických platebních prostředků účinná a efektivní, je nutné do směrnice vložit povinné hlášení incidentů s padělanými elektronickými platebními prostředky, tak jako je stanovena povinnost podávat zprávy v případě politik boje proti praní špinavých peněz nebo v případě nařízení o ochraně osobních údajů. |
| --- | --- |

4.6.

V Bruselu dne 18. ledna 2018.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Georges DASSIS

---

(1)  COM(2015) 192 final.

1

(2)  Fourth report on card fraud (Čtvrtá zpráva o podvodech s platebními kartami), Evropská centrální banka, červenec 2015 (nejnovější dostupné údaje).

2

Fourth report on card fraud

(3)  Viz poznámka pod čarou 2.

3

(4)  Úř. věst. L 267, 10.10.2009, s. 7.

4

(5)  Úř. věst. L 328, 15.12.2009, s. 42.

5

---

| 8.6.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 197/29 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 197/29

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Rady, kterou se mění směrnice 2011/16/EU, pokud jde o povinnou automatickou výměnu informací v oblasti daní ve vztahu k přeshraničním opatřením, která se mají oznamovat

[COM(2017) 335 final – 2017/0138 (CNS)]

(2018/C 197/05)

| Zpravodaj: | Victor ALISTAR |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | Petru Sorin DANDEA |

Zpravodaj:

Victor ALISTAR

Spoluzpravodaj:

Petru Sorin DANDEA

| Konzultace | Rada Evropské unie, 10/07/2017 |
| --- | --- |
| Právní základ | články 113 a 115 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná specializovaná sekce | Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost |
| Přijato ve specializované sekci | 20. 12. 2017 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 1. 2018 |
| Plenární zasedání č. | 531 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 184/2/7 |

Konzultace

Rada Evropské unie, 10/07/2017

Právní základ

články 113 a 115 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná specializovaná sekce

Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost

Přijato ve specializované sekci

20. 12. 2017

Přijato na plenárním zasedání

18. 1. 2018

Plenární zasedání č.

531

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

184/2/7

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Návrh Komise obsahuje směrnici, kterou se mění směrnice Rady 2011/16/EU upravující správní spolupráci členských států v oblasti daní, a přílohu definující charakteristické znaky, které mohou naznačovat agresivní daňové plánování. Navrhuje se používat mechanismus automatické výměny informací (AEOI) jako nástroj, který bude členský stát využívat k tomu, aby poskytl ostatním členským státům informace o zprávách předkládaných zprostředkovateli. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV se domnívá, že návrh Komise je správný, protože právní předpisy, které mají členské státy k dispozici, v současné době neumožňují výměnu informací v případě, že se státy dozví o metodách vyhýbání se daňovým povinnostem nebo metodách daňových podvodů. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV vítá a podporuje rozhodnutí Evropské komise řešit otázku zprostředkovatelů, kteří podporují agresivní daňové plánování. Stanovením povinnosti podávání zpráv, jak je uvedeno v návrhu směrnice, se dosáhne transparentnosti jejich činnosti, což povede k odrazení zprostředkovatelů od toho, aby zákazníkům předkládali systémy agresivního daňového plánování, čímž se sníží negativní jev eroze daňových základů členských států. Povede to k rovnosti a daňové spravedlnosti mezi společnostmi, které mají rámec pro agresivní daňové plánování, a těmi, které takový rámec nemají, ale podléhají vyššímu zdanění, které kompenzuje daňovou erozi na úrovni členských států. Návrh tak vychází vstříc přáním většiny evropských společností zajistit režim daňové spravedlnosti mezi daňovými poplatníky, stejně jako rostoucímu tlaku daňových poplatníků z řad fyzických osob. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | V této souvislosti je vítáno rozhodnutí Komise poskytnout členským státům logistickou a technickou podporu pro vytvoření bezpečného centrálního rejstříku, který má být použit k zaznamenávání informací, jež budou předmětem správní spolupráce. Vzhledem ke složitosti některých systémů agresivního daňového plánování EHSV doporučuje, aby Komise poskytla podporu členským státům rovněž v oblasti odborné přípravy zaměstnanců, kteří budou pracovat na zaznamenávání a výměně informací. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Návrh je svým rozsahem velmi široký. Je důležité zajistit, že směrnice bude účinným prostředkem odrazujícím od agresivního daňového plánování. Je zapotřebí přesnějších požadavků pro určení transakcí, které se mají oznamovat, aby se předešlo nadměrnému vykazování ze strany podniků, jež by vedlo k časově náročné administrativě jak u daňových správ, tak u daňových poplatníků. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV konstatuje, že požadavek dodržet zásadu obvyklých tržních podmínek uvedenou v pokynech OECD týkajících se převodních cen není exaktní vědou a nevyhnutelně obsahuje subjektivní výklad ze strany daňových poplatníků i daňových orgánů. EHSV proto žádá, aby Komise a členské státy poskytly vhodné a konstruktivní pokyny, zda transakce tento charakteristický znak naplňují či nikoli. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV konstatuje, že konečná odpovědnost za dodržování navržené směrnice spočívá na daňovém poplatníkovi. Aby byl splněn požadavek proporcionality, musí být správní náklady v maximální možné míře omezeny pro podniky všech velikostí. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV vyzývá Komisi, aby přezkoumala pětidenní oznamovací lhůtu tak, aby byla pro vykazující subjekty proveditelná a zároveň byla v souladu s cílem účinnosti politiky oznamování. Prodloužení této lhůty se tedy jeví jako nezbytné a přiměřené. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Návrh směrnice ponechává některé otázky nevyřešené, např. způsob, jak se má uplatnit v případě daňových poplatníků v digitálním hospodářství vzhledem k obtížnosti určit fyzickou přítomnost subjektu zdanění v jurisdikcích členských států. Další otázkou je jasnost kritérií, která nařízení stanoví pro jednotný přístup ve vnitrostátních předpisech k otázce sankcí v případě neoznamování. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Upozorňujeme na skutečnost, že pokud jde o využívání mechanismů oznamování, tyto nesmějí vést k nestabilitě daňových právních předpisů z důvodu častých změn a musí se rovněž vzít v úvahu skutečnost, že členské státy mají v oblasti přímého zdanění právo stanovovat vlastní právní předpisy. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Návrh Komise

| 2.1. | Globalizace zvýšila mobilitu kapitálu na bezprecedentní úroveň. Vzhledem k veřejným skandálům (1) posledních let, jež se týkaly společností a jurisdikcí, které usilovaly o podporu systémů agresivního daňového plánování, jež často snižovaly daňový základ v členských státech, učinila Komise z boje proti daňovým únikům a agresivnímu daňovému plánování jednu z hlavních priorit svého programu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Návrh Komise obsahuje směrnici, kterou se mění směrnice Rady 2011/16/EU upravující správní spolupráci členských států v oblasti daní, a přílohu definující charakteristické znaky, které mohou naznačovat agresivní daňové plánování. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Návrh směrnice zavádí oznamovací povinnost pro instituce a odborníky, kteří nabízejí poradenství v oblasti daňového plánování a kteří jsou v rámci směrnice uváděni jako zprostředkovatelé. Mohou jimi být daňoví poradci, banky, ratingové agentury a další subjekty, jež naplňují definici zprostředkovatele, kterým „se rozumí každá osoba, která nese odpovědnost vůči daňovému poplatníkovi za navrhování, marketing, organizování nebo řízení uplatňování daňových aspektů přeshraničního opatření nebo řady takových opatření, která se mají oznamovat, během poskytování služeb týkajících se daní“. Povinnost podávat informace se za určitých podmínek stává odpovědností daňového poplatníka. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Subjekty, fyzické osoby a společnosti, které poskytují poradenství v oblasti daňového plánování, budou mít povinnost hlásit přeshraniční opatření nebo řadu takových opatření, která se mají oznamovat, nejpozději do pěti dnů ode dne, kdy byla tato opatření dána k dispozici k provádění. Informace budou dány k dispozici daňové správě a budou předmětem automatické výměny informací mezi daňovými správami v členských státech. Automatická výměna informací se provádí čtvrtletně. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komise má za to, že směrnice bude mít odrazující účinek na zprostředkovatele nabízející poradenství v oblasti agresivního daňového plánování a povede ke snížení počtu operací agresivního daňového plánování. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komise pro provádění cílů veřejné politiky posuzovala tři možnosti: (nepovinné) doporučení pro členské státy, aby do svého vnitrostátního práva zavedly režim povinného zveřejňování informací, kodex chování pro zprostředkovatele nebo směrnici EU požadující po členských státech, aby zavedly režim povinného zveřejňování informací. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komise se rozhodla pro podporu opatření pomocí směrnice, s cílem zajistit jednotné uplatňování opatření v boji proti agresivnímu daňovému plánování ve všech členských státech. Iniciativa Komise odpovídá opatření č. 12 programu v oblasti eroze základu daně a přesouvání zisku (BEPS) OECD, které doporučuje zprostředkovatele odrazovat od toho, aby firmám nabízeli operace agresivního daňového plánování, a nabízí sadu praktických nástrojů. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Návrh Komise se opírá o zásadu dialogu mezi daňovým poplatníkem a daňovým orgánem a zásadu loajální spolupráce mezi nimi na společném trhu. Principem tohoto mechanismu je předběžné oznamování operací potenciálně agresivního daňového plánování, na základě čtyř standardních typů charakteristických znaků, které jsou součástí přílohy k tomuto návrhu. Mělo by být jasné, že pouhé oznámení automaticky nevytváří předpoklad agresivního daňového plánování, ale otevírá dialog mezi daňovými poplatníky a daňovými jurisdikcemi. Komise tedy zvolila preventivní přístup, který může snížit riziko sankcí pro daňové poplatníky. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Komise v návrhu směrnice stanovila povinnost předchozího podávání zpráv, a to přímo na odpovědnost daňových poplatníků v případě, že se režim nebo operace potenciálně agresivního daňového plánování provádí na základě návrhu interních oddělení společnosti, bez zprostředkování nebo poradenství prostředníka, nebo je-li zprostředkovatel/konzultant vázán ustanovením o mlčenlivosti či chráněn vnitrostátními právními předpisy o profesním tajemství, a zatřetí v případě, že zprostředkovatel či poradce nenáleží do jurisdikce některého členského státu. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Obecné a konkrétní připomínky

| 3.1. | EHSV vítá a podporuje rozhodnutí Evropské komise řešit otázku zprostředkovatelů, kteří podporují agresivní daňové plánování. Transparentnost jejich činnosti dosažená stanovením povinnosti podávání zpráv, jak je uvedeno v návrhu směrnice, povede k odrazení zprostředkovatelů od toho, aby zákazníkům předkládali systémy daňového plánování, které uměle snižují výši daní, jež platí. V důsledku toho směrnice sníží negativní jev eroze daňových základů členských států. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Návrh směrnice nevychází z předpokladu záměru obcházení daňového zatížení, nýbrž z principu dobré víry daňových poplatníků, a je třeba zdůraznit, že pouhé podávání zpráv o daňových opatřeních, která mají potenciál agresivního daňového plánování, neznamená, že k takovému plánování skutečně došlo. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Návrh Komise povede k rovnosti a daňové spravedlnosti mezi společnostmi, které mají rámec pro agresivní daňové plánování, a těmi, které takový rámec nemají, ale podléhají vyššímu zdanění, které kompenzuje daňovou erozi na úrovni členských států. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Návrh je svým rozsahem velmi široký. Je důležité zajistit, že směrnice bude účinným prostředkem odrazujícím od agresivního daňového plánování. Je zapotřebí přesnějších požadavků pro určení transakcí, které se mají oznamovat, aby se předešlo nadměrnému vykazování ze strany podniků, jež by vedlo k časově náročné administrativě jak u daňových správ, tak u daňových poplatníků. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Je nutné zabránit celé řadě možných výkladů, proto je nezbytné, aby Komise a členské státy poskytly další pokyny v zájmu dosažení účinnosti návrhu. Týká se to především uplatnění zásady obvyklých tržních podmínek uvedené v pokynech OECD týkajících se převodních cen. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Návrh směrnice kromě toho ponechává některé otázky nevyřešené, např. způsob, jak se má uplatnit v případě daňových poplatníků v digitálním hospodářství vzhledem k obtížnosti určit fyzickou přítomnost subjektu zdanění v jurisdikcích členských států. Další otázkou je jasnost kritérií, která nařízení stanoví pro jednotný přístup ve vnitrostátních předpisech k otázce sankcí v případě neoznamování. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV se domnívá, že je nutné vypracovat komplexnější posouzení dopadů, aby se zajistila přiměřenost navržené směrnice. Je třeba posoudit, jak by bylo pro daňové správy a zprostředkovatele/podniky časově náročné tato pravidla dodržovat. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komise navrhuje používat mechanismus automatické výměny informací (AEOI) jako nástroj, který bude členský stát využívat k tomu, aby poskytl ostatním členským státům informace o zprávách předkládaných zprostředkovateli. EHSV se domnívá, že návrh Komise je správný, protože právní předpisy, které mají členské státy k dispozici, v současné době neumožňují výměnu informací v případě, že se státy dozví o metodách vyhýbání se daňovým povinnostem nebo metodách daňových podvodů. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily včasné a účinné provedení směrnice o řešení sporů (2). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV se domnívá, že některé přeshraniční podniky převádějí pomocí systémů agresivního daňového plánování značnou část zisků dosažených na území členského státu do jurisdikcí s nízkými daněmi, čímž uměle snižují daňové základy členských států, což způsobuje vážné narušení vnitřního trhu. Výbor proto podporuje návrh Komise, aby členské státy do vnitrostátního práva začlenily sankce za porušení ustanovení směrnice, které budou platit jak pro zprostředkovatele, tak pro daňové poplatníky používající systémy agresivního daňového plánování. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV v této souvislosti vyzývá Komisi, aby do návrhu směrnice zavedla jasná pravidla pro určení důvodů vedoucích k odpovědnosti daňových poplatníků a zprostředkovatelů využívajících systémy agresivního daňového plánování a aby ponechala rozhodnutí o vyčíslení těchto sankcí na úrovni členských států. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Je zcela nezbytné, aby Komise chránila evropské podnikatelské prostředí a svobodnou hospodářskou soutěž na jednotném trhu, včetně spravedlivého rozložení daňové zátěže. EHSV proto vyzývá Komisi, aby určila oblasti, v nichž by mohla prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci doplnit kategorie charakteristických znaků systémů agresivního daňového plánování, jež jsou uvedeny v příloze směrnice. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Upozorňujeme na skutečnost, že pokud jde o využívání mechanismů oznamování, tyto nesmějí vést k nestabilitě daňových právních předpisů z důvodu častých změn a musí se rovněž vzít v úvahu skutečnost, že členské státy mají v oblasti přímého zdanění právo stanovovat vlastní právní předpisy. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV vítá rozhodnutí Komise poskytnout členským státům logistickou a technickou podporu pro vytvoření bezpečného centrálního rejstříku, který má být použit k zaznamenávání informací, jež budou předmětem správní spolupráce. Vzhledem ke složitosti některých systémů agresivního daňového plánování EHSV doporučuje, aby Komise poskytla podporu členským státům rovněž v oblasti odborné přípravy zaměstnanců, kteří budou pracovat na zaznamenávání a výměně informací. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EHSV vyzývá Komisi, aby přezkoumala pětidenní oznamovací lhůtu tak, aby byla pro vykazující subjekty proveditelná a zároveň byla v souladu s cílem účinnosti politiky oznamování. Prodloužení této lhůty se tedy jeví jako nezbytné a přiměřené. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EHSV vyzývá Komisi, aby přezkoumala lhůty pro posouzení provádění směrnice tak, aby bylo možné každé 2 roky vypracovat pravidelnou zprávu, která bude veřejně k dispozici evropským daňovým poplatníkům a občanům. Vzhledem ke značnému administrativnímu úsilí se EHSV domnívá, že transparentnost zprávy vypracovávané každé 2 roky je zaručena, pokud zahrnuje centralizaci kvantitativních údajů, aniž by docházelo k porušení zákonných práv společností. |
| --- | --- |

3.16.

V Bruselu dne 18. ledna 2018.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Georges DASSIS

---

(1)  Luxleaks, Panama Papers a Paradise Papers.

1

(2)  Návrh směrnice Rady o mechanismech řešení sporů týkajících se dvojího zdanění v Evropské unii a stanovisko EHSV Zlepšení mechanismů řešení sporů týkajících se dvojího zdanění (Úř. věst. C 173, 31.5.2017, s. 29).

2

Zlepšení mechanismů řešení sporů týkajících se dvojího zdanění

---

| 8.6.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 197/33 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 197/33

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny

[COM(2017) 770 final]

(2018/C 197/06)

| Zpravodaj: | Javier DOZ ORRIT |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Javier DOZ ORRIT

| Konzultace | Evropská komise, 18. 1. 2018 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná specializovaná sekce | Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost |
| Přijato ve specializované sekci | 20. 12. 2017 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 1. 2018 |
| Plenární zasedání č. | 531 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 182/2/5 |

Konzultace

Evropská komise, 18. 1. 2018

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná specializovaná sekce

Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost

Přijato ve specializované sekci

20. 12. 2017

Přijato na plenárním zasedání

18. 1. 2018

Plenární zasedání č.

531

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

182/2/5

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV vítá skutečnost, že byl v doporučení Evropské komise ohledně politiky pro eurozónu položen důraz na udržitelný růst podporující začlenění a na odolnost a konvergenci jakožto cíle této politiky (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV poukazuje na to, že ačkoli se tempo hospodářského oživení v eurozóně od uplynulého roku zrychlilo, je toto oživení ještě stále slabé, není úplné a vykazuje atypické znaky, jak se uvádí v podzimní prognóze Evropské komise (2). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Přestože se zvyšuje počet nových pracovních míst, údaje Evropské komise a Evropské centrální banky hojně dokládají, že trh práce i nadále výrazně stagnuje, což je faktor, který stojí za poměrně nízkým růstem mezd ve srovnání s intenzitou hospodářského oživení. Přetrvávající nezaměstnanost a podzaměstnanost v eurozóně připravuje tyto členské státy o kvalifikované pracovní síly a o výrobní kapacitu a závažným způsobem ohrožuje sociální začlenění, dobré životní podmínky a rovnost. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Mimoto zůstávají investice v této oblasti pod úrovní z roku 2008, což rovněž přispívá ke značnému zmenšení výrobního potenciálu v mnoha členských státech eurozóny. Setrvalý přebytek běžného účtu v eurozóně oproti ostatním částem světa navíc svědčí o tom, že je zde i nadále nízká domácí poptávka. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV je si vědom toho, že vysoká míra veřejného a soukromého zadlužení v eurozóně oslabuje její ekonomiku, a souhlasí s tím, že je nutné toto zadlužení snížit. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Po pečlivém zvážení relativních možností a rizik, jež z výše uvedených faktorů vyplývají, se EHSV staví proti návrhu Evropské komise usilovat o celkové obecně neutrální nastavení fiskální politiky a namísto toho navrhuje pozitivní orientaci fiskální politiky ve výši zhruba 0,5 % HDP. V souvislosti s pravděpodobným zpomalením růstu v letech 2017 až 2019, které Komise předpovídá, s avizovanou změnou měnové politiky ECB, s pokračujícím výrazným nedostatkem investic a s riziky spojenými se světovým obchodem a geopolitickou situací by rovněž bylo nezbytné přesunout pozornost z měnové politiky k politice fiskální. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Stimulační fiskální opatření soustředěná na veřejné investice by v krátkodobém horizontu posílila poptávku, ale dlouhodobě by také zvýšila růstový potenciál, čímž by řešila otázku udržitelnosti veřejného dluhu. Tyto veřejné investice by neměly být zaměřeny pouze na infrastrukturu, ale i na opatření v oblasti vzdělávání a nabývání dovedností („sociální investice“), aby tak pomohly realizovat některé ze zásad nedávno vyhlášeného evropského pilíře sociálních práv. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV doporučuje, aby Evropská komise při uplatňování fiskálních pravidel vyňala veřejné výdaje na investice z působnosti Paktu o stabilitě a růstu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV je potěšen tím, že Evropská komise ve svém doporučení výslovně připisuje přednostní význam strukturálním reformám, které nejenom zvýší produktivitu a růstový potenciál, zlepší podnikatelské prostředí a podpoří investice, ale přispějí také ke vzniku kvalitních pracovních míst a sníží nerovnosti, což odpovídá požadavkům, které EHSV vznesl ve svých předchozích stanoviscích (3). Znovu zdůrazňuje, že k tomu, aby si projekt obnovy eurozóny a naplnění strukturálních reforem v jejím rámci získal důležitou podporu občanů, je nutné posílit též jejich sociální rozměr a uplatnit demokratické transparentní formy její správy, směřující k zajištění ekonomické prosperity a vysoké životní úrovně. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV vítá skutečnost, že Evropská komise vyzývá členské státy, aby bojovaly proti vyhýbání se daňovým povinnostem, mimo jiné pokračováním v úsilí o zavedení společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob. Považuje rovněž za prioritní, aby evropské orgány a členské státy z hospodářských, politických a etických důvodů provedly účinná opatření – která již byla dohodnuta, nebo teprve budou navržena – s cílem potírat daňové podvody, praní peněz a nezákonné postupy daňových rájů. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV podporuje kroky, které je nutné učinit k prohloubení HMU, včetně úplného a rychlého dokončení bankovní unie – zřízení evropského systému pojištění vkladů, zavedení společného mechanismu jištění pro Jednotný fond pro řešení krizí a posílení Evropského systému dohledu nad finančním trhem, aby se předešlo akumulaci rizik – a unie kapitálových trhů. Obě unie by měly přispět nejen k lepšímu a diverzifikovanějšímu financování ekonomiky, ale prostřednictvím rozsáhlejšího přeshraničního soukromého sdílení rizik a finanční integrace také k bezpečnějšímu, stabilnějšímu a vůči otřesům odolnějšímu finančnímu a hospodářskému systému. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV opakuje svůj názor, který vyjádřil ve dříve vydaném stanovisku ECO/435, a sice že euro je měnou celé EU, a zdůrazňuje nutnost:






  — | vytvoření fiskální unie; |
| --- | --- | --- |

1.12.

—

vytvoření fiskální unie;

| — | posílení odpovědnosti a angažovanosti jednotlivých členských států při plnění povinností ve vztahu k HMU; |
| --- | --- |

—

posílení odpovědnosti a angažovanosti jednotlivých členských států při plnění povinností ve vztahu k HMU;

| — | zavedení strukturálních reforem na platformě evropského semestru; |
| --- | --- |

—

zavedení strukturálních reforem na platformě evropského semestru;

| — | dalšího posílení hospodářské koordinace a správy ekonomických záležitostí a vytvoření Evropského měnového fondu; |
| --- | --- |

—

dalšího posílení hospodářské koordinace a správy ekonomických záležitostí a vytvoření Evropského měnového fondu;

| — | zlepšení systému finančního zprostředkování, vedoucího k posílení reálných dlouhodobých investic, při optimálním využití role EIB, EIF a EFSI 2.0; |
| --- | --- |

—

zlepšení systému finančního zprostředkování, vedoucího k posílení reálných dlouhodobých investic, při optimálním využití role EIB, EIF a EFSI 2.0;

| — | zvýšení odolnosti HMU tak, aby mohla vyvíjet větší vliv ve světě. |
| --- | --- |

—

zvýšení odolnosti HMU tak, aby mohla vyvíjet větší vliv ve světě.

2.   Souvislosti

| 2.1. | V návaznosti na zahájení diskuse o budoucnosti Evropy a vydání souvisejících diskusních dokumentů (zejména diskusního dokumentu o prohloubení HMU a diskusního dokumentu o budoucnosti sociálního rozměru EU) a na vyhlášení evropského pilíře sociálních práv na sociálním summitu v Göteborgu Evropská komise zveřejnila svou roční analýzu růstu, k níž je připojeno doporučení ohledně politiky pro eurozónu na rok 2018. Hlavní doporučení Evropské komise jsou uvedena v následujících odstavcích. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Provádět politiky, jež podpoří udržitelný růst podporující začlenění, zlepší odolnost a přispějí k obnově rovnováhy a konvergenci. Členské státy se schodkem běžného účtu anebo s vysokým vnějším zadlužením by se kromě toho měly zaměřit na omezení růstu jednotkových nákladů práce. Členské státy s přebytkem běžného účtu by mimoto měly podpořit růst mezd a prioritně zavést opatření, která podporují investice a domácí poptávku a napomáhají obnově rovnováhy v eurozóně. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Usilovat o obecně neutrální nastavení fiskální politiky na souhrnné úrovni eurozóny a o vyváženou kombinaci politik. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Provádět reformy, které podpoří tvorbu kvalitních pracovních míst, rovné příležitosti a přístup na trh práce, spravedlivé pracovní podmínky a sociální ochranu a začleňování. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pokračovat v práci na dokončení bankovní unie v oblasti snižování a sdílení rizik, včetně zřízení evropského systému pojištění vkladů, zavedení fungujícího společného jištění pro Jednotný fond pro řešení krizí a posílení Evropského systému dohledu nad finančním trhem, aby se předešlo akumulaci rizik. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Přijmout opatření s cílem hmatatelně urychlit snižování míry úvěrů v selhání na základě schváleného akčního plánu Rady ECOFIN a podpořit kontrolované snižování finanční páky v členských státech s vysokou úrovní soukromého dluhu. Posílit integraci a rozvoj kapitálových trhů EU za účelem podpory růstu v reálné ekonomice při současné ochraně stability finančního trhu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Dosáhnout rychlého pokroku při dokončování HMU. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Obecné a konkrétní připomínky

| 3.1. | Růst produkce se ve srovnání s předešlými prognózami Evropské komise zrychlil a oproti loňskému roku se rozšířil na větší počet členských států eurozóny. Na druhou stranu je však třeba poukázat na následující tři okolnosti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | První je skutečnost, že toto rychlejší tempo oživení nastalo po poměrně dlouhém období stagnace v eurozóně jako celku, na rozdíl od ekonomik takových zemí, jako jsou například USA. Tato stagnace a neschopnost hospodářské politiky eurozóny ji zmírnit zanechala v mnoha částech této oblasti vážné hospodářské a sociální důsledky a podlomila důvěru občanů v to, že EU dokáže zajistit prosperitu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Zadruhé pak Evropská komise ve své podzimní prognóze předpovídá, že tempo růstu produkce v roce 2017 (o 2,2 %) bude zřejmě nejvyšší ve srovnání s nadcházejícími dvěma roky, kdy by se měl růst dle očekávání nepatrně zpomalit (o 2,1 % v roce 2018 a 1,9 % v roce 2019). Domácí poptávka v eurozóně je i nadále nízká, což dokládá neobyčejně vysoký přebytek běžného účtu v eurozóně oproti ostatním částem světa. Soukromá spotřeba, která sice momentálně roste, by měla polevit a přetrvává nedostatek investic. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | A zatřetí bylo toto oživení dáno podporou v podobě expanzivní a nekonvenční měnové politiky, kterou doposud aktivně uskutečňovala ECB, přičemž byla nepřiměřeně omezována fiskální politika. ECB v nedávné době oznámila, že bude od svých nekonvenčních opatření postupně upouštět. To nemusí znamenat, že bude podpora ze strany měnové politiky ukončena, což ovšem nesnižuje potřebu toho, aby se na oživení ve větší míře podílela fiskální politika. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Vedle změn v měnové politice a předpokládaného zpomalení růstu po roce 2018 existují další důvody, proč navrhnout mírně pozitivní orientaci fiskální politiky eurozóny, jež by podle EHSV měla činit 0,5 % HDP. Patří k nim pokračující nedostatek investic, který se v jiných hospodářských regionech světa nevyskytuje. Dále jsou to příliš vysoká míra nezaměstnanosti (9,1 % v roce 2017) a přetrvávající geopolitická rizika a rizika spojená se světovým obchodem v důsledku zavádění protekcionistických opatření, obzvláště na straně USA. Je tedy nezbytné, aby byly v kombinaci politik využity veškeré nástroje, které napomáhají udržitelnému růstu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV se domnívá, že o něco expanzivnější nastavení fiskální politiky eurozóny jako celku, než jaké nyní navrhuje Evropská komise, by přispělo k oživení a bylo by v dlouhodobějším horizontu slučitelné s udržitelností veřejného dluhu. V tomto ohledu by při uplatňování fiskálních pravidel bylo přínosné používání zlatého pravidla pro investice (včetně sociálních investic), které by vytvořilo příznivé podmínky pro inkluzivnější růst a vzestupnou konvergenci. Stejně důležité je posílení sociálně odpovědných investic a úsilí o naplnění cílů udržitelného rozvoje OSN. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV se zcela ztotožňuje s požadavkem Komise, aby země, jež disponují fiskálním prostorem a vykazují přebytek platební bilance, navýšily své veřejné investice, jelikož by to mělo výrazný pozitivní dopad na ostatní části eurozóny. Dlouhodobé účinky na HDP by přesáhly krátkodobý vliv, neboť veřejné investice by zvýšily produktivitu soukromého kapitálu a práce v trvalejším smyslu (4). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV vítá výzvu Evropské komise určenou členským státům, které mají schodek běžného účtu a vysoké vnější zadlužení, aby se soustředily nejen na zvýšení své produktivity, ale také na zlepšení podnikatelského prostředí. V této souvislosti poukazuje na to, že spravedlivé přerozdělování příjmů a bohatství plynoucích z nárůstu produktivity by mělo přinést větší rovnost a pozitivně ovlivnit domácí a celkovou poptávku v eurozóně. Je třeba povzbudit domácí poptávku, poněvadž se jedná o nezbytný předpoklad pro podporu růstu a překonání krize. Jedním z nejdůležitějších nástrojů pro dosažení těchto cílů v evropském hospodářství a společnosti je dnes zvýšení platů, zejména těch nejnižších. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Koordinaci fiskálních politik by měl doplnit pokrok směrem k daňové harmonizaci, přičemž jedním z hlavních cílů je zamezit vyhýbání se daňovým povinnostem v EU. EHSV se vyslovuje pro to, aby byla co nejdříve přijata směrnice o společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob. Jde o nezbytný nástroj pro realizaci opatření, která zabrání skandálním daňovým únikům, které páchají některé nadnárodní společnosti a v jejichž důsledku přicházejí veřejné rozpočty o 40 až 60 miliard EUR (5) a současně dochází k nekalé soutěži ve vztahu k podnikům, které své daňové povinnosti plní. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Částky zmíněné v předcházejícím odstavci, o které se ztenčují veřejné finance, se ještě daleko více zvyšují vlivem daňových podvodů, praní peněz či souhrnu nezákonných postupů daňových rájů, a to v době, kdy jsou tyto prostředky zvlášť zapotřebí. EHSV je toho názoru, že by se orgány EU a její členské státy měly prioritně zaměřit na vedení globálního boje proti těmto trestným činům a měly by neprodleně zavést již schválené právní nástroje pro jejich potírání a učinit veškerá potřebná opatření s cílem výrazně tyto jevy omezit. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV je přesvědčen o tom, že mezi strukturálními reformami by měly dostat přednost ty, které zvyšují nárůst produktivity, ale současně posilují i jistotu zaměstnání a systém sociální ochrany v rámci odpovídajících podmínek k podnikání. Žádná ze zemí eurozóny nemůže v moderním světě konkurovat na základě nízkých platů a příležitostných pracovních míst. Důraz by měl být kladen na reformy, které v sobě spojují dohodnutou flexibilitu a jistotu tak, aby podporovaly získávání dovedností a inovace a vytvářely pro to pobídky. Reformy trhu práce by měly podpořit větší stabilitu zaměstnání, která pomůže zlepšit jak nabídku, tak poptávku v hospodářství eurozóny, a to i krátkodobě. Měly by rovněž přispět k posílení kolektivního vyjednávání založeného na autonomii sociálních partnerů a k upevnění sociálního dialogu. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV se domnívá, že navrhované kroky k dokončení bankovní unie mají zásadní význam pro zmírnění zátěže spočívající na vnitrostátních rozpočtech a současně zajistí obecně prospěšnou stabilitu bankovního systému. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Je třeba usilovat také o vytvoření unie kapitálových trhů. Ta by měla společně s bankovní unií rozšířit a diverzifikovat zdroje financování hospodářství. Rozsáhlejší přeshraniční soukromé sdílení rizik a finanční integrace by měly přispět k bezpečnějšímu, stabilnějšímu a vůči otřesům odolnějšímu finančnímu a hospodářskému systému. Mohou rovněž pomoci lépe zvládat asymetrické dopady případných hospodářských otřesů, což bude ku prospěchu všem členským státům. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV v souladu s výše uvedeným opětovně zdůrazňuje, že pro doplnění politik, jejichž cílem je obnovit růst, je nesmírně důležité zabývat se otázkou nesplácení bankovních úvěrů. Je třeba urychleně podniknout kroky k vyřešení tohoto problému a zároveň vzít v potaz hledisko ochrany spotřebitele. |
| --- | --- |

3.14.

V Bruselu dne 18. ledna 2018.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Georges DASSIS

---

(1)  Doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny, COM(2017) 770 final.

1

(2)  European Economic Forecast – Autumn 2017 (Evropská hospodářská prognóza – podzim 2017), Evropská komise, listopad 2017.

2

(3)  V tomto ohledu viz následující stanoviska EHSV: Hospodářská politika eurozóny 2016 (Úř. věst. C 177, 18.5.2016, s. 41); Hospodářská politika eurozóny 2017 (Úř. věst. C 173, 31.5.2017, s. 33); a Hospodářská politika eurozóny 2017 (dodatkové stanovisko) (Úř. věst. C 81, 2.3.2018, s. 216).

3

(4)  Pracovní dokument útvarů Komise Analysis of the Euro Area economy accompanying the document Recommendation for a Council Recommendation on the economic policy of the euro area (Analýza hospodářství eurozóny připojená k dokumentu Doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny), SWD(2017) 660 final, s. 5.

4

(5)  Pracovní dokument útvarů Komise, tamtéž, s. 9.

5

---

| 8.6.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 197/38 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 197/38

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1071/2009 a nařízení (ES) č. 1072/2009 za účelem jejich přizpůsobení vývoji v odvětví

[COM(2017) 281 final – 2017/0123 (COD)]

(2018/C 197/07)

| Zpravodajové: | Stefan BACK a Pasi MOISIO |
| --- | --- |

Zpravodajové:

Stefan BACK a Pasi MOISIO

| Konzultace | Evropský parlament, 15. 6. 2017
  Rada Evropské unie, 20. 6. 2017 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 91 SFEU |
| Odpovědná specializovaná sekce | Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost |
| Přijato ve specializované sekci | 4. 1. 2018 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 1. 2018 |
| Plenární zasedání č. | 531 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 221/3/2 |

Konzultace

Evropský parlament, 15. 6. 2017

Rada Evropské unie, 20. 6. 2017

Právní základ

Článek 91 SFEU

Odpovědná specializovaná sekce

Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost

Přijato ve specializované sekci

4. 1. 2018

Přijato na plenárním zasedání

18. 1. 2018

Plenární zasedání č.

531

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

221/3/2

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) opakovaně vyjadřuje podporu cíli návrhu nařízení a celému balíčku opatření v oblasti mobility pro posílení konkurenceschopnosti evropského odvětví mobility včetně zajištění sociálně spravedlivého a konkurenceschopného vnitřního trhu pro služby silniční dopravy (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV vítá důraz, který sdělení klade na čistou, kooperativní a propojenou mobilitu umožňující volbu udržitelných a účinných multimodálních řešení, a dále vítá, že sdělení uznává klíčovou úlohu silniční dopravy. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV proto vítá cíle návrhu nařízení zajistit rovné podmínky na neroztříštěném vnitřním trhu silniční dopravy, zamezit příliš velké administrativní zátěži pro podniky, lépe vyjasnit a posílit regulační rámec a řešit zneužívání, jakými jsou využívání společností s fiktivním sídlem na bázi „poštovní schránky“, netransparentní obchodní modely a nelegální kabotáž. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV podporuje cíle návrhu zavést do nařízení (ES) č. 1071/2009 požadavky týkající se usazování, které zamezí využívání společností s fiktivním sídlem na bázi „poštovní schránky“ pro operace v oblasti silniční dopravy a posílí monitorování dodržování předpisů, a to i zlepšením přeshraniční spolupráce mezi orgány a zaváděním evropských elektronických rejstříků podniků silniční dopravy (ERRU).
  EHSV také podporuje zlepšení pravidel týkajících se řízení o nesplnění povinnosti a posouzení sankcí zahrnujících riziko ztráty dobré pověsti. Pravidla v obou těchto oblastech zvyšují právní jistotu. EHSV zdůrazňuje význam harmonizovaného uplatňování prahových požadavků stanovených v čl. 6 odst. 1 třetím pododstavci písm. a) a b), jež se týkají porušení předpisů majících dopad na dobrou pověst.
  Co se týče společností s fiktivním sídlem na bázi „poštovní schránky“, EHSV došel k závěru, že účinné prosazování pravidel bude i nadále závislé na efektivnosti vnitrostátních orgánů, na účinné přeshraniční spolupráci a na jednotném výkladu kritérií usazení. Měl by se také zohlednit pokrok v digitální oblasti.
  EHSV vítá zkvalitnění informací dostupných ve vnitrostátních rejstřících a zavedení lhůt pro vyřízení žádostí o informace. Uvítal by, kdyby kontrolní orgány měly k elektronicky dostupným informacím ve vnitrostátních rejstřících přístup v reálném čase.
  EHSV se domnívá, že údaje vkládané do vnitrostátních elektronických rejstříků by měly zahrnovat také informace o řidičích zaměstnaných daným podnikem, protože je to relevantní pro určení míry dodržování sociálních a pracovních zákonů, a žádá Komisi, aby zvážila možnost přijetí takového opatření. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV také podporuje zlepšení pravidel týkajících se řízení o nesplnění povinnosti a posouzení sankcí zahrnujících riziko ztráty dobré pověsti. Pravidla v obou těchto oblastech zvyšují právní jistotu. EHSV zdůrazňuje význam harmonizovaného uplatňování prahových požadavků stanovených v čl. 6 odst. 1 třetím pododstavci písm. a) a b), jež se týkají porušení předpisů majících dopad na dobrou pověst.

Co se týče společností s fiktivním sídlem na bázi „poštovní schránky“, EHSV došel k závěru, že účinné prosazování pravidel bude i nadále závislé na efektivnosti vnitrostátních orgánů, na účinné přeshraniční spolupráci a na jednotném výkladu kritérií usazení. Měl by se také zohlednit pokrok v digitální oblasti.

EHSV vítá zkvalitnění informací dostupných ve vnitrostátních rejstřících a zavedení lhůt pro vyřízení žádostí o informace. Uvítal by, kdyby kontrolní orgány měly k elektronicky dostupným informacím ve vnitrostátních rejstřících přístup v reálném čase.

EHSV se domnívá, že údaje vkládané do vnitrostátních elektronických rejstříků by měly zahrnovat také informace o řidičích zaměstnaných daným podnikem, protože je to relevantní pro určení míry dodržování sociálních a pracovních zákonů, a žádá Komisi, aby zvážila možnost přijetí takového opatření.

| 1.5. | EHSV se pozastavuje nad neúplností způsobu, jakým byla lehká užitková vozidla zařazena do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1071/2009 o přístupu k povolání a zpochybňuje přidanou hodnotu tohoto opatření vzhledem k tomu, že tato vozidla nespadají do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1072/2009. EHSV se proto domnívá, že na lehká užitková vozidla by se měla plně vztahovat obě nařízení (ES) č. 1071/2009 a č. 1072/2009, i když možná v mírnější formě. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV vítá podstatu změn navrhovaných k nařízení (ES) č. 1072/2009, kterou je zjednodušit a vyjasnit pravidla týkající se kabotáže a posílit sledování dodržování předpisů. EHSV bere na vědomí potenciál digitálního tachografu jako účinného prostředku pro kontrolu dodržování předpisů a podporuje jeho včasnou montáž i do již existujících vozidel.
  EHSV však klade velký důraz na to, že navrhované změny týkající se kabotáže mohou být úspěšně a řádně zavedeny pouze v případě, že budou zavedena i opatření, která vyjasní, kdy poskytování kabotážních služeb přestává být dočasné a vzniká povinnost usazení, a celý soubor pravidel pro vysílání pracovníků se uplatní na každou kabotážní operaci bez výjimek. |
| --- | --- |

1.6.

EHSV však klade velký důraz na to, že navrhované změny týkající se kabotáže mohou být úspěšně a řádně zavedeny pouze v případě, že budou zavedena i opatření, která vyjasní, kdy poskytování kabotážních služeb přestává být dočasné a vzniká povinnost usazení, a celý soubor pravidel pro vysílání pracovníků se uplatní na každou kabotážní operaci bez výjimek.

| 1.7. | EHSV lituje, že nebyla využita příležitost upřesnit několik dalších bodů týkajících se pravidel kabotáže, která jsou vykládána různým způsobem. Jasná a jednoduchá pravidla umožňující okamžité a spolehlivé posouzení souladu na základě snadno dostupných skutečností jsou základním předpokladem pro účinné sledování, jak jsou dodržovány předpisy, zejména při silničních kontrolách. EHSV lituje, že ačkoli návrh nařízení znamená krok vpřed, legislativa i nadále zůstává nejasná a lze ji na řadě míst vykládat různým způsobem. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV lituje, že současně s nařízeními (ES) č. 1071/2009 a 1072/2009 není řešena i směrnice 92/106/EHS o kombinované dopravě, která v praxi poskytuje paralelní přístup na trh. K tomu, aby legislativa byla účinná, je zapotřebí, aby kabotáž a všechny její formy podléhaly podobným pravidlům. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV podporuje vytvoření evropské agentury pro silniční dopravu jako účinného prostředku pro zlepšení přeshraničního prosazování předpisů v tomto odvětví. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Souvislosti

| 2.1. | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1071/2009 a nařízení (ES) č. 1072/2009 za účelem jejich přizpůsobení vývoji v odvětví (dále jen „návrh nařízení“), je součástí balíčku opatření v oblasti mobility, který Evropská komise představila 31. května 2017. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Návrh nařízení obsahuje tyto hlavní cíle:
  vytvořit podmínky pro konkurenceschopnou a spravedlivou mobilitu, odstranit společnosti s fiktivním sídlem na bázi „poštovní schránky“, zjednodušit a vyjasnit pravidla týkající se kabotáže a umožnit účinné monitorování prostřednictvím lepší spolupráce mezi orgány, a to i prostřednictvím evropských rejstříků podniků silniční dopravy. |
| --- | --- |

2.2.

vytvořit podmínky pro konkurenceschopnou a spravedlivou mobilitu, odstranit společnosti s fiktivním sídlem na bázi „poštovní schránky“, zjednodušit a vyjasnit pravidla týkající se kabotáže a umožnit účinné monitorování prostřednictvím lepší spolupráce mezi orgány, a to i prostřednictvím evropských rejstříků podniků silniční dopravy.

| 2.3. | Kromě cílů uvedených v odstavcích 2.1 a 2.2 výše jsou obecnými cíli balíčku jako celku cíle stanovené ve sdělení Komise s názvem „Evropa v pohybu – Agenda pro sociálně spravedlivý přechod na čistou, konkurenceschopnou a propojenou mobilitu pro všechny“ (COM(2017) 283) (dále jen „sdělení“). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Sdělení stanovuje strategii pro Evropu, aby si udržela své vůdčí postavení v oblasti čisté, konkurenceschopné, kooperativní a propojené mobility, jež umožňuje volbu udržitelných a účinných multimodálních řešení. To je naprosto nezbytné, neboť mobilita je pro fungování Evropy bez hranic zásadní, a vyžaduje to moderní systém mobility, který je klíčový pro přechod na nízkouhlíkové hospodářství. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Sdělení uznává klíčovou roli silniční dopravy a je doplněno souborem návrhů, které se věnují tomuto odvětví, včetně rámce pro silný vnitřní trh, lepších pracovních podmínek v silniční přepravě zboží, digitalizované dopravy a revidovaných pravidel v oblasti silničních poplatků. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | EHSV podporuje strategii v oblasti mobility nastíněnou ve sdělení s důrazem na optimální multimodalitu a uznání zásadní úlohy silniční dopravy. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Hlavní cíle návrhu nařízení, jimiž jsou odstranění společností s fiktivním sídlem na bázi „poštovní schránky“ a zjednodušení pravidel pro kabotážní silniční přepravu zboží, aby byla lépe srozumitelná a snadněji se prosazovala, jsou v souladu s cílem zajistit spravedlivý a konkurenceschopný vnitřní trh v silniční dopravě stanovený ve sdělení. EHSV tyto cíle plně podporuje. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV odkazuje na svá dřívější stanoviska TEN/566 „Plán jednotného evropského dopravního prostoru – úspěchy a úkoly“ a TEN/575 „Vnitřní trh mezinárodní nákladní silniční dopravy – sociální dumping a kabotáž“, kde byla zdůrazněna potřeba dokončit vnitřní trh silniční dopravy, jakož i nutnost zamezit podvodné činnosti, obcházení a zneužívání, včetně provozování společností s fiktivním sídlem na bázi „poštovní schránky“ a obcházení pravidel kabotáže. EHSV vítá, že se tento návrh zabývá některými velmi naléhavými problémy, na něž se v uvedených stanoviscích poukazuje. Lituje nicméně, že této příležitosti není využito k výslovnému řešení sociálního dumpingu, který EHSV na základě obecné shody ve výše citovaných stanoviscích (2) definuje jako podvodnou činnost, obcházení a zneužívání (viz také usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. září 2016 o sociálním dumpingu v Evropské unii (2015/2255(INI)), oddíl I, odstavec 1). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Navíc stále zůstává otázkou, zdali prostředky zvolené k řešení těchto problémů jsou adekvátní, zdali by měla být přijata jiná či další opatření a zdali navrhovaná opatření jsou neúměrná zamýšleným cílům. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV se domnívá, že vytvoření evropské agentury pro silniční dopravu bude velmi důležité pro posílení přeshraničního prosazování předpisů v silniční dopravě. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Nařízení (ES) č. 1071/2009 – přístup k povolání

| 4.1. | EHSV podporuje změny článku 1, protože znění vyjasňují nebo jiným způsobem přinášejí přidanou hodnotu tak, že zlepšují fungování vnitřního trhu v silniční dopravě. EHSV pochybuje o přidané hodnotě uvedení pouze jednoho z mnoha možných případů nekomerčních činností, jak se navrhuje v doplnění ustanovení čl. 1 odst. 4 písm. b), aniž by se řešila otázka důkazního břemene, jež by v zásadě mělo spočívat na těch, kteří vyvíjejí činnost. Návrh by v tomto bodě mohl způsobit více problémů, než kolik by jich vyřešil. Nezvyšuje právní jistotu a nese s sebou riziko většího narušení hospodářské soutěže a vytvoření „šedého trhu“. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Nový čl. 1 odst. 6 první pododstavec zahrnuje do působnosti nařízení podniky provozující lehká užitková vozidla pod 3,5 tuny, vyjímá je však z požadavků týkajících se dobré pověsti a odborné způsobilosti, jakož i z požadavku na odpovědného zástupce pro dopravu.
  EHSV se domnívá, že takové výjimky by vysílaly velmi špatný signál. EHSV doporučuje, aby se na lehká užitková vozidla plně vztahovala obě nařízení (ES) č. 1071/2009 a č. 1072/2009, i když možná v mírnější formě. Pouze takový přístup zajistí obecnou úroveň profesionalizace odvětví a rovné podmínky.
  EHSV podtrhuje, že je třeba poskytnout vhodné zdroje, aby bylo možné zvládnout zvýšený objem práce potřebné pro zajištění souladu s rozšířenou působností nařízení (ES) č. 1071/2009 a č. 1072/2009.
  EHSV má rovněž pochybnosti o možnosti, která je poskytnuta členským státům, a to částečně či zcela použít opatření týkající se dobré pověsti, odborné způsobilosti a odpovědného zástupce pro dopravu u lehkých užitkových vozidel. Hrozí totiž, že tato možnost naruší soudržnost vnitřního trhu. Navíc není v souladu s návrhem odstranit možnost danou v současném čl. 3 odst. 2, která členským státům umožňuje přidat další požadavky pro přístup k tomuto povolání. |
| --- | --- |

4.2.

EHSV se domnívá, že takové výjimky by vysílaly velmi špatný signál. EHSV doporučuje, aby se na lehká užitková vozidla plně vztahovala obě nařízení (ES) č. 1071/2009 a č. 1072/2009, i když možná v mírnější formě. Pouze takový přístup zajistí obecnou úroveň profesionalizace odvětví a rovné podmínky.

EHSV podtrhuje, že je třeba poskytnout vhodné zdroje, aby bylo možné zvládnout zvýšený objem práce potřebné pro zajištění souladu s rozšířenou působností nařízení (ES) č. 1071/2009 a č. 1072/2009.

EHSV má rovněž pochybnosti o možnosti, která je poskytnuta členským státům, a to částečně či zcela použít opatření týkající se dobré pověsti, odborné způsobilosti a odpovědného zástupce pro dopravu u lehkých užitkových vozidel. Hrozí totiž, že tato možnost naruší soudržnost vnitřního trhu. Navíc není v souladu s návrhem odstranit možnost danou v současném čl. 3 odst. 2, která členským státům umožňuje přidat další požadavky pro přístup k tomuto povolání.

| 4.3. | EHSV podporuje odstranění možnosti členských států uvedené v čl. 3 odst. 2, a to uložit další požadavky pro přístup k povolání nad rámec těch, které jsou stanoveny v článku 3. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Změny předložené ke kritériím usazování v článku 5 jsou zaměřeny proti společnostem s fiktivním sídlem na bázi „poštovní schránky“. Navržené požadavky jsou oproti stávajícím ustanovením propracovanější. Návrh nařízení klade větší důraz na vlastní provádění obchodní a správní činnosti na půdě podniků v členském státě usazení, kde se také má uchovávat klíčová podniková dokumentace, například doplněním, že správní a obchodní činnosti by měly být neustále a účinně prováděny v daném členském státě, přičemž požadavek na řízení přepravy vykonávané vozidly, která má podnik k dispozici, je zachován. Kromě toho je přidán požadavek, aby podniky měly v členském státě usazení majetek a zaměstnávaly tam pracovníky v rozsahu přiměřeném činnosti podniku. EHSV tyto změny podporuje a zdůrazňuje význam jednotného výkladu pro zajištění předvídatelnosti. EHSV má za to, že klíčová podniková dokumentace může být uchovávána i v elektronické podobě, kdekoli je to právně možné. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Domnívá se však, že bude i nadále obtížné dokázat, že činnost je prováděna formou společnosti s fiktivním sídlem na bázi „poštovní schránky“. Navrhovaná znění ponechávají velký prostor pro porozumění, což s sebou nese riziko rozcházejících se postupů. Rozhodnutí založená na takovém znění mohou být snadno napadnutelná. U podniků, které jsou součástí mezinárodní skupiny nebo například svěřují některé své správní činnosti externím partnerům, se mohou objevit specifické obtíže. Je zde jasné riziko, že vnitrostátní postupy se mohou vyvíjet velmi odlišně kvůli rozcházejícím se vnitrostátním výkladům. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV se domnívá, že prostřednictvím povinnosti poskytnout informace týkající se vlastnictví by bylo možné si o statusu podniku udělat jasnější představu (3). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV proto upozorňuje na problémy týkající se provádění a zdůrazňuje důležitost účinné přeshraniční spolupráce a výměny osvědčených postupů mezi donucovacími orgány. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV bere na vědomí, že navzdory dalším podrobnostem přidaným v čl. 6 odst. 1 druhém pododstavci o okruhu osob, jejichž chování může ovlivnit posouzení dobré pověsti, si členské státy i nadále ponechají svobodu přidat další „dotčené osoby“. Okruh dotčených osob se tak může i nadále v členských státech lišit.
  EHSV podporuje doplnění „daňových zákonů“ jakožto důvodů pro pochybnosti o dobré pověsti, které se navrhuje v odst. 1 třetím pododstavci písm. a), což odráží rostoucí důležitost přikládanou souladu s daňovými zákony, a také důležitost, která je přikládána souladu s pravidly pro vysílání pracovníků, která se odráží v čl. 6 odst. 1 třetím pododstavci písm. b) bodě xi).
  Právní jistota je v obou případech zajištěna pomocí prahu určujícího, že se v úvahu mají brát pouze akty, jejichž výsledkem bylo odsouzení nebo sankce za vážné porušení vnitrostátních nebo unijních předpisů. |
| --- | --- |

4.8.

EHSV podporuje doplnění „daňových zákonů“ jakožto důvodů pro pochybnosti o dobré pověsti, které se navrhuje v odst. 1 třetím pododstavci písm. a), což odráží rostoucí důležitost přikládanou souladu s daňovými zákony, a také důležitost, která je přikládána souladu s pravidly pro vysílání pracovníků, která se odráží v čl. 6 odst. 1 třetím pododstavci písm. b) bodě xi).

Právní jistota je v obou případech zajištěna pomocí prahu určujícího, že se v úvahu mají brát pouze akty, jejichž výsledkem bylo odsouzení nebo sankce za vážné porušení vnitrostátních nebo unijních předpisů.

| 4.9. | EHSV má pochybnosti o zahrnutí sankcí za závažná porušení právních předpisů EU týkajících se práva rozhodného pro smluvní závazkové vztahy, neboť se sankce týkají pravidel pro volbu rozhodného práva, a neřeší to podstatné problémy. Pokud jde o zaměření se na porušení povinné volby příslušných právních předpisů, mělo by to být jasně uvedeno. Náležitějším opatřením by mohlo být řešení negativních zjištění v občanskoprávních řízeních z důvodu porušení povinností, podvodu či chyb v řízení. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV schvaluje změny procesních ustanovení v čl. 6 odst. 2. Vzhledem k možným dopadům závažného porušení pravidel EU týkajících se možností podniku či odpovědného zástupce pro dopravu vykonávat činnost má EHSV pochybnosti o vhodnosti seznamu takových skutků stanoveného Komisí prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci, jak je navrhováno v novém odstavci 2a článku 6. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV má pochybnosti i o proporcionalitě jednoleté lhůty pro rehabilitaci odpovědného zástupce pro dopravu, která musí uplynout ode dne, kdy došlo ke ztrátě dobré pověsti. O načasování a vhodnosti navrácení dobré pověsti by měly rozhodovat příslušné vnitrostátní orgány u jednotlivých případů zvlášť. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.11.1. | Pokud jde o podmínky týkající se finanční způsobilosti, vyslovuje pochybnosti o návrhu ustanovení v novém odstavci 2 článku 7, v němž se stanoví, že příslušný orgán uzná „jiný závazný dokument“ jako dostatečný důkaz o finanční způsobilosti. Navržené ustanovení není vyhovující, protože povaha dotyčného dokumentu je příliš neurčitá. |
| --- | --- |

4.11.1.

| 4.12. | EHSV schvaluje návrh zahrnout dodatečné informace do vnitrostátních elektronických rejstříků podle článku 16 a zapisovat do něj všechna porušení předpisů. EHSV obzvláště vítá pětidenní lhůtu pro poskytnutí odpovědi na žádost o informace a zdůrazňuje, že by kontrolní orgány měly mít během silniční kontroly nebo kontroly v podniku přístup v reálném čase ke všem informacím dostupným v příslušných rejstřících v elektronické podobě
  EHSV se také domnívá, že údaje vkládané do vnitrostátních elektronických rejstříků by měly zahrnovat i informace o řidičích zaměstnaných daným podnikem, protože je to relevantní pro určení míry dodržování sociálních a pracovních zákonů. Mělo by to dopad zvláště na snížení podvodných činností uvedených v odstavci 3.3. EHSV žádá Komisi, aby zvážila přijetí takového opatření (viz usnesení Evropského parlamentu ze dne 18. května 2017 o silniční dopravě v Evropské unii (2017/2545(RSP)), odstavec 33). |
| --- | --- |

4.12.

EHSV se také domnívá, že údaje vkládané do vnitrostátních elektronických rejstříků by měly zahrnovat i informace o řidičích zaměstnaných daným podnikem, protože je to relevantní pro určení míry dodržování sociálních a pracovních zákonů. Mělo by to dopad zvláště na snížení podvodných činností uvedených v odstavci 3.3. EHSV žádá Komisi, aby zvážila přijetí takového opatření (viz usnesení Evropského parlamentu ze dne 18. května 2017 o silniční dopravě v Evropské unii (2017/2545(RSP)), odstavec 33).

| 4.13. | EHSV vítá zlepšení správní spolupráce v novém článku 18, včetně zavedení jasných postupů a časových lhůt pro dodržení předpisů ohledně žádosti o informace. Navrhuje nicméně následující zlepšení:
  V odstavci 3, navrhuje, aby kontroly byly provedeny vždy, když o ně příslušné orgány jiných členských států požádají. Dále navrhuje, aby z poslední věty v odstavci 3 byl vyňat požadavek týkající se důvěryhodnosti, neboť otázka řádného doložení žádosti o informace je již vyhovujícím způsobem řešena v odstavci 4.
  EHSV se domnívá, že by lhůta v odstavci 5 pro informování členského státu, který žádost o informace podal, o potížích spojených se získáním informací měla být zkrácena na pět dní. |
| --- | --- |

4.13.

V odstavci 3, navrhuje, aby kontroly byly provedeny vždy, když o ně příslušné orgány jiných členských států požádají. Dále navrhuje, aby z poslední věty v odstavci 3 byl vyňat požadavek týkající se důvěryhodnosti, neboť otázka řádného doložení žádosti o informace je již vyhovujícím způsobem řešena v odstavci 4.

EHSV se domnívá, že by lhůta v odstavci 5 pro informování členského státu, který žádost o informace podal, o potížích spojených se získáním informací měla být zkrácena na pět dní.

| 4.14. | EHSV vítá povinnost každý rok podávat zprávy ohledně žádostí podaných podle čl. 18 odst. 3 a 4 a způsob, jakým byly dále zpracovány. Účinná spolupráce mezi členskými státy je klíčová pro efektivní prosazování předpisů, a sledování jejich dodržování je proto zásadní. |
| --- | --- |

4.14.

5.   Nařízení (ES) č. 1072/2009 – přístup na trh

| 5.1. | EHSV vítá změny navržené s cílem vyjasnit pravidla pro přístup na trh týkající se kabotáže a dostupnosti důkazů při silničních kontrolách. Tyto návrhy však vznášejí řadu otázek uvedených níže. EHSV také lituje, že několik problémů, které souvisí zejména s kabotáží, bohužel vyřešeno nebylo, jak vysvětluje níže. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV upozorňuje na následující společné problémy.






  — | Jak je uvedeno v odstavci 4.2, EHSV lituje, že působnost nařízení (ES) č. 1072/2009 není rozšířena i na lehká užitková vozidla, což znamená neodůvodněné otevření trhu pro vozidla, na něž se vztahují pravidla ohledně přístupu k povolání. To může narušit hospodářskou soutěž a mít negativní dopady například na kongesci a životní prostředí. |
| --- | --- | --- |

5.2.

—

Jak je uvedeno v odstavci 4.2, EHSV lituje, že působnost nařízení (ES) č. 1072/2009 není rozšířena i na lehká užitková vozidla, což znamená neodůvodněné otevření trhu pro vozidla, na něž se vztahují pravidla ohledně přístupu k povolání. To může narušit hospodářskou soutěž a mít negativní dopady například na kongesci a životní prostředí.

| — | ESHV lituje, že otázka spojená s tím, kdy kabotážní činnost již není dočasná, ale mění se na nepřetržitou a trvalou činnost, pro niž právo poskytovat služby v jiném členském státě, než je ten, kde je podnik usazen, jak je stanoveno v článku 8, již neplatí, se v návrhu vůbec neřeší.
  Současná situace, kdy operace, které dodržují formální kritéria kabotáže stanovená v článku 8, mohou být systematicky a pravidelně prováděny po dlouhou dobu, dokonce i na základě dlouhodobé smlouvy, a přitom být stále považovány za dočasné, je neuspokojivá a není v souladu s kritérii určujícími dočasnou povahou práva poskytovat přeshraniční služby (viz Sbírka rozhodnutí Soudního dvora 1995, s. I-04165 a Sbírka rozhodnutí Soudního dvora 1985, s. 01513). EHSV proto považuje za klíčové stanovit jasné pravidlo pro to, co je považováno za dočasné.
  EHSV zdůrazňuje, že čl. 91 odst. 1 písm. b) SFEU dává normotvůrci EU široký prostor pro uvážení při stanovování podmínek pro provozování kabotáže jako dočasně poskytované služby. Možným řešením by mohlo být stanovit maximální počet kabotážních přeprav nebo dní pro tyto přepravy za určitou dobu, či stanovit minimální lhůty pro rozmezí mezi jednotlivými kabotážními přepravami. EHSV se domnívá, že je velmi důležité, aby pravidla upravující tuto otázku byla jasná a snadno použitelná, například při silničních kontrolách. |
| --- | --- |

—

ESHV lituje, že otázka spojená s tím, kdy kabotážní činnost již není dočasná, ale mění se na nepřetržitou a trvalou činnost, pro niž právo poskytovat služby v jiném členském státě, než je ten, kde je podnik usazen, jak je stanoveno v článku 8, již neplatí, se v návrhu vůbec neřeší.

Současná situace, kdy operace, které dodržují formální kritéria kabotáže stanovená v článku 8, mohou být systematicky a pravidelně prováděny po dlouhou dobu, dokonce i na základě dlouhodobé smlouvy, a přitom být stále považovány za dočasné, je neuspokojivá a není v souladu s kritérii určujícími dočasnou povahou práva poskytovat přeshraniční služby (viz Sbírka rozhodnutí Soudního dvora 1995, s. I-04165 a Sbírka rozhodnutí Soudního dvora 1985, s. 01513). EHSV proto považuje za klíčové stanovit jasné pravidlo pro to, co je považováno za dočasné.

EHSV zdůrazňuje, že čl. 91 odst. 1 písm. b) SFEU dává normotvůrci EU široký prostor pro uvážení při stanovování podmínek pro provozování kabotáže jako dočasně poskytované služby. Možným řešením by mohlo být stanovit maximální počet kabotážních přeprav nebo dní pro tyto přepravy za určitou dobu, či stanovit minimální lhůty pro rozmezí mezi jednotlivými kabotážními přepravami. EHSV se domnívá, že je velmi důležité, aby pravidla upravující tuto otázku byla jasná a snadno použitelná, například při silničních kontrolách.

| — | Aby bylo možné účinně sledovat dodržování předpisů, je nezbytné zajistit, aby vnitrostátní orgány měly přístup k zaměstnancům s adekvátní odbornou způsobilostí provádět efektivní kontroly podle navrhovaného článku 10a. Podle názoru EHSV je zásadní, aby byly zavedeny oba tyto prvky a aby byla zřízena síť pro výměnu osvědčených postupů. |
| --- | --- |

—

Aby bylo možné účinně sledovat dodržování předpisů, je nezbytné zajistit, aby vnitrostátní orgány měly přístup k zaměstnancům s adekvátní odbornou způsobilostí provádět efektivní kontroly podle navrhovaného článku 10a. Podle názoru EHSV je zásadní, aby byly zavedeny oba tyto prvky a aby byla zřízena síť pro výměnu osvědčených postupů.

| — | EHSV lituje, že návrh přezkumu směrnice 92/106/EHS o kombinované dopravě není předložen současně s tímto návrhem nařízení, neboť směrnice u vnitrostátních dopravních operací v praxi zaručuje paralelní přístup na trh pro podnikatele v dopravě usazené v jiném členském státě. EHSV se domnívá, že plně legitimního cíle politiky v oblasti dopravy, který spočívá v prosazování řetězců kombinované dopravy, lze dosáhnout bez tohoto zvláštního pravidla přístupu na trh. Proto by silniční úsek vykonávané kombinované dopravy do a z přístavů nebo železničních terminálů uvnitř jednoho členského státu měl být považován za vnitrostátní dopravní operaci a měla by se na něj použít ustanovení týkající se kabotáže v nařízení (ES) č. 1072/2009 či ustanovení s tímto účinkem. |
| --- | --- |

—

EHSV lituje, že návrh přezkumu směrnice 92/106/EHS o kombinované dopravě není předložen současně s tímto návrhem nařízení, neboť směrnice u vnitrostátních dopravních operací v praxi zaručuje paralelní přístup na trh pro podnikatele v dopravě usazené v jiném členském státě. EHSV se domnívá, že plně legitimního cíle politiky v oblasti dopravy, který spočívá v prosazování řetězců kombinované dopravy, lze dosáhnout bez tohoto zvláštního pravidla přístupu na trh. Proto by silniční úsek vykonávané kombinované dopravy do a z přístavů nebo železničních terminálů uvnitř jednoho členského státu měl být považován za vnitrostátní dopravní operaci a měla by se na něj použít ustanovení týkající se kabotáže v nařízení (ES) č. 1072/2009 či ustanovení s tímto účinkem.

| 5.3. | EHSV bere na vědomí doplnění čl. 1 odst. 1 týkající se přepravy prázdných kontejnerů nebo palet a uzavírá, že je rozhodující smlouva o přepravě a že tato přeprava kvalifikovaná jako přeprava pro cizí potřebu nebo za úplatu bude rovněž představovat velmi zanedbatelný náklad. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Současné omezení na tři kabotáže během kabotážního období bylo vykládáno různými způsoby, pokud jde o to, co se zahrnuje pod jednu operaci, a v praxi se ukázalo jako obtížné, nebo dokonce nemožné zkontrolovat dodržování tohoto pravidla.
  EHSV schvaluje návrh odstranit omezení na tři kabotáže a snížit lhůtu pro kabotáž ze sedmi na pět dní, za předpokladu, že:






  1) | dočasná povaha kabotáže je zajištěna jasnou definicí, jak je požadováno v odstavci 5.2 výše; |
| --- | --- | --- |

5.4.

EHSV schvaluje návrh odstranit omezení na tři kabotáže a snížit lhůtu pro kabotáž ze sedmi na pět dní, za předpokladu, že:

1)

dočasná povaha kabotáže je zajištěna jasnou definicí, jak je požadováno v odstavci 5.2 výše;

| 2) | pravidla upravující vysílání pracovníků (směrnice 96/71/ES a 2014/67/ES) se uplatní na všechny kabotáže od prvního dne. Toto lze zajistit zahrnutím směrnic 96/71/ES a 2014/67/ES do pravidel pro kabotáž v článku 9, bez ohledu na ustanovení čl. 1 odst. 3 písm. a) směrnice 96/71/ES. |
| --- | --- |

2)

pravidla upravující vysílání pracovníků (směrnice 96/71/ES a 2014/67/ES) se uplatní na všechny kabotáže od prvního dne. Toto lze zajistit zahrnutím směrnic 96/71/ES a 2014/67/ES do pravidel pro kabotáž v článku 9, bez ohledu na ustanovení čl. 1 odst. 3 písm. a) směrnice 96/71/ES.

Jinak EHSV upřednostňuje zachování současných pravidel pro kabotáž, protože návrh předložený Komisí, který není v souladu s výše uvedenými podmínkami, by v praxi znamenal téměř úplné otevření trhu, což na něj může mít nepředvídatelné dopady.

EHSV současně vítá omezení kabotážních přeprav povolených v jiných členských státech než je ten, který je cílem mezinárodní dopravy (hostitelský členský stát), na členské státy sousedící s tímto členským státem, což usnadňuje kontrolu dodržování předpisů. Návrh nařízení by měl být nicméně pozměněn, aby bylo jasné, že nová práva kabotáže navazující na novou operaci mezinárodní dopravy do sousedícího členského státu zruší stávající práva kabotáže s cílem zamezit hromadění takových práv („řetězová kabotáž“). Tato otázka právní předvídatelnosti je velmi důležitá.

| 5.5. | Navrhované úpravy pravidel pro vysílání pracovníků v odvětví dopravy [COM(2017) 278] jasně stanovují, že tato pravidla se budou uplatňovat na kabotáž od prvního dne. Ačkoli pravidla pro vysílání pracovníků zcela neodstraní rozdíl úrovně nákladů mezi členskými státy, uvedené pravidlo tento rozdíl sníží. EHSV má však pochybnosti o účinnosti méně přísných pravidel pro prohlášení o vyslání dokonce i u šestiměsíční lhůty a o méně přísných požadavcích na dokumentaci bez povinnosti určit zástupce v oblasti kabotáže, jak navrhuje Komise ve svém návrhu zvláštních pravidel s ohledem na směrnici 96/71/ES a směrnici 2014/67/EU, pokud nebude vyřešena otázka dočasné povahy kabotáže uvedená v odstavcích 1.6 a 5.2. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | V roce 2011 Komise předložila své názory k výkladu ustanovení týkajících se kabotáže u několika bodů (Nový režim kabotáže podle nařízení (ES) č. 1072/2009, dostupné na webových stránkách GŘ MOVE). Současný návrh obsahuje výklad kabotáže, jak ji chápe Komise v navrhované změně definice v čl. 2 bodě 6, a zabývá se otázkou dokumentace ve vozidle dostupné pro silniční kontroly, která se řeší v novém navrhovaném odstavci 4a v článku 8.
  EHSV vítá tato upřesnění, nicméně lituje, že některé další důležité otázky, kterými se zabýval interpretační dokument Komise, v návrhu nařízení řešeny nejsou. To se týká i otázky, zdali veškerý mezinárodní náklad musí být doručen před tím, než lze zahájit kabotáž, a jakým způsobem se má vypočítat sedmidenní kabotážní období, jak je nyní stanovené v čl. 8 odst. 2.
  EHSV rovněž vyjadřuje politování nad tím, že nebyla využita příležitost vyjasnit, zdali údaje z tachografu mohou být použity i pro kontrolu dodržování ustanovení o kabotáži. Interpretační dokument Komise z roku 2011 jasně uvádí, že Komise s použitím těchto údajů souhlasí. EHSV se domnívá, že mělo být využito příležitosti tuto záležitost ve znění nařízení naprosto jasně definovat.
  EHSV v každém případě poukazuje na důležitost plné dostupnosti digitálního tachografu jako prostředku pro kontrolu dodržování předpisů a uvítal by podstatné snížení lhůt pro dodatečné vybavení již existujících vozidel tímto typem tachografu. |
| --- | --- |

5.6.

EHSV vítá tato upřesnění, nicméně lituje, že některé další důležité otázky, kterými se zabýval interpretační dokument Komise, v návrhu nařízení řešeny nejsou. To se týká i otázky, zdali veškerý mezinárodní náklad musí být doručen před tím, než lze zahájit kabotáž, a jakým způsobem se má vypočítat sedmidenní kabotážní období, jak je nyní stanovené v čl. 8 odst. 2.

EHSV rovněž vyjadřuje politování nad tím, že nebyla využita příležitost vyjasnit, zdali údaje z tachografu mohou být použity i pro kontrolu dodržování ustanovení o kabotáži. Interpretační dokument Komise z roku 2011 jasně uvádí, že Komise s použitím těchto údajů souhlasí. EHSV se domnívá, že mělo být využito příležitosti tuto záležitost ve znění nařízení naprosto jasně definovat.

EHSV v každém případě poukazuje na důležitost plné dostupnosti digitálního tachografu jako prostředku pro kontrolu dodržování předpisů a uvítal by podstatné snížení lhůt pro dodatečné vybavení již existujících vozidel tímto typem tachografu.

| 5.7. | EHSV vítá nové ustanovení o odpovědnosti v článku 14a, nicméně poukazuje na to, že dokazování vědomého objednání nelegálních služeb může být problematické. |
| --- | --- |

5.7.

V Bruselu dne 18. ledna 2018.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Georges DASSIS

---

(1)  Úř. věst. C 13, 15.1.2016, s. 176.

1

(2)  Úř. věst. C 13, 15.1.2016, s. 176.

2

(3)  Úř. věst. L 140, 30.5.2012, s. 32.

3

---

| 8.6.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 197/45 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 197/45

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2006/22/ES, pokud jde o požadavky na prosazování, a stanovují konkrétní pravidla o vysílání řidičů v odvětví silniční dopravy, pokud jde o směrnici 96/71/ES a směrnici 2014/67/EU

[COM(2017) 278 final – 2017/0121 (COD)]

a

k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 561/2006, pokud jde o minimální požadavky na maximální denní a týdenní dobu řízení, minimální přestávky v řízení a týdenní doby odpočinku, a nařízení (EU) 165/2014, pokud jde o určování polohy pomocí tachografů

[COM(2017) 277 final – 2017/0122 (COD)]

(2018/C 197/08)

| Zpravodajka: | Tanja BUZEK (DE-II) |
| --- | --- |

Zpravodajka:

Tanja BUZEK (DE-II)

| Konzultace | Evropský parlament, 15. 6. 2017
  Rada Evropské unie, 20. 6. 2017 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 91 SFEU |
| Odpovědná specializovaná sekce | Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost |
| Přijato ve specializované sekci | 04/01/2018 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18/01/2018 |
| Plenární zasedání č. | 531 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 173/89/17 |

Konzultace

Evropský parlament, 15. 6. 2017

Rada Evropské unie, 20. 6. 2017

Právní základ

Článek 91 SFEU

Odpovědná specializovaná sekce

Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost

Přijato ve specializované sekci

04/01/2018

Přijato na plenárním zasedání

18/01/2018

Plenární zasedání č.

531

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

173/89/17

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV uznává, že doprava hraje významnou roli jakožto hnací síla hospodářství EU, a podporuje Evropskou komisi v jejím záměru zajistit, aby si EU v budoucnu udržela přední pozici v oblasti čisté, konkurenceschopné a propojené mobility. EHSV zdůrazňuje, že základním nástrojem k dosažení tohoto záměru je i nadále plně realizovaný a dobře fungující jednotný trh v odvětví dopravy, který bude sociálně udržitelný a bude přinášet co nejmenší administrativní zátěž. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Avšak co se konkrétně týče dalšího rozvoje silniční dopravy, EHSV zdůrazňuje, že jsou zde rovněž meze, které jsou dány nedostatkem místa pro výstavbu silnic a parkovišť, negativním vnímáním ze strany veřejnosti v mnoha evropských regionech zdůvodňovaným potřebou ochrany životního prostředí, nevyřešeným problémem bezpečnosti silničního provozu a důležitostí rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem řidičů. Tyto meze by měly být zohledněny ve všech legislativních a nelegislativních iniciativách EU v této oblasti. Mimoto mohou silniční dopravu omezit budoucí hospodářské modely ve snaze o udržitelnější způsoby organizačního uspořádání výroby a distribuce. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV vítá skutečnost, že se Komise ujala iniciativy s cílem vyjasnit regulační rámec v oblasti silniční dopravy, zaručit lepší prosazování a užší spolupráci mezi členskými státy a současně bojovat proti sociálnímu dumpingu, který byl v průzkumném stanovisku TEN/575 v souladu s přijatou směrnicí o prosazování 2014/67/EU definován jako všechny formy nepřijatelných a nezákonných postupů, které se snaží obejít nebo porušují předpisy týkající se sociální oblasti a přístupu na trh (krycí společnosti) za účelem získání konkurenčních výhod. Účelem je zajistit dobře fungující a spravedlivý vnitřní trh a plné respektování práv pracovníků v tomto odvětví. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV však zastává názor, že navrhované změny právních předpisů týkající se dob řízení a dob odpočinku a vysílání řidičů účinně neřeší zjištěné problémy v oblasti silniční dopravy z hlediska několika aspektů, včetně toho, že nečiní tato pravidla jednodušší, jasnější a lépe vymahatelná. EHSV se domnívá, že nedostatky těchto návrhů byly způsobeny nedostatečnou analýzou problémů a že návrhy týkající se sociálněprávních předpisů nenaplňují cíle politiky samotné Komise a přetrvává právní nejistota. EHSV bere na vědomí, že iniciativa vyvolala rozdílné názory mezi jednotlivými členskými státy, sociálními partnery a samotnými dopravci. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV poukazuje na to, že jediným způsobem, jak naplnit agendu Komise pro sociálně spravedlivý přechod na čistou, konkurenceschopnou a propojenou mobilitu pro všechny, je ochrana sociálních práv, zajištění vymáhání i vymahatelnosti pravidel a zaručení spravedlivé hospodářské soutěže při současném omezení zatěžujících postupů. Vnitřní trh musí fungovat pro všechny subjekty a ve všech členských státech, starých i nových. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pokud jde o prodloužení referenčního období pro rozložení dob odpočinku ze dvou na čtyři týdny, bere EHSV na vědomí snahu Komise uspokojit požadavky tohoto odvětví a dopravců ohledně větší flexibility při provozování silniční dopravy, zdůrazňuje však, že by takový krok mohl mít dopad na křehkou rovnováhu mezi spravedlivou hospodářskou soutěží, zdravím a bezpečností řidičů a bezpečností silničního provozu, jakož i na společný harmonizovaný výklad pravidel, a současně by mohl ztížit prosazování a kontrolu těchto pravidel. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV normotvůrce vyzývá také k tomu, aby zvážil zavedení náhrady za zkrácení týdenní doby odpočinku ve spojení s denními dobami odpočinku, jak stanoví stávající právní předpisy. Co se týče přestávek, doporučuje EHSV, aby bylo zváženo posouzení dopadu ohledně možnosti ponechat flexibilnější rozdělení 45 minutové přestávky v rozpětí 6 hodin na rozhodnutí řidiče. Toto posouzení dopadu by mělo být zaměřeno na to, zda bude řidič této přestávky moci využít k tomu, aby si v průběhu 9, resp. 10 hodin řízení odpočinul a občerstvil se. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV vyjadřuje politování nad tím, že zejména pokud jde o autobusovou a autokarovou přepravu cestujících, nejsou navrhované změny podloženy žádným důkladným posouzením týkajícím se bezpečnosti cestujících a řidičů či bezpečnosti silničního provozu. EHSV by tudíž uvítal, kdyby byla v celé EU uskutečněna všeobecná studie na téma únavy řidičů, a lituje toho, že Komise nenabídla žádná řešení tohoto problému. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | V souvislosti se zásadní otázkou cenových praktik v odvětví dopravy EHSV poukazuje na to, že je mimořádně důležité navrhnout pravidla, která budou s to účinně zaručit rovné podmínky pro všechny podnikatele v silniční dopravě bez ohledu na velikost jejich podniku a pro všechny mobilní pracovníky, aniž by tím vznikly další překážky v rámci vnitřního trhu nebo byly omezeny sociálněprávní předpisy. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV se ztotožňuje s výrokem Komise, že je nezbytné účelně prosazovat pravidla, a vyzdvihuje význam těsné spolupráce mezi členskými státy a účinné výměny informací. EHSV proto zastává názor, že je nezbytné zajistit lepší prosazování stávajících pravidel pro dobu odpočinku předtím, než se začne uvažovat o vytvoření pružnějších pravidel, aniž by byly k dispozici uspokojivé podklady. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Kromě toho EHSV vyzývá Komisi, aby pokročila k inteligentnímu prosazování a veškerými možnými způsoby podpořila plné zavedení a využívání systémů hodnocení rizik. Dále vyzývá k tomu, aby Komise a členské státy poskytly donucovacím orgánům v reálném čase přístup k vnitrostátním elektronickým rejstříkům a maximálně za tímto účelem využívaly evropské rejstříky podniků silniční dopravy (ERRU). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV doporučuje, aby Komise přijala jasná donucovací opatření s cílem odstranit riziko manipulace s digitálními tachografy, a to tak, že a) zkrátí lhůtu pro zavedení „inteligentního“ tachografu pro všechna komerční vozidla v oblasti kabotážní a mezinárodní dopravy; a b) využije veškeré potřebné inovativní technologické prostředky k zajištění přesnosti údajů tachografu vkládaných ručně, například připojení snímačů hmotnosti k tachografu jakožto účinnější prostředek pro kontrolu nakládky a vykládky, které tvoří součást pracovní doby řidiče. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Výbor rovněž doporučuje, aby se Komise a členské státy zabývaly problémem zabezpečených parkovacích ploch, včetně stávající omezené dostupnosti parkovišť s odpovídajícím vybavením pro řidiče, bez nichž u balíčku opatření v oblasti mobility hrozí, že povinnost odpočívat mimo kabinu nebude v praxi dodržována. EHSV vyzývá Komisi, aby důkladně prověřila stávající síť parkovacích ploch v členských státech, zejména na cestách a v dopravních koridorech v geograficky okrajových oblastech, a také aby vytvořila plán pro eliminaci bílých míst v dané oblasti, což bude mít zásadní význam pro účinné provádění balíčku opatření v oblasti mobility. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV vyzývá evropské orgány a členské státy, aby zaručily, že budou týdenní doby odpočinku a náhradní týdenní doby odpočinku tráveny v odpovídajících podmínkách ubytování s přístupem k individuálním hygienickým zařízením a možnostem stravování, a aby byly rovněž na druhou stranu zajištěny investice do vysoce kvalitní silniční infrastruktury a výstavba této infrastruktury. V této souvislosti EHSV zvláště vítá nedávný rozsudek Soudního dvora Evropské unie ze dne 20. prosince 2017, v němž bylo potvrzeno, že týdenní doba odpočinku musí být trávena mimo vozidlo. Vyzývá rovněž Komisi, aby vyjasnila, kdo nese finanční odpovědnost za návrat řidiče do jeho domova, jelikož by si jej řidič neměl hradit sám. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV zastává názor, že uplatňování pravidel pro vysílání pracovníků v silniční dopravě v rámci celé EU má klíčový význam pro zachování rovných podmínek pro pracovníky i podniky. Stejně tak EHSV podporuje jednoduchá, účinná a nediskriminační opatření pro prosazování těchto pravidel, přičemž je nutné se za každou cenu vyhnout administrativní zátěži. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV je si vědom značně mobilní povahy silniční dopravy, je však toho názoru, že návrh Komise týkající se vysílání pracovníků v mezinárodní silniční dopravě ve své stávající podobě ne zcela odpovídajícím způsobem vyřeší příslušné problémy. Je nutné stanovit jasná a jednoduchá pravidla pro dopravce i pro řidiče. V souvislosti s čistě tranzitními operacemi EHSV vyzývá normotvůrce, aby vyjasnil, že pro ně pravidla týkající se vysílání pracovníků neplatí. Dále EHSV žádá, aby bylo vyjasněno uplatňování pravidel pro vysílání pracovníků ve vztahu k podnikatelům v dopravě se sídlem ve třetích zemích (mimo EU). |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EHSV plně souhlasí s tím, že by v oblasti kabotáže měla být směrnice o vysílání pracovníků nadále platná od prvního dne. Má však pochyby ohledně toho, zda by v této oblasti měla být uplatňována nová, mírnější administrativní pravidla. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EHSV vítá úpravu požadavků na prosazování podle specifik daného odvětví a zastává názor, že administrativní zátěž se zmírní, pokud bude v celé EU zavedeno jednotné kontaktní místo pro oznamování.
  Stejně tak však musí EHSV uznat, že při dočasném vyslání řidiče z členského státu s nízkými příjmy do členského státu s vyšší úrovní mezd musí být při splnění podmínek vyslání – co se týče mzdy – respektována přinejmenším minimální výše mezd v hostitelské zemi, kterou stanoví zákon nebo praxe. |
| --- | --- |

1.18.

Stejně tak však musí EHSV uznat, že při dočasném vyslání řidiče z členského státu s nízkými příjmy do členského státu s vyšší úrovní mezd musí být při splnění podmínek vyslání – co se týče mzdy – respektována přinejmenším minimální výše mezd v hostitelské zemi, kterou stanoví zákon nebo praxe.

| 1.19. | EHSV doporučuje, aby byla v celé EU zavedena donucovací opatření, která budou jednoduchá, jasná, nediskriminační a účinná, aniž by z nich vyplývala administrativní zátěž. Patří k nim:






  — | přechod od papírových dokladů k inteligentním digitálním technologiím v oblasti prosazování; |
| --- | --- | --- |

1.19.

—

přechod od papírových dokladů k inteligentním digitálním technologiím v oblasti prosazování;

| — | zkrácení lhůty pro povinné zavedení „inteligentního“ tachografu u všech dotčených komerčních vozidel používaných v mezinárodní dopravě, který je jediným prostředkem pro účinné určení délky a dočasné povahy činnosti řidičů na území daného členského státu; |
| --- | --- |

—

zkrácení lhůty pro povinné zavedení „inteligentního“ tachografu u všech dotčených komerčních vozidel používaných v mezinárodní dopravě, který je jediným prostředkem pro účinné určení délky a dočasné povahy činnosti řidičů na území daného členského státu;

| — | zavedení evropského elektronického prohlášení o vyslání pro každého individuálně vyslaného řidiče a celounijního systému oznamování s jednotným kontaktním místem, k němuž budou mít inspektoráty přístup v reálném čase, jakožto jediného způsobu, jak se vyhnout administrativní zátěži a současně zajistit účinnost kontrol. |
| --- | --- |

—

zavedení evropského elektronického prohlášení o vyslání pro každého individuálně vyslaného řidiče a celounijního systému oznamování s jednotným kontaktním místem, k němuž budou mít inspektoráty přístup v reálném čase, jakožto jediného způsobu, jak se vyhnout administrativní zátěži a současně zajistit účinnost kontrol.

| 1.20. | Kromě toho EHSV doporučuje, aby byly pro podniky v silniční dopravě v maximální míře využívány vnitrostátní elektronické rejstříky a evropské rejstříky podniků silniční dopravy, a to tím, že 1) ve vnitrostátních elektronických rejstřících budou uvedeny údaje o řidičích zaměstnávaných danými podniky; 2) donucovací orgány v oblasti silniční dopravy získají přístup v reálném čase k údajům zapsaným ve vnitrostátních elektronických rejstřících a evropských rejstřících podniků silniční dopravy, včetně elektronického prohlášení o vyslání; 3) doba, kterou lze kontrolovat v kartě řidiče, bude prodloužena z 28 dnů na několik měsíců, aby mohly kontrolní orgány snadno určit doby dočasné práce řidičů v různých členských státech. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | V neposlední řadě EHSV vyzývá Komisi, aby v zájmu lepšího přeshraničního prosazování pravidel EU v oblasti silniční dopravy zřídila evropskou agenturu pro silniční dopravu, jejímž hlavním úkolem bude zlepšovat kulturu dodržování předpisů v silniční dopravě a podporovat tvorbu politiky v daném odvětví na úrovni EU i členských států. Dokud k tomu však nedojde, EHSV členským státům doporučuje, aby se aktivně podílely na činnosti stávajících evropských inspekčních útvarů v oblasti dopravy (Eurocontrol Route atd.) a aby investovaly do odborné přípravy pracovníků vnitrostátních inspekčních orgánů. |
| --- | --- |

1.21.

2.   Souvislosti

| 2.1. | Na začátku svého funkčního období se Komise zavázala zahájit legislativní proces s cílem učinit pravidla EU v oblasti silniční dopravy jednodušší, jasnější a snadněji vymahatelná. K tomuto kroku ji vedly četné žádosti ze strany členských států a evropských sociálních partnerů v odvětví silniční dopravy a logistiky, Evropské federace pracovníků v dopravě (ETF) a Mezinárodní unie silniční dopravy (IRU), kteří shodně vyjadřovali názor, že stávající právní předpisy EU jsou v řadě aspektů nejasné a špatně prosazované. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V roce 2013 ETF a IRU společně navrhly iniciativy, které se týkaly zamezení dalšímu otevírání trhu v oblasti kabotáže, efektivnějšího prosazování a závazného plánu harmonizace v daňové oblasti, v oblasti bezpečnosti silničního provozu a v sociální oblasti (viz společný dokument ETF a IRU obsahující postoje k navrhovaným opatřením). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Odlišné podmínky hospodářské soutěže včetně odlišných struktur nákladů v jednotlivých členských státech jasně poukázaly na problémy týkající se liberalizace trhu, minimálních mezd, podmínek vysílání pracovníků a jejich použitelnosti na mobilní pracovní síly. To ve spojení s nejasným regulačním rámcem vyvolalo sociální dumping formou obcházení předpisů, včetně atypických forem zaměstnání a krycích společností. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nové vnitrostátní právní předpisy nebo postupy vedly k řadě řízení o nesplnění povinnosti a upozornily na potřebu odpovídajících opatření na úrovni EU, která budou řešit problémy a zabezpečí právní jistotu pro účastníky trhu i zaměstnance. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V této souvislosti Junckerova Komise, která se ujala funkce v roce 2014, otevřeně deklarovala své odhodlání dosáhnout spravedlivějšího jednotného trhu potíráním sociálního dumpingu, jak uvedl předseda Komise Jean-Claude Juncker ve svém prvním proslovu k Evropskému parlamentu. Od té doby Komise systematicky toto odhodlání stvrzovala během celé přípravy balíčku opatření v oblasti mobility, přičemž zdůrazňovala význam zachování soudržnosti vnitřního trhu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Mimoto přijal EHSV v září 2015 průzkumné stanovisko TEN/575 k tématu Vnitřní trh mezinárodní nákladní silniční dopravy – sociální dumping a kabotáž. V září 2016 přijal Evropský parlament stanovisko z vlastního podnětu o sociálním dumpingu v Evropské unii. V obou stanoviscích byla uvedena řada opodstatněných návrhů, zejména v oblasti prosazování, s cílem zajistit spravedlivý a dobře fungující vnitřní trh. V květnu 2017 přijal Evropský parlament usnesení o silniční dopravě v EU, jež vychází ze stejného pojetí. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Dne 31. května 2017 pak Komise předložila balíček opatření v oblasti mobility, který zahrnuje první sérii osmi legislativních iniciativ zaměřených na komerční nákladní a osobní silniční dopravu, tedy odvětví, které v EU zaměstnává pět milionů osob. Cílem balíčku je zlepšit fungování trhu nákladní silniční dopravy a pomoci zlepšit sociální a pracovní podmínky zaměstnanců. Podle Komise se tohoto cíle bude dosahovat intenzivnějším prosazováním právních předpisů, potíráním nezákonného zaměstnávání, omezováním administrativní zátěže podniků a vyjasněním stávajících pravidel, například pokud jde o uplatňování vnitrostátních právních předpisů týkajících se minimální mzdy. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Čtyři pilíře balíčku tvoří 1) vnitřní trh, 2) spravedlivá hospodářská soutěž a práva pracovníků, 3) snižování emisí uhlíku a 4) digitální technologie. Toto stanovisko spadá do pilíře pro spravedlivou hospodářskou soutěž a práva pracovníků a zabývá se navrhovanými změnami sociálněprávních předpisů. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Pro vyřešení výše uvedených problémů a další zvýšení bezpečnosti silničního provozu navrhuje balíček Komise v oblasti mobility změny pravidel pro doby řízení a odpočinku (nařízení (ES) č. 561/2006), vysílání pracovníků (směrnice 96/71/ES) a prováděcího právního aktu (směrnice 2014/67/EU). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Pokud jde o pracovní dobu v odvětví silniční dopravy (směrnice 2002/15/ES), nepřichází balíček v oblasti mobility s žádným návrhem, namísto toho konzultuje sociální partnery ve věci možné revize směrnice v souladu s právními požadavky, které stanoví článek 154 Smlouvy o fungování Evropské unie. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Před zveřejněním balíčku opatření v oblasti mobility v dubnu 2017 přijalo 27 odborových organizací z 20 evropských zemí (včetně Bulharska, České republiky, Dánska, Litvy, Maďarska, Nizozemska, Polska, Rumunska, Spojeného království a Španělska) varšavské prohlášení, v němž Evropskou komisi vyzvaly, aby do tohoto balíčku zahrnula konkrétní návrhy, přičemž stěžejním cílem zůstává plné uplatňování vysílání pracovníků v odvětví silniční dopravy.
  V reakci na navržený balíček v oblasti mobility, který Komise předložila v říjnu 2017, bylo vydáno společné prohlášení namířené proti uplatňování směrnice o vysílání pracovníků při provozování mezinárodní dopravy, pod které se podepsala sdružení působící v oblasti dopravy a logistiky a obchodní komory z Bulharska, České republiky, Dánska, Estonska, Chorvatska, Irska, Litvy, Lotyšska, Maďarska, Nizozemska, Polska, Portugalska, Rumunska, Řecka, Slovenska, Španělska a Spojeného království. |
| --- | --- |

2.11.

V reakci na navržený balíček v oblasti mobility, který Komise předložila v říjnu 2017, bylo vydáno společné prohlášení namířené proti uplatňování směrnice o vysílání pracovníků při provozování mezinárodní dopravy, pod které se podepsala sdružení působící v oblasti dopravy a logistiky a obchodní komory z Bulharska, České republiky, Dánska, Estonska, Chorvatska, Irska, Litvy, Lotyšska, Maďarska, Nizozemska, Polska, Portugalska, Rumunska, Řecka, Slovenska, Španělska a Spojeného království.

| 2.12. | EHSV bere na vědomí postoj, který v nedávné době vyjádřila Rada pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele, a sice že v silniční dopravě zůstávají v platnosti stávající pravidla pro vysílání, dokud nebudou zavedena nová pravidla pro toto odvětví. Obdobně bere EHSV na vědomí vysoce kontroverzní povahu otázky použitelnosti pravidel pro vysílání pracovníků v odvětví silniční dopravy, která vyvolala rozdílné postoje na politické úrovni i mezi zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | EHSV podporuje záměr zajistit, aby si EU v budoucnu udržela přední pozici v oblasti čisté, konkurenceschopné a propojené mobility, která je jedním z hybatelů hospodářství EU. Základním nástrojem k dosažení tohoto záměru je i nadále plně realizovaný a dobře fungující jednotný trh v odvětví dopravy, který bude sociálně udržitelný a bude přinášet co nejmenší administrativní zátěž. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV vítá zastřešující cíl iniciativy Komise a konstatuje, že iniciativa vyvolala rozdílné názory mezi jednotlivými členskými státy, sociálními partnery, řidiči a samotnými dopravci. EHSV jakožto zástupce občanské společnosti zdůrazňuje význam toho, aby legislativní proces vyúsťoval v návrhy, jež jsou přijatelné pro dotčené subjekty a reagují na legitimní obavy. Je tomu tak zejména v případě návrhu týkajícího se uplatňování pravidel pro vysílání pracovníků v silniční dopravě, který vyvolal vážné znepokojení a protikladné postoje mezi zúčastněnými stranami. EHSV proto zdůrazňuje, že jsou nezbytné vyvážené, jasné a fungující právní předpisy, které nebudou narušovat řádné fungování vnitřního trhu ani bránit zvyšování sociálních norem v tomto odvětví. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV sdílí názor Komise uvedený v posouzení dopadů, podle něhož jsou nekalá hospodářská soutěž podnikatelů v silniční dopravě a sociální dumping (tak, jak je definován v průzkumném stanovisku EHSV TEN/575 (1)) neoddělitelně propojeny (Driving change for business and people). EHSV poukazuje na to, že posouzení dopadů se zčásti opírá o kvalitativní a omezené kvantitativní podklady. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Stejně tak EHSV souhlasí s argumentací Komise, podle níž k narušení hospodářské soutěže dochází v případech, kdy podnikatelé porušující právní předpisy obcházejí zákon, aby získali konkurenční výhody. Podle Komise mohou mít stejný účinek právní mezery v předpisech EU a odlišný výklad v jednotlivých členských státech. Kromě toho by EHSV chtěl doplnit, že k této situaci přispívají i nedostatečné kapacity pro kontrolu dodržování předpisů. EHSV se tudíž ztotožňuje s názorem, který Komise uvádí v posouzení dopadů, a sice že se jedná o další důvod, proč je třeba usilovat o jasný a snadno vymahatelný regulační rámec. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV dále souhlasí s připomínkou Komise, že vyhrocená hospodářská soutěž v odvětví silniční dopravy vedla k narušení trhů v důsledku různých událostí, které nesouvisejí se sociálními předpisy. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | V souvislosti se zásadní otázkou cenových praktik v odvětví silniční dopravy EHSV poukazuje na to, že je mimořádně důležité navrhnout v balíčku týkajícím se mobility jasná a snadno vymahatelná pravidla, která budou s to účinně zaručit rovné podmínky pro všechny podnikatele v silniční dopravě bez ohledu na velikost jejich podniku a pro všechny mobilní pracovníky, aniž by tím vznikly další překážky v rámci vnitřního trhu nebo byly omezeny sociálněprávní předpisy. Vnitřní trh musí fungovat pro všechny subjekty a ve všech členských státech, starých i nových. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Trend klesajících cen může vést k tomu, že silniční doprava bude ze sociálního, ekonomického a environmentálního hlediska neudržitelná, a může značně omezit spravedlivou účast jiných druhů dopravy na přepravě nákladu a cestujících v celé EU. Komise tak riskuje, že dojde k ohrožení realizace jiných politických cílů, jako jsou cíle v oblasti snižování emisí a podpora multimodality. Jediným způsobem, jak naplnit agendu Komise pro sociálně spravedlivý přechod na čistou, konkurenceschopnou a propojenou mobilitu pro všechny, je ochrana sociálních práv, zajištění vymáhání i vymahatelnosti pravidel a zaručení spravedlivé hospodářské soutěže při současném omezení zatěžujících postupů. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV připomíná, že existuje řada nezákonných postupů, které poškozují společnosti jednající v souladu se zákonem a v konečném důsledku i profesionální řidiče v nákladní dopravě. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV vyjadřuje politování nad tím, že balíček opatření v oblasti mobility, zejména pokud jde o autobusovou a autokarovou přepravu cestujících, přináší větší pružnost organizace doby odpočinku bez jakéhokoli důkladného posouzení bezpečnosti cestujících a řidičů či bezpečnosti silničního provozu. EHSV by tudíž uvítal, kdyby byla v celé EU uskutečněna všeobecná studie na téma únavy řidičů s cílem prozkoumat její příčiny, mezi něž se řadí kombinace činností při řízení a obsluze cestujících, to, že řidiči musí připravovat cestu, vozidla atd. v době svého denního odpočinku, jakož i to, že pracovní plány zahrnují značné doby čekání mezi cestami, které řidiči tráví většinou ve vozidle v často nevhodných podmínkách (i když je třeba připustit, že podnikatelé v silniční dopravě vynakládají investice s cílem vylepšit a modernizovat vybavení v kabinách vozidel). EHSV zdůrazňuje, že veškeré nové předpisy by tuto otázku měly řešit a měly by této praxi zabránit. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Co se týče bezpečnosti silničního provozu, bere EHSV na vědomí, že v roce 2010 EU potvrdila svůj záměr zlepšit bezpečnost silničního provozu a stanovila cíl, kterým je snížit do roku 2020 počet úmrtí na silnicích o 50 % oproti roku 2010. Od roku 2014 se však pokrok v podstatě zastavil. Rok 2016 byl z hlediska bezpečnosti silničního provozu třetím nepříznivým rokem v řadě, jak uvádí Evropská rada pro bezpečnost dopravy (ETSC). Jen v roce 2015 zemřelo při srážkách za účasti nákladních vozidel přibližně 4 000 osob (Traffic Safety Basic Facts 2016 – HGVs and Buses, Evropská observatoř bezpečnosti silničního provozu (ERSO)), což nutně nepředpokládá vinu na straně těchto vozidel. V souvislosti s nehodami za účasti těžkých nákladních vozidel ETSC zdůrazňuje, že „kvůli jejich velikosti a hmotnosti mohou mít tyto nehody katastrofální důsledky s mnohem větším rizikem úmrtí nebo závažného zranění“, a doporučuje, aby byly důkladně posouzeny jejich možné důsledky. EHSV si tedy sice je vědom snahy Komise uspokojit požadavky tohoto odvětví, znovu však vyjadřuje pochybnosti ohledně toho, že mají být bez důkladného posouzení zavedena nová pravidla týkající se pružnosti. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV je rovněž nesmírně zklamán tím, že není řešen nedostatek zabezpečených parkovacích ploch včetně nutnosti vypořádat se s problémy, jako jsou trestné činy týkající se nákladu a podmínky řidičů na parkovištích. Členské státy by měly přijmout konkrétní opatření s cílem splnit požadavky nařízení (EU) č. 1315/2013 jakožto účinný způsob, jak zlepšit bezpečnost v silniční dopravě, řešit riziko krádeží nákladu, zabránit přístupu k nebezpečnému zboží a zajistit odpovídající vybavení pro řidiče, aby mohli parkovat svá vozidla v celounijní síti zabezpečených parkovacích míst. Podle čl. 39 odst. 2 písm. c) tohoto nařízení by členské státy měly přijmout odpovídající opatření k tomu, aby byla na dálnicích v hlavní síti TEN-T přibližně každých 100 km vybudována odpočívadla s cílem zajistit přiměřené parkovací plochy pro komerční uživatele silnic s odpovídající úrovní bezpečnosti a ochrany. EHSV vyzývá Komisi, aby důkladně prověřila stávající síť parkovacích ploch v členských státech, zejména na cestách a v dopravních koridorech v geograficky okrajových oblastech, a také aby vytvořila plán pro eliminaci bílých míst v dané oblasti, což bude mít zásadní význam pro účinné provádění balíčku opatření v oblasti mobility. Není vyloučeno, že bude potřeba vypracovat nová pravidla pro financování TEN a zaujmout nový přístup k související silniční infrastruktuře. Stávající omezená dostupnost zabezpečených parkovacích míst s odpovídajícím vybavením pro řidiče, včetně ubytování, přináší riziko, že povinnost odpočívat mimo kabinu nebude v praxi dodržována. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV si je vědom výhrad, že parkovací infrastruktura často neodpovídá potřebám, a zdůrazňuje, že hlavním účelem parkovacích ploch je umožnit profesionálním řidičům, uživatelům vozidel a cestujícím, aby si během jízdy udělali přestávku a občerstvili se. Nebyly navrženy a nejsou vybaveny k tomu, aby poskytovaly útočiště řidičům nákladních vozidel, kteří na nich musí pravidelně či dokonce vždy trávit svou týdenní dobu odpočinku ve svém nákladním vozidle. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EHSV tudíž bere na vědomí analýzu stavu odvětví, kterou provedla Komise, upozorňuje však, že návrhy sociálněprávních předpisů nepostačují k naplnění politických cílů Komise a účinnému řešení problémů v silniční dopravě. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Doby řízení a odpočinku

| 4.1. | Nařízení (ES) č. 561/2006 bylo přijato před jedenácti lety a mělo trojí cíl: a) chránit spravedlivou hospodářskou soutěž v odvětví silniční dopravy; b) zlepšit pracovní podmínky v tomto odvětví; a c) zvýšit bezpečnost silničního provozu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | V uplynulých deseti letech se však podmínky v silniční dopravě podstatně změnily, zejména z hlediska napjatějších harmonogramů dodávek a časového tlaku na plnění těchto lhůt v souvislosti se zvýšenými kongescemi provozu na evropských silnicích. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Studie zaměřená na následné hodnocení, kterou Komise provedla v oblasti regulace dob řízení a odpočinku, tyto nové okolnosti spojuje s vyššími zdravotními riziky při výkonu povolání v silniční dopravě, jako jsou únava, stres a onemocnění (Ex-post evaluation of social legislation in road transport and its enforcement). Zaručení bezpečnosti silničního provozu a ochrany zdraví a bezpečnosti při práci za této nové situace se z hlediska tvůrců politik a rozhodujících činitelů ukazuje být daleko složitějším úkolem, EHSV se však domnívá, že při zvažování zavedení pružnějších pravidel musí být tyto aspekty prioritní. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Únava vyvolaná vyčerpáním řidiče (včetně případů, kdy řidič nedělá dostatečné přestávky) je jednou z hlavních příčin nehod zahrnujících těžká nákladní silniční vozidla. Každá chvilková ztráta koncentrace může mít katastrofální důsledky. Řidiči v silniční dopravě rovněž často trpí zdravotními obtížemi v souvislosti s dlouhou dobou řízení bez dostatečných přestávek, jako jsou například kardiovaskulární problémy (typicky infarkty myokardu, mrtvice atd.), muskuloskeletální problémy (poškození krční, hrudní a bederní páteře), nervové obtíže (stres a úzkost, deprese atd.) a žaludeční/zažívací choroby. Pro minimalizaci těchto účinků mají zásadní význam přísně vymáhané limity doby řízení a pracovní doby a přiměřené doby odpočinku (OSH in figures: Occupational safety and health in the transport sector — an overview). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komise v balíčku v oblasti mobility navrhuje přerozdělení dob odpočinku v rámci prodlouženého referenčního období čtyř týdnů (namísto dvou týdnů). Podle tohoto scénáře lze měsíční povolenou dobu řízení akumulovat v prvních třech týdnech v měsíci, přičemž poslední týden může být čerpán odpočinek, což může vést k až osmnácti po sobě jdoucím dnům práce s pouhými dvěma dny odpočinku v mezidobí. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Navrhované prodloužení referenčního období znamená, že po řidičích může být požadováno, aby odložili svůj běžný týdenní odpočinek v délce 45 hodin o další dva týdny. Ačkoli tento odložený týdenní odpočinek musí být prodloužen o kumulativní náhradní doby odpočinku, důsledkem je, že řidič nemusí mít žádný týdenní odpočinek delší než 24 hodin po dobu až tří týdnů, kdy nebude mít skutečnou možnost opustit vozidlo, ale bude za ně nést odpovědnost. EHSV je toho názoru, že by tento návrh měl být posouzen s ohledem na omezenou možnost řidiče opustit vozidlo a na možný vliv na únavu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV poukazuje rovněž na to, že navrhovaná pružnost dob odpočinku by vlastně mohla vyvolat nesoulad se stávajícím režimem maximální doby řízení a pracovní doby. V tomto ohledu EHSV nicméně zdůrazňuje, že žádný návrh nesmí v praxi vést k delším dobám řízení, ani ke zkrácení omezení pracovní doby, jehož primárním cílem je zaručit ochranu zdraví a bezpečnost při práci. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV chápe snahu Komise navrhnout opatření, která odrážejí skutečnou situaci v odvětví silniční dopravy a potřeby podnikatelů a řidičů, má však obavy ohledně možného dopadu na křehkou rovnováhu mezi spravedlivou hospodářskou soutěží, zdravím a bezpečností řidičů a bezpečností silničního provozu. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV normotvůrce vyzývá také k tomu, aby zvážil zavedení náhrady za zkrácení týdenní doby odpočinku ve spojení s denními dobami odpočinku, jak stanoví stávající právní předpisy. Co se týče přestávek, doporučuje EHSV, aby bylo zváženo posouzení dopadu ohledně možnosti ponechat flexibilnější rozdělení 45 minutové přestávky v rozpětí 6 hodin na rozhodnutí řidiče. Toto posouzení dopadu by mělo být zaměřeno na to, zda bude řidič této přestávky moci využít k tomu, aby si v průběhu 9, resp. 10 hodin řízení odpočinul a občerstvil se. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Zaručení bezpečnosti účastníků silničního provozu a cestujících totiž představuje problém i v rámci stávajících a daleko přísnějších pravidel. Závažné nehody nákladních automobilů a autobusů nebo autokarů, k nimž došlo v posledních letech a které vedly k vysokému počtu obětí (Traffic Safety Basic Facts 2016 – HGVs and Buses, ERSO), je třeba vnímat jako varovný signál, že Evropa potřebuje jednoduchá, vymahatelná a jasná pravidla, aby vytvořila spravedlivé podmínky pro uživatele, řidiče a podniky, jejichž ústředním prvkem bude bezpečnost. Je nutné zajistit lepší prosazování těchto pravidel předtím, než se začne uvažovat o vytvoření pružnějších pravidel. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Pokud jde o prosazování, má EHSV k některým aspektům návrhu Komise výhrady. Zaprvé nesmí mít prodloužení referenčního období pro rozdělení dob odpočinku nepříznivý dopad na harmonizovaný výklad pravidel a jednotlivým členským státům nesmí poskytnout možnost, aby uplatnily individuální scénáře a kalkulace. V přeshraniční činnosti, jako je silniční doprava, má individuální výklad pravidel dopad na plynulost celé jízdy či její průběh i na tuto činnost jako celek. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | V tomto ohledu EHSV poukazuje na to, že Komisi a členským státům trvalo několik let, než se konečně dohodly na společné příručce pro výklad dob řízení a odpočinku podle stávajícího nařízení (ES) č. 561/2006 (viz publikace pracovní skupiny TRACE – Transport Regulators Align Control Enforcement, 2012). EHSV tudíž zdůrazňuje, že je důležité vytvořit síť s cílem podpořit provádění ze strany členských států a omezit riziko odlišného výkladu. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Zadruhé má EHSV za to, že navrhované změny nařízení o dobách řízení a odpočinku nesmí ztížit prosazování těchto předpisů. Je rovněž toho názoru, že tyto změny členským státům způsobí další náklady, například co se týče výměny softwaru používaného při kontrolách na silnici a v podnicích, odborné přípravy inspektorů atd. EHSV upozorňuje na to, že je nutné vyčlenit odpovídající prostředky na zajištění účinné kontroly dodržování předpisů. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Závěrem EHSV ohledně prosazování zdůrazňuje, že normotvůrce musí vynaložit větší úsilí s cílem zavést inteligentní a nediskriminační metody prosazování. V tomto ohledu EHSV oceňuje návrhy Komise týkající se lepšího využívání systémů hodnocení rizik. Zdůrazňuje však, že je nezbytné, aby inspektoři měli přístup k údajům v reálném čase a aby byly zajištěny prostředky pro lepší výměnu informací mezi členskými státy. V této souvislosti musí členské státy lépe využívat vnitrostátní a evropské (ERRU) elektronické rejstříky, které vyžaduje nařízení (ES) č. 1071/2009 o přístupu k povolání. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Pokud jde o podmínky týdenní doby odpočinku pro řidiče, vítá EHSV záměr Komise se touto otázkou zabývat. Její návrh nicméně ponechává určitou nejistotu. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | V konkrétních případech jsou tzv. „nomádští“ řidiči, kteří tráví dlouhou dobu mimo domov (a jsou tudíž novým návrhem přímo dotčeni), najímáni podniky silniční dopravy, které působí v členských státech s vysokými mzdami, snaží se však těžit z nižších nákladů na pracovní sílu nebo daní, které existují v jiných členských státech. Je mimořádně důležité, aby byly náležitě zohledněny a řešeny praktické otázky spojené s dlouhou nepřítomností doma, jako je potřeba zajištění ubytování nebo uhrazení nákladů na návrat, jelikož by si je řidič neměl hradit sám. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | S ohledem na značnou mobilitu řidičů EHSV podporuje záměr Komise usnadnit jim návrat domů a poukazuje na to, že navrhované změny v pravidlech pro doby řízení a doby odpočinku by řidičům neměly omezit možnost trávit o víkendech čas s rodinou a vést náležitý společenský život. Případné zavedení scénáře spočívajícího ve třech týdnech intenzivní pracovní činnosti s pouhými dvěma dny odpočinku v mezidobí by nicméně mohlo nepříznivě ovlivnit rovnováhu mezi jejich pracovním a soukromým životem. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | EHSV sice připouští, že kabiny vozidel byly obecně vzato vylepšeny a modernizovány, je v nich však ještě stále nedostatek prostoru a vybavení. Z tohoto důvodu vítá důležité upřesnění Komise, které bylo potvrzeno nedávným rozsudkem Soudního dvora Evropské unie ze dne 20. prosince 2017 a podle něhož je nutné čerpat týdenní doby odpočinku v délce 45 a více hodin mimo vozidlo, buď v ubytování, které hradí zaměstnavatel, doma, nebo na místě dle vlastní volby řidiče. EHSV ovšem upozorňuje na to, že pokud by řidiči trávili běžnou týdenní dobu odpočinku v soukromém ubytování nebo doma, mohlo by to způsobit potíže z hlediska dokumentace. Nicméně aby byl splněn požadavek, že řidič musí mít během týdenní doby odpočinku možnost „volně nakládat se svým časem“, je naprosto nezbytné, aby mohl řidič opustit vozidlo a měl k dispozici nepřerušovanou dobu, během níž nebude nést odpovědnost za hlídání a bezpečnost vozidla. EHSV zároveň poukazuje na to, že k tomu je rovněž nutné zajistit dostupnost bezpečných parkovišť a dalších zařízení, která zaručí řádné provádění navrhovaných opatření. |
| --- | --- |

4.18.

5.   Vysílání řidičů v odvětví silniční dopravy

| 5.1. | V odvětví silniční dopravy přetrvávají značné rozdíly mezi členskými státy z hlediska platu řidičů, a to z důvodu lišících se životních nákladů. Studie, kterou provedl Comité National Routier (CNR) a kterou cituje i Komise ve svém posouzení dopadů, poukazuje na to, že v hrubé mzdě mohou být rozdíly mezi členskými státy až jedenáctinásobné. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV souhlasí s Komisí v tom, že při těchto mzdových rozdílech je třeba zachovávat pravidla v souladu s hodnotami a zásadami EU, které vymezuje Smlouva o fungování Evropské unie, a to s cílem:






  — | předejít narušení vnitrostátních trhů práce i dopravy, |
| --- | --- | --- |

5.2.

—

předejít narušení vnitrostátních trhů práce i dopravy,

| — | vyloučit v rámci svobody pohybu diskriminaci pracovníků z členských států na základě státní příslušnosti, pokud jde o zaměstnávání, odměnu za práci a jiné pracovní podmínky, |
| --- | --- |

—

vyloučit v rámci svobody pohybu diskriminaci pracovníků z členských států na základě státní příslušnosti, pokud jde o zaměstnávání, odměnu za práci a jiné pracovní podmínky,

| — | zajistit podnikům spravedlivé konkurenční prostředí bez ohledu na to, kde jsou v rámci EU usazeny, kde působí a kde provádějí nábor svých pracovních sil. |
| --- | --- |

—

zajistit podnikům spravedlivé konkurenční prostředí bez ohledu na to, kde jsou v rámci EU usazeny, kde působí a kde provádějí nábor svých pracovních sil.

| 5.3. | Součástí výše uvedených pravidel je směrnice o vysílání pracovníků (směrnice 96/71/ES). V prosinci 2016 přijal EHSV stanovisko k tomuto tématu (SOC/541) (2), v němž nadnesl řadu připomínek a návrhů. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Podle stávajících pravidel spadají řidiči dočasně pracující v členském státě EU, který není jejich domovským státem, do působnosti směrnice o vysílání pracovníků, pokud pracují v rámci kabotáže. Jsou-li zaměstnáni v mezinárodní dopravě, jsou vysláni pouze v případě, že jsou splněny podmínky vyslání podle článku 1 směrnice 96/71/ES. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Komise v balíčku v oblasti mobility navrhuje, aby byla pravidla o minimální mzdě a placené dovolené uplatňována na řidiče, kteří v rámci vyslání pracují v mezinárodní dopravě, až po uplynutí určité lhůty. EHSV zastává názor, že to musí odpovídat politické agendě EU spočívající v boji proti sociálnímu dumpingu (kterou stanovil předseda Komise Juncker a stvrdily členské státy EU v Římském prohlášení) a cíli, který stanovila samotná Komise v balíčku v oblasti mobility, tj. zajištění spravedlivého a konkurenceschopného vnitřního trhu silniční dopravy. Návrh musí učinit pravidla jednodušší, jasnější a snadněji vymahatelná a musí zamezit riziku roztříštěnosti právních předpisů EU. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EHSV poukazuje na to, že není zřejmé, jak by byl návrh uplatňován ve vztahu k podnikatelům v dopravě se sídlem ve třetích zemích (mimo EU) a jak by byly vymáhány dané povinnosti. Žádá Komisi, aby v tomto ohledu poskytla vyjasnění. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EHSV bere na vědomí výhrady v souvislosti s prosazováním pravidel pro vysílání pracovníků v mezinárodní dopravě, které vznášejí obzvláště malé a střední podniky. Jde zejména o skutečnost, že administrativní postupy jsou z důvodu vnitrostátních rozdílů v minimální mzdě složité, a o to, že komplikované nahromadění velmi krátkodobých nároků na mzdu a na placenou dovolenou by mohlo způsobit značné potíže a náklady. EHSV proto zdůrazňuje, že je zapotřebí větší transparentnosti ohledně podmínek zaměstnávání v každém členském státě, včetně minimálních mzdových sazeb. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | EHSV je si vědom zvláštních rysů odvětví silniční dopravy a značné mobility pracovníků, kteří v něm působí. Je však toho názoru, že ve své stávající podobě návrh Komise pro toto odvětví týkající se vysílání pracovníků v mezinárodní silniční dopravě ne zcela odpovídajícím způsobem vyřeší problémy, o nichž je v této části stanoviska řeč. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EHSV plně souhlasí s tím, že by v oblasti kabotáže měla být směrnice o vysílání pracovníků nadále platná od prvního dne. Má však pochyby ohledně toho, zda by v této oblasti měla být uplatňována nová, mírnější administrativní pravidla. Pokud jde o čistě tranzitní operace, vyzývá EHSV s ohledem na absenci právní jistoty Komisi k tomu, aby vyjasnila, že se na tyto operace pravidla týkající se vysílání pracovníků nevztahují. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | EHSV bere na vědomí připomínky přicházející z tohoto odvětví, podle nichž nejsou pravidla pro vysílání vhodná pro mobilní povahu silniční dopravy, jakož i obavy podniků, že návrh Komise povede ke značné administrativní zátěži. V důsledku toho vítá úpravu požadavků na prosazování podle specifik daného odvětví, jako je zrušení povinnosti podnikatelů v silniční dopravě jmenovat osobu v hostitelském členském státě, která bude úzce spolupracovat s tamními orgány. EHSV zastává názor, že administrativní zátěž by bylo možné zmírnit, pokud by v celé EU bylo zavedeno jednotné kontaktní místo pro oznamování. Dále doporučuje, aby řidiči nebyli povinni předkládat během silničních kontrol výplatní pásky za poslední dva měsíce, pokud ovšem nebudou k dispozici v elektronické podobě. Kontrolní orgány by tyto doklady měly obdržet přímo od kontaktní osoby a měly by být dostupné v elektronické podobě v členském státě, v němž je dopravce usazen. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Stejně tak však musí EHSV uznat, že při dočasném vyslání řidiče z členského státu s nízkými příjmy do členského státu s vyšší úrovní mezd musí být – co se týče mzdy – respektována přinejmenším taková výše mezd v hostitelské zemi, kterou stanoví zákon nebo praxe. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Uplatňování pravidel pro vysílání pracovníků v silniční dopravě v rámci celé EU má klíčový význam pro zachování rovných podmínek pro pracovníky i podniky. Pomohlo by rovněž zamezit široké škále zneužívání a vykořisťování levných pracovních sil z jiných členských států, které se v mezinárodní silniční dopravě až příliš rozšířilo a stalo se hlavní příčinou sestupné spirály, co se týče mezd a podmínek řidičů v silniční dopravě. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Stejně tak se EHSV domnívá, že je nezbytné učinit další pokrok v oblasti vzestupné ekonomické a sociální konvergence mezi členskými státy s rozdílnými hospodářskými výsledky a současně zajistit jednotné uplatňování harmonizovaných pravidel pro vysílání pracovníků v celé EU. EHSV rovněž podporuje jednoduchá, účinná a nediskriminační opatření pro prosazování těchto pravidel. Je nutné se za jakoukoli cenu vyhnout administrativní zátěži. EHSV vítá zjednodušené prohlášení o vyslání, které tento návrh zavádí. Domnívá se však, že prohlášení, které bude pokrývat období nejvýše 6 měsíců a bude se vztahovat na více řidičů, by mohlo snížit účinnost prosazování a kontroly pravidel pro vysílání. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | Zejména pokud jde o vysílání řidičů, je inteligentní tachograf nepochybně daleko účinnějším nástrojem než Komisí navrhované ruční zadávání údajů. Konkrétně v případě ručního zadávání kódů zemí může dojít k manipulaci. |
| --- | --- |

5.14.

| 5.15. | V neposlední řadě EHSV vyzývá Komisi, aby v zájmu lepšího přeshraničního prosazování pravidel EU v oblasti silniční dopravy zřídila evropskou agenturu pro silniční dopravu, jejímž hlavním úkolem bude zlepšovat kulturu dodržování předpisů v silniční dopravě a podporovat tvorbu politiky v daném odvětví na úrovni EU i členských států. V tomto ohledu EHSV zdůrazňuje, že silniční doprava je jediným odvětvím, které takovou agenturu nemá, ačkoli je plně liberalizováno, a tudíž silně závisí na úzké spolupráci mezi členskými státy. Takováto agentura by byla přínosem nejen pro lepší kontrolu pravidel pro vysílání a doby řízení a odpočinku, ale i pro kabotáž a přístup k povolání. Agentura je také jediným způsobem, jak dosáhnout harmonizovaného výkladu pravidel. EHSV nicméně členským státům doporučuje, aby se aktivně podílely na činnosti stávajících evropských inspekčních útvarů v oblasti dopravy a aby investovaly do odborné přípravy pracovníků vnitrostátních inspekčních orgánů. |
| --- | --- |

5.15.

V Bruselu dne 18. ledna 2018.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Georges DASSIS

---

(1)  Úř. věst. C 13, 15.1.2016, s. 176.

1

(2)  Úř. věst. C 75, 10.3.2017, s. 81.

2

---

Příloha

ke stanovisku Evropského hospodářského a sociálního výboru

Následující pozměňovací návrhy byly v průběhu rozpravy zamítnuty, obdržely však nejméně jednu čtvrtinu odevzdaných hlasů:

Odstavec 4.18

| | „EHSV sice připouští, že kabiny vozidel byly obecně vzato vylepšeny a modernizovány, je v nich však ještě stále nedostatek prostoru a vybavení. Z tohoto důvodu vítá důležité upřesnění Komise, podle něhož je nutné čerpat týdenní doby odpočinku v délce 45 a více hodin mimo vozidlo, buď v ubytování, které hradí zaměstnavatel, doma, nebo na místě dle vlastní volby řidiče. EHSV ovšem upozorňuje na to, že pokud by řidiči trávili běžnou týdenní dobu odpočinku v soukromém ubytování nebo doma, mohlo by to způsobit potíže z hlediska dokumentace. Nicméně aby byl splněn požadavek, že řidič musí mít během týdenní doby odpočinku možnost ‚volně nakládat se svým časem‘, je naprosto nezbytné, aby mohl řidič opustit vozidlo a měl k dispozici nepřerušovanou dobu, během níž nebude nést odpovědnost za hlídání a bezpečnost vozidla. EHSV zároveň poukazuje na to, že k tomu je rovněž nutné zajistit dostupnost bezpečných parkovišť a dalších zařízení, která zaručí řádné provádění navrhovaných opatření. Nedostatek bezpečných parkovacích a jiných zařízení bude v praxi znamenat, že zákonná povinnost týdenní doby odpočinku mimo kabinu postaví řidiče a dopravce před neřešitelné dilema, zda riskovat náklad a vozidlo, nebo dodržet zákon. Donucovací orgány musí tomuto dilematu věnovat náležitou pozornost.“ |
| --- | --- |

„EHSV sice připouští, že kabiny vozidel byly obecně vzato vylepšeny a modernizovány, je v nich však ještě stále nedostatek prostoru a vybavení. Z tohoto důvodu vítá důležité upřesnění Komise, podle něhož je nutné čerpat týdenní doby odpočinku v délce 45 a více hodin mimo vozidlo, buď v ubytování, které hradí zaměstnavatel, doma, nebo na místě dle vlastní volby řidiče. EHSV ovšem upozorňuje na to, že pokud by řidiči trávili běžnou týdenní dobu odpočinku v soukromém ubytování nebo doma, mohlo by to způsobit potíže z hlediska dokumentace. Nicméně aby byl splněn požadavek, že řidič musí mít během týdenní doby odpočinku možnost ‚volně nakládat se svým časem‘, je naprosto nezbytné, aby mohl řidič opustit vozidlo a měl k dispozici nepřerušovanou dobu, během níž nebude nést odpovědnost za hlídání a bezpečnost vozidla. EHSV zároveň poukazuje na to, že k tomu je rovněž nutné zajistit dostupnost bezpečných parkovišť a dalších zařízení, která zaručí řádné provádění navrhovaných opatření. Nedostatek bezpečných parkovacích a jiných zařízení bude v praxi znamenat, že zákonná povinnost týdenní doby odpočinku mimo kabinu postaví řidiče a dopravce před neřešitelné dilema, zda riskovat náklad a vozidlo, nebo dodržet zákon. Donucovací orgány musí tomuto dilematu věnovat náležitou pozornost.“

| hlasů pro: | 105 |
| --- | --- |
| hlasů proti: | 152 |
| zdrželo se hlasování: | 22 |

hlasů pro:

105

hlasů proti:

152

zdrželo se hlasování:

22

Odstavec 5.13

| | „Podle EK má u
  Uplatňování pravidel pro vysílání pracovníků v silniční dopravě v rámci celé EU má klíčový význam pro zachování rovných podmínek pro pracovníky i podniky.
  Pomohlo by rovněž zamezit široké škále zneužívání a vykořisťování levných pracovních sil z jiných členských států, které se v mezinárodní silniční dopravě až příliš rozšířilo a stalo se hlavní příčinou sestupné spirály, co se týče mezd a podmínek řidičů v silniční dopravě.
  EK tvrdí, že by tento návrh byl klíčový pro vytvoření spravedlivého, bezpečného a environmentálně a sociálně udržitelného odvětví silniční dopravy. EHSV tyto cíle schvaluje. EHSV však rovněž zdůrazňuje, že k tomu, aby ustanovení o vysílání pracovníků fungovala, je důležité je přizpůsobit realitě v odvětví dopravy, jak navrhuje EK. EHSV proto považuje za nezbytné zamyslet se nad tím, zda by uplatňování pravidel pro vysílání pracovníků v mezinárodní dopravě mělo přidanou hodnotu, jelikož by s ním byla spojena složitá administrativa a vznikly by problémy s kontrolou a vymáháním.“ |
| --- | --- |

„Podle EK má u
  Uplatňování pravidel pro vysílání pracovníků v silniční dopravě v rámci celé EU má klíčový význam pro zachování rovných podmínek pro pracovníky i podniky.
  Pomohlo by rovněž zamezit široké škále zneužívání a vykořisťování levných pracovních sil z jiných členských států, které se v mezinárodní silniční dopravě až příliš rozšířilo a stalo se hlavní příčinou sestupné spirály, co se týče mezd a podmínek řidičů v silniční dopravě.
  EK tvrdí, že by tento návrh byl klíčový pro vytvoření spravedlivého, bezpečného a environmentálně a sociálně udržitelného odvětví silniční dopravy. EHSV tyto cíle schvaluje. EHSV však rovněž zdůrazňuje, že k tomu, aby ustanovení o vysílání pracovníků fungovala, je důležité je přizpůsobit realitě v odvětví dopravy, jak navrhuje EK. EHSV proto považuje za nezbytné zamyslet se nad tím, zda by uplatňování pravidel pro vysílání pracovníků v mezinárodní dopravě mělo přidanou hodnotu, jelikož by s ním byla spojena složitá administrativa a vznikly by problémy s kontrolou a vymáháním.“

| hlasů pro: | 105 |
| --- | --- |
| hlasů proti: | 157 |
| zdrželo se hlasování: | 11 |

hlasů pro:

105

hlasů proti:

157

zdrželo se hlasování:

11

Odstavec 5.14

| | „Stejně tak se EHSV domnívá, že je nezbytné učinit další pokrok v oblasti vzestupné ekonomické a sociální konvergence mezi členskými státy s rozdílnými hospodářskými výsledky a současně zajistit jednotné uplatňování harmonizovaných pravidel pro vysílání pracovníků v celé EU. EHSV rovněž podporuje jednoduchá, účinná a nediskriminační opatření pro prosazování těchto pravidel. Je nutné se za jakoukoli cenu vyhnout administrativní zátěži. EHSV vítá zjednodušené prohlášení o vyslání, které tento návrh zavádí. Domnívá se však, že prohlášení, které bude pokrývat období nejvýše 6 měsíců a bude se vztahovat na více řidičů, by mohlo snížit účinnost prosazování a kontroly pravidel pro vysílání.“ |
| --- | --- |

„Stejně tak se EHSV domnívá, že je nezbytné učinit další pokrok v oblasti vzestupné ekonomické a sociální konvergence mezi členskými státy s rozdílnými hospodářskými výsledky a současně zajistit jednotné uplatňování harmonizovaných pravidel pro vysílání pracovníků v celé EU. EHSV rovněž podporuje jednoduchá, účinná a nediskriminační opatření pro prosazování těchto pravidel. Je nutné se za jakoukoli cenu vyhnout administrativní zátěži. EHSV vítá zjednodušené prohlášení o vyslání, které tento návrh zavádí. Domnívá se však, že prohlášení, které bude pokrývat období nejvýše 6 měsíců a bude se vztahovat na více řidičů, by mohlo snížit účinnost prosazování a kontroly pravidel pro vysílání.“

| hlasů pro: | 102 |
| --- | --- |
| hlasů proti: | 160 |
| zdrželo se hlasování: | 12 |

hlasů pro:

102

hlasů proti:

160

zdrželo se hlasování:

12

---

| 8.6.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 197/58 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 197/58

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru

ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Letectví: otevřená a propojená Evropa

[COM(2017) 286 final]

a

k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o ochraně hospodářské soutěže v letecké dopravě a o zrušení nařízení (ES) č. 868/2004

[COM(2017) 289 final – 2017/0116 (COD)]

(2018/C 197/09)

| Zpravodaj: | Jacek KRAWCZYK |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Jacek KRAWCZYK

| Konzultace | Evropská komise, 5. 7. 2017
  Evropský parlament, 15. 6. 2017
  Rada, 19. 6. 2017 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 100 odst. 2 a článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná specializovaná sekce | Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost |
| Přijato ve specializované sekci | 4. 1. 2018 |
| Přijato na plenárním zasedání | 17. 1. 2018 |
| Plenární zasedání č. | 531 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 115/1/4 |

Konzultace

Evropská komise, 5. 7. 2017

Evropský parlament, 15. 6. 2017

Rada, 19. 6. 2017

Právní základ

čl. 100 odst. 2 a článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná specializovaná sekce

Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost

Přijato ve specializované sekci

4. 1. 2018

Přijato na plenárním zasedání

17. 1. 2018

Plenární zasedání č.

531

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

115/1/4

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Evropský hospodářský a sociální výbor opětovně zdůrazňuje svůj postoj, který zaujal ve svém stanovisku Balíček opatření v oblasti letectví I (1), že by zastřešujícím cílem Strategie pro evropské letectví, kterou Evropská komise představila v prosinci 2015, mělo být „zlepšení investičního prostředí s cílem povzbudit více evropských investic do leteckého průmyslu EU, zvýšit konkurenceschopnost tohoto odvětví a jeho úlohu pro hospodářství, a tím také podpořit celkový hospodářský růst a vytvořit nová pracovní místa“. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV zdůrazňuje zásadní význam kvality provádění strategie pro evropské letectví pro úspěch civilního letectví v EU. Rychle se měnící vnitřní i vnější podmínky, různé směry vývoje na trhu, rostoucí tlak na lidi i společnosti, rostoucí konkurence uvnitř i mimo EU, nové průrazné technologie a rychle pokračující digitalizace jsou jen několika málo z mnoha problémů, které je nutné řešit při provádění Strategie pro evropské letectví. Jak EHSV předpověděl ve svém stanovisku Balíček opatření v oblasti letectví I (2), strategie zvýšila politický význam civilního letectví v agendě EU a tento stav je třeba udržet. V této souvislosti EHSV vyslovuje uznání Komisi za její vytrvalost při prosazování globálně přijímaného a prováděného uznávané plánu snižování emisí uhlíku z letecké dopravy. Stejně tak je třeba více než kdy dříve upozorňovat na potřebu účinného odvětvového sociálního dialogu jak na úrovni EU, tak na úrovni jednotlivých států. EHSV opět odkazuje na své stanovisko Sociální dumping v evropském odvětví civilního letectví (3) a naléhavě vybízí Komisi, aby zvážila účinná řešení této situace. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV podporuje dvojí přístup Komise k ochraně spravedlivé mezinárodní hospodářské soutěže, který na jednu stranu spočívá ve zpřísnění postihů za nedodržování jednostranného aktu k ochraně zájmů letectví EU (návrh nařízení o ochraně hospodářské soutěže v letecké dopravě a o zrušení nařízení (ES) č. 868/2004, dále jen „návrh Komise na přezkum nařízení č. 868/2004“) a na druhou stranu v usilování o mandát ke sjednávání nových dohod o přístupu na trh s třetími zeměmi, v kombinaci se shodou ohledně toho, jak udržet spravedlivou hospodářskou soutěž. EHSV je nadále přesvědčen, že rovné podmínky lze trvale zaručit pouze za předpokladu, že základní zásady bezpečnosti práce obsažené v normách MPO a zásady ochrany spotřebitele a normy v oblasti životního prostředí budou dodržovat i třetí strany. Návrh Komise na přezkum nařízení č. 868/2004 řeší několik nedostatků stávající podoby nařízení (ES) č. 868/2004, nicméně nedílnou součástí vzájemně dojednané doložky o „spravedlivé hospodářské soutěži“ v rámci mezinárodních dohod EU o službách v letectví by mělo být zavedení fungujícího sociálního dialogu. EHSV plně podporuje snahy Komise o zajištění rozšířeného mandátu k zahajování jednání o nových komplexních dohodách o letectví a požaduje rychlé a efektivní ukončení stávajících jednání. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pokyny pro výklad ustanovení o vlastnictví a kontrole lépe vyjasňují příslušná ustanovení nařízení (ES) č. 1008/2008, což členským státům a jiným zainteresovaným subjektům pomůže s jejich probíhajícím prováděním. Výbor se však domnívá, že tyto pokyny dostatečně nezohledňují změny, k nimž dochází na trhu, ani disruptivní a strukturální problémy, jimž evropské letectví v krátkodobém a střednědobém horizontu bude čelit. V zájmu důsledného provádění strategie pro evropské letectví EHSV doporučuje vypracovat posouzení dopadů na základě několika různých scénářů s cílem připravit půdu pro informované zvážení otázky vlastnictví a kontroly. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Výbor souhlasí s navrhovanými pokyny pro výklad závazků veřejné služby obsažených v nařízení (ES) č. 1008/2008 a zároveň konstatuje, že dlouhodobý vývoj na trhu – včetně rostoucí potřeby větší konektivity členských států ležících na okraji EU nebo s malými domácími trhy – bude vyžadovat další hloubkovou ekonomickou a sociální analýzu způsobů, jak lépe zajistit udržitelná spojení mezi hlavními letišti a klíčovými destinacemi v EU, aby více vyhovovala požadavkům cestujících. Bude nutné o tom vést další politické diskuse, a to i vzhledem k indexu konektivity, který určil manažer struktury vzdušného prostoru a který je nyní zveřejněn na internetových stránkách Komise. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Výbor se domnívá, že nařízení (ES) č. 1008/2008 vyžaduje celkový přezkum. Vzhledem k jeho nesmírnému významu pro toto odvětví je zásadně důležité, aby proces přezkumu zahrnoval zpětnou vazbu od všech zainteresovaných stran – včetně zástupců občanské společnosti – a aby umožnil uskutečnění dlouhodobé vize civilního letectví v EU, jak ji stanovuje strategie pro evropské letectví. Pod podmínkou, že Komise provede rozsáhlou analýzu a že se výsledky potvrdí při veřejných konzultacích, by bylo v nejlepším zájmu EU, aby stávající Komise navrhla přezkum nařízení (ES) č. 1008/2008. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV má za to, že na úrovni EU již manažer struktury vzdušného prostoru (4) zahájil proces zmírňování narušení ATM. Sociální partneři již navíc mají k dispozici nástroje k omezení veškerých dopadů, neboť jsou zaváděny vzájemně. EHSV potvrzuje, že stávky jsou základním právem pracovníků a že právo na stávku nespadá do oblasti působnosti smluv EU (5). Rozhodnutí o tom, jakým způsobem je toto právo uplatňováno, spadá v souladu se zásadou subsidiarity do oblasti působnosti členských států. Kromě toho vypracovali sociální partneři soubor opatření, jež lze uplatňovat společně za účelem omezení rizika protestních akcí (nástroje (6)). EHSV tuto iniciativu vítá, neboť představuje vhodný a účinný přístup k tomu, jak pokud možno zabránit potenciálním narušením letového provozu. Těmi, kdo bude mít v konečném důsledku z tohoto přístupu prospěch, jsou evropští cestující a občané. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Má-li být zajištěno efektivní provádění strategie pro evropské letectví, je nutné začlenit do politické diskuse názory organizované občanské společnosti na politické, sociální, ekonomické a ekologické důsledky těchto iniciativ. Jak již bylo několikrát řečeno, EHSV je připraven se do tohoto procesu aktivně zapojit. Je také nanejvýš důležité, aby se bez prodlení přikročilo k další legislativní činnosti v Evropském parlamentu a Radě v souvislosti s návrhem na přezkum nařízení č. 868/2004, a to v zájmu účinného řešení narušení mezinárodní hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV připomíná svůj postoj, který zaujal ve svém stanovisku Balíček opatření v oblasti letectví I (7), v němž doporučuje, aby bylo „zapojení zúčastněných stran do provádění této strategie doplněno o strukturované a konkrétní objasnění, jak bude tato strategie provedena“. Stále chybí plán, jenž by podrobněji popsal, „jak Komise osloví zúčastněné strany, aby si zajistila jejich klíčově důležité zapojení. Mobilizace všech zúčastněných stran v oblasti letectví a jejich společný postup při provádění strategie sice kladou značné nároky, jsou však nezbytné.“ |
| --- | --- |

1.9.

2.   Úvod

| 2.1. | Sdělení Komise Letectví: otevřená a propojená Evropa, COM(2017) 286 ze dne 8. června 2017, navazuje na sdělení Komise Strategie pro evropské letectví (8) z prosince 2015, které stanoví program cílené a soustředěné diskuse v rámci oboru civilního letectví na téma nezbytných klíčových prvků ucelené politiky v oblasti letectví a jak ji nejlépe provádět. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Strategie pro evropské letectví „(...) má udělit impuls evropské ekonomice, posílit její průmyslovou základnu a upevnit její globální vedoucí postavení v odvětví letectví a zároveň řešit environmentální a klimatické otázky, a tím přímo přispět k dosažení strategických priorit Komise“ (9). Zohledněním ekonomických, právních, ekologických, politických a sociálních aspektů letectví Komise zaujímá ucelený přístup k letectví a navrhuje cíle v zájmu řešení problémů na trhu EU i na mezinárodních leteckých trzích. Konkrétnější výsledky provádění strategie pro evropské letectví se teprve ukáží. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.2. | EHSV se v posledních letech velmi aktivně podílel na rozvoji politiky v oblasti civilního letectví v EU. Pořádal velké množství veřejných slyšení, konferencí a bilaterálních a multilaterálních akcí s cílem zajistit větší podíl občanské společnosti na různých politikách týkajících se civilního letectví v EU. Vybudoval proto rozsáhlou síť zainteresovaných stran z evropské občanské společnosti, aby mohl aktivně reagovat na chystané návrhy Komise a aby umožnil občanské společnosti zapojit se do řešení této vysoce důležité a citlivé problematiky. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Dne 2. března 2015 se Komise rozhodla požádat Výbor o vypracování stanoviska k integrované politice EU v oblasti letectví. Do konečného znění návrhu Komise byla zahrnuta četná doporučení obsažená v příslušném stanovisku EHSV (10) (ze září 2015). V návaznosti na vytvoření strategie pro evropské letectví Výbor projevil návrhu Komise silnou podporu ve svém stanovisku Balíček opatření v oblasti letectví I (11) (z února 2016). |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.3. | Stávající sdělení Komise se zabývá velmi komplexními otázkami, z nichž každá s sebou nese různé politické, právní a ekonomické následky. Komise tyto otázky vyjmenovala spolu s dalšími v příloze (12) strategie pro evropské letectví – jako nedílné prvky „akčního plánu“ zaměřeného na dosažení hlavních strategických cílů. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ze čtyř opatření, která jsou ve sdělení navržena, je jedno legislativním návrhem. Zbývající tři jsou právně nezávazné pokyny. Jsou to:






  — | nový návrh nařízení o ochraně hospodářské soutěže v letecké dopravě a o zrušení nařízení (ES) č. 868/2004, |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

nový návrh nařízení o ochraně hospodářské soutěže v letecké dopravě a o zrušení nařízení (ES) č. 868/2004,

| — | pokyny pro výklad pravidel týkajících se vlastnictví a kontroly leteckých společností EU obsažených v nařízení (ES) č. 1008/2008, |
| --- | --- |

—

pokyny pro výklad pravidel týkajících se vlastnictví a kontroly leteckých společností EU obsažených v nařízení (ES) č. 1008/2008,

| — | pokyny pro výklad pravidel závazků veřejné služby obsažených v nařízení (ES) č. 1008/2008 a |
| --- | --- |

—

pokyny pro výklad pravidel závazků veřejné služby obsažených v nařízení (ES) č. 1008/2008 a

| — | pracovní dokument útvarů Komise Practices favouring Air Traffic Management Service Continuity (Postupy podporující kontinuitu služeb v oblasti uspořádání letového provozu) (13). |
| --- | --- |

—

pracovní dokument útvarů Komise Practices favouring Air Traffic Management Service Continuity (Postupy podporující kontinuitu služeb v oblasti uspořádání letového provozu) (13).

3.   Legislativní návrh: nové nařízení, které nahradí nařízení (ES) č. 868/2004 (návrh přezkumu)

| 3.1. | Podle dokumentů, které Komise zveřejnila zároveň se sdělením, je dále nutné lépe chránit letecké dopravce v EU před praktikami konkurentů ze třetích zemí, u nichž se má za to, že narušují spravedlivou hospodářskou soutěž. Významné organizace z odvětví leteckých společností EU vyzvaly Komisi, aby přijala rozhodná opatření k řešení případů, kdy podle nich chybí náležitý přístup k dopravcům ze třetích zemí, v nichž neexistují řádná pravidla spravedlivé hospodářské soutěže. Sociální partneři vznesli podobné požadavky, vycházející z nedodržování srovnatelných sociálních a pracovních standardů. Komise na tyto výslovné požadavky vhodně zareagovala předložením návrhu nového nařízení. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | V případech, kdy je konektivita a konkurenceschopnost EU ohrožena, musí být Unie schopna účinně jednat, aby zajistila, že nebude narušována hospodářská soutěž na mezinárodních leteckých trzích, nebudou poškozeny zájmy EU v oblasti letectví a v souladu s právními předpisy EU týkajícími se práv spotřebitelů a cestujících budou dodržována a posílena práva spotřebitelů a bude se dbát na jejich zájmy. Tyto otázky mělo cestou jednostranných opatření EU řešit nařízení (ES) č. 868/2004. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ukázalo se, že nařízení (ES) č. 868/2004 má několik závažných nedostatků (14): používá nástroje, postupy a kritéria odvozené z obchodního práva, zatímco mezinárodní letecký trh je řízen dohodami o leteckých službách. Nařízení (ES) č. 868/2004 bylo kritizováno také kvůli svým nepřiměřeným sankcím, bylo považováno za „bezzubého tygra“. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Přezkum nebo nahrazení nařízení (ES) č. 868/2004 byly společným cílem Rady a Komise. K revizi tohoto nařízení vyzval i Evropský parlament. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Proběhly konzultace se zainteresovanými stranami ohledně návrhu na zdokonalenou ochranu před subvencováním a nekalými cenovými praktikami. Zainteresované strany byly také konzultovány v rámci veřejné konzultace při přípravě strategie Komise pro evropské letectví. V návaznosti na tyto konzultace Komise navrhla integrovaný přístup jako nejlepší možnost řešení zjištěných problémů. Začlenění tří doplňujících se prvků (mezinárodní jednání, ustanovení o spravedlivé hospodářské soutěži v mezinárodních dohodách a přezkum nařízení (ES) č. 868/2004) tyto prvky navzájem posiluje a vytváří synergie, což umožňuje efektivně zachovat konektivitu EU a podporovat otevřenou spravedlivou hospodářskou soutěž mezi všemi leteckými dopravci. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Očekává se také, že tento přístup přinese hospodářské výhody, jelikož leteckým dopravcům EU umožní spravedlivě soutěžit s dopravci ze třetích zemí. Bude také díky zvýšenému objemu dopravy a většímu výběru přínosem pro letiště EU a cestující. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | V návrhu Komise na přezkum nařízení č. 868/2004 se doporučuje, aby Komise měla možnost rázně jednat jako hlavní orgán EU zajišťující plnění mezinárodních povinností třetími zeměmi v rámci zavedeného práva EU a zásad transparentnosti, subsidiarity a proporcionality. Navrhované změny zjednodušují postup a pobízejí dotčené strany k tomu, aby veškeré konflikty řešily uplatněním postupu vzájemného společného urovnání, je-li to možné. Pokud bude návrh Komise přijat, účinně by tedy řešil slabiny stávajícího platného nařízení (ES) č. 868/2004. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | Některé otázky jsou však stále nejasné, zejména to, jaká opatření by Komise mohla přijmout k zajištění dodržování mezinárodních závazků ze strany třetích zemí (15). |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Dále zainteresované strany znepokojuje chybějící opatření pro případy, kdy třetí strana nedodržuje základní zásady bezpečnosti práce obsažené v normách MPO, nebo když nejsou dodržovány zásady ochrany spotřebitele anebo normy v oblasti životního prostředí. Vzhledem k ucelenému přístupu Komise je důležité zdůraznit, že v zájmu zaměstnanců a spotřebitelů musí být zajištěna rovnováha mezi volným přístupem na trh po způsobu WTO a udržitelnou mezinárodní hospodářskou soutěží. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Návrh Komise na přezkum nařízení č. 868/2004 stanoví druhou možnost odstranění narušování. Komise by mohla zakročit a řešit nekalé praktiky na trhu, které poškozují jednotlivé letecké společnosti EU, pokud by byly k dispozici důkazy prima facie o tom, že takové nekalé praktiky existují a přímo a nepříznivě ovlivňují jednu nebo více leteckých společností EU. Členské státy a letecké společnosti také mohou podat stížnost. |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | Aby návrh Komise na přezkum nařízení č. 868/2004 mohl fungovat jako katalyzátor pro dobrovolné řešení konfliktů, je nutné, aby jakékoliv uložené sankce byly pro třetí stranu významné. Návrh Komise tedy stanoví opatření jako např. pozastavení koncesí, služeb nebo jiných práv třetí země, pokud to nevede k porušení dohody o leteckých službách uzavřené s dotčenou třetí zemí nebo jiných mezinárodních závazků (16). |
| --- | --- |

3.7.4.

| 3.8. | Lze tedy tvrdit, že současná verze návrhu Komise účinně řeší klíčové výhrady vyslovené na účet nařízení (ES) č. 868/2004. Aby měl návrh Komise na přezkum nařízení č. 868/2004 požadovaný účinek a odrazoval třetí země nebo dopravce z třetích zemí od narušování hospodářské soutěže v mezinárodní letecké dopravě, může se jako nezbytné jevit další vyjasnění opatření, která by Komise za tímto účelem mohla přijímat, a širšího přístupu, který by měl být zvážen při definování pojmu „nespravedlivé“ hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Výbor sice souhlasí s přístupem Komise, nicméně některé podrobnosti by bylo vhodné zpřísnit v zájmu zajištění účinnosti revidovaného nařízení: měla by být zkrácena doba šetření a nemělo by být možné šetření zastavit bez dostatečného opodstatnění – jako např. dohody se stranami o nápravných opatřeních a provádění těchto opatření. Měl by také existovat nástroj dočasného osvobození. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV trvá na tom, že aby byl letecký průmysl EU chráněn před narušováním spravedlivé hospodářské soutěže ze strany provozovatelů z třetích zemí, musí jít nové nařízení, kterým se přezkoumává stávající platné nařízení, nad rámec zvažování zlepšení ochrany před dotacemi a nekalými cenovými praktikami a mělo by upozornit na potřebu řešit náležitě na mezinárodní úrovni otázku pracovních podmínek, které jsou v rozporu s úmluvami MOP. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Nelegislativní návrhy

4.1.   Pokyny pro výklad pravidel týkajících se vlastnictví a kontroly

| 4.1.1. | Ve svém posledním stanovisku ke strategii pro evropské letectví (17) EHSV uznal, že by hlavním cílem strategie měla být podpora celkového hospodářského růstu a vytváření nových pracovních míst. Aby evropské letecké společnosti mohly růst, potřebují přístup k investicím, včetně investic zahraničních. Je však třeba zvážit skutečnost, že některé vlády mimo EU využívají investice jako strategický nástroj způsobem, který je potenciálně neslučitelný s duchem a zněním nařízení (ES) č. 1008/2008. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Podle stávajících pravidel týkajících se investování zahraničních leteckých společností nesmějí investice překročit 49 % vlastnictví (18). Kromě toho musí účinná kontrola společnosti zůstat v rukou členských států Evropské unie nebo jejich státních příslušníků (19). V posledních letech kvůli tomuto pravidlu orgány členských států vydávající licence a Komise přezkoumávaly několik zahraničních investic (20). |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Pokyny pro výklad vlastnictví a kontroly nemění stávající pravidla týkající se těchto dvou otázek, vysvětlují však různé důležité procesní aspekty. Navíc objasňují, jaké investiční programy jsou přijatelné, mají-li letečtí dopravci nadále působit se svou licencí v EU. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Několik případů strategických menšinových akvizic ze strany leteckých dopravců ze třetích zemí vyvolalo poněkud rozporuplnou debatu o tom, zda neporušují ustanovení nařízení (ES) č. 1008/2008 týkající se vlastnictví a kontroly. Jsou známkou zásadních změn, k nimž v mezinárodní letecké dopravě dochází (21). Přestože EHSV vítá navrhované pokyny pro výklad vlastnictví a kontroly, domnívá se, že je důležité nejen uvažovat o tom, jak vykládat stávající ustanovení, ale především vyhodnotit, zda s ohledem na aktuální a předpokládaný vývoj na trhu nevyžadují přezkum. V této souvislosti je jednou z nejdůležitějších činností, na něž je nutné se zaměřit, poskytování příležitostí k investování. Pro vyhodnocení dopadu vývoje na trhu na evropskou konkurenceschopnost ve střednědobém a dlouhodobém horizontu EHSV doporučuje vypracovat posouzení dopadů na základě několika scénářů. To by připravilo půdu informovanému zvážení otázky vlastnictví a kontroly. |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   Pokyny pro výklad pravidel závazků veřejné služby

| 4.2.1. | EU uznala, že je nutné řešit případy, kdy na některých trasách a vzhledem ke specifickým podmínkám není z důvodu nedostatečné poptávky nebo selhání trhu poskytován dostatečný počet letů k tomu, aby byly uspokojeny potřeby místních obyvatel. V takových případech mohou závazky veřejné služby – ovšem jen za velmi specifických podmínek uvedených v nařízení (ES) č. 1008/2008 – zaručit, že periferní nebo rozvíjející se regiony budou mít dobré spojení se zbytkem Evropy. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Členské státy závazky veřejné služby obecně využívaly k zabezpečení spojení do nedostatečně obsloužených regionů a z nich. Závazky veřejné služby podléhají posouzení nezbytnosti, při němž jsou zohledněny požadavky proporcionality (22), uchylování se k jiným druhům dopravy, letecké tarify a podmínky, jakož i kombinovaný účinek všech leteckých dopravců, kteří poskytují nebo zamýšlejí poskytovat služby na dané trase (23). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Stávající pravidla týkající se závazků veřejné služby nebyla vždy uplatňována jednotně, což na některých trasách možná narušilo konektivitu a hospodářskou soutěž. Členské státy se dotazovaly na obsah procesních ustanovení pokynů pro závazky veřejné služby. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Pokyny ohledně závazků veřejné služby popisují navrhovanou metodiku, jíž se Komise bude řídit při posuzování jakéhokoli závazku veřejné služby. Týkají se všeho, od vzniku závazku veřejné služby a souvisejících postupů po vysvětlení výhradních koncesí na služby a kompenzace (ve vztahu k pravidlům státní podpory). |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Pokyny ohledně závazků veřejné služby přispějí k transparentnějšímu a jednotnějšímu provádění a prosazování stávajících ustanovení nařízení (ES) č. 1008/2008. EHSV však žádá Komisi, aby věnovala zvláštní pozornost jeho stanovisku Použití rozhodnutí o veřejných vyrovnávacích platbách za poskytování služeb obecného hospodářského zájmu (rozhodnutí 2012/21/EU a rámec Evropské unie) (24), v němž Výbor naléhavě žádá zmírnění zátěže v podobě požadavků na vnitrostátní a místní vlády v souvislosti s dodržováním závazků veřejné služby a podáváním zpráv o nich, zvláště v případech, kdy je nutnost veřejné intervence za účelem podpory sociálně nezbytných, ale ekonomicky neživotaschopných leteckých služeb zcela zjevná (např. pro dosažení konektivity s odlehlými oblastmi, ostrovy atd.). Zároveň by se při poskytování veřejné podpory nemělo zapomínat na dodržování sociálních norem. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Členské státy na okraji EU nebo členské státy s malým domácím trhem se stále častěji potýkají s obtížemi nejen při zajišťování domácích spojení, ale také spojení mezi svým hlavním letištěm a klíčovými destinacemi v EU i mimo EU. Problémem tedy není jen jasnost právní úpravy, ale i to, jak z ekonomického a politického hlediska zajistit dostačující konektivitu s periferními destinacemi v Evropě, a tím lépe reagovat na potřeby cestujících. Dotčené členské státy mají zájem o udržitelné a spolehlivé letecké služby, aby byla zajištěna dlouhodobá stabilita plánování bez ohledu na příležitostné náklady, které mohou vzniknout provozujícímu dopravci. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Díky indexu konektivity by mělo být možné získat přehled o tom, zda by takové širší přístupy k závazkům veřejné služby, které by případně mohly zajistit větší hospodářský růst, byly opodstatněné. Z dlouhodobého hlediska by bylo možné diskutovat o tom, zda si ustanovení pokynů ohledně závazků veřejné služby mohou na rychle se měnícím leteckém trhu zachovat svou důležitost a účinnost. |
| --- | --- |

4.2.7.

4.3.   Kontinuita uspořádání letového provozu

| 4.3.1. | Letové navigační služby hrají zásadní úlohu při zajišťování spolehlivé letecké konektivity, jelikož zaručují bezpečné fungování toků letového provozu. V nejrušnějších obdobích roku musí evropský systém uspořádání letového provozu (ATM) řídit více než 30 000 letů denně. Pracovní síly hrají při poskytování služeb ATM zásadní roli. V celé Evropě je v tomto odvětví zaměstnáno 56 300 osob: v oblasti letových navigačních služeb pracuje 17 370 letových dispečerů a 38 930 dalších pracovníků. Práce v tomto odvětví vyžaduje nejenom nejmodernější technologie, ale i velmi dobré odborné a osobní dovednosti. Účinnost a odolnost systému ATM se v poslední době znatelně zlepšily a systém byl schopen zvládnout 68 % zvýšení objemu dopravy v průběhu dvaceti let, z 5,8 milionu letů v roce 1995 na 9,74 milionu letů v roce 2014. Toto zlepšení efektivity zároveň s udržením nejvyšších bezpečnostních norem bylo možné jen díky důraznému závazku všech zainteresovaných stran v leteckém hodnotovém řetězci k jednotnému evropskému leteckému prostoru. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Během veřejného slyšení na téma Kontinuita uspořádání letového provozu v otevřené a propojené Evropě, které EHSV uspořádal, nastínil manažer struktury vzdušného prostoru postup, který byl zaveden s cílem minimalizovat dopad všech druhů narušení v Evropě. Tato opatření vyžadují zapojení poskytovatelů letových navigačních služeb, leteckých společností a členských států. Ukázala se být velmi účinným prostředkem ke snížení dopadu narušení na cestující. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Jednou z možných příčin narušení jsou protestní akce v letecké dopravě. Stávky jsou základním právem pracovníků a právo na stávku nespadá do oblasti působnosti smluv EU (25). Je tedy na členských státech, aby rozhodovaly o tom, jak může být právo na stávku uplatňováno, a většina členských států má zvláštní právní předpisy stanovující podmínky uplatnění práva na stávku v ATM a v jakékoli jiné části leteckého hodnotového řetězce EU. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Nástroje pro úspěšný sociální dialog v odvětví uspořádání letového provozu (26), na nichž se dohodli sociální partneři, jsou osvědčeným příkladem účinného přístupu k zavedení mechanismů, které minimalizují riziko narušení. Tato opatření jsou prováděna na základě vzájemného souhlasu. EHSV vítá návrh sociálních partnerů na rozšíření působnosti signatářů a je ochotný se této iniciativy účastnit. |
| --- | --- |

4.3.4.

5.   Další návrhy

| 5.1. | Za účelem boje proti praktikám nepříznivě ovlivňujícím hospodářskou soutěž – a jako doplnění svého návrhu nového nařízení č. 868 – Komise pobízí k začlenění dalekosáhlých pravidel týkajících se hospodářské soutěže do komplexních dohod o letectví se třetími zeměmi (27). Naléhavě vyzývá Radu, aby jí poskytla nový mandát k zahájení jednání o dalších takových dohodách s Bahrajnem, Čínou, Kuvajtem, Mexikem, Ománem a Saúdskou Arábií. Komise také – oprávněně – trvá na okamžitém podepsání komplexní dohody o letectví mezi EU a Ukrajinou. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | První komplexní dohoda tohoto druhu (dohoda o letecké dopravě, ATA) uzavřená mezi EU a Spojenými státy (2007) v souvislosti s nespravedlivou hospodářskou soutěží zavádí spolupráci mezi regulačními orgány příslušnými pro hospodářskou soutěž a vytváří rámec koordinace. Článek 14 ATA upravuje opatření v oblasti státních dotací a státní podpory (28) a také obsahuje opatření přiznávající společnému výboru ATA právo řešit potenciální spory – mj. prostřednictvím možnosti využít nestranné arbitráže. Hlavní přidaná hodnota těchto komplexních dohod spočívá ve sbližování právních předpisů v mnoha klíčových oblastech (bezpečnostní normy, osvědčení a licence, jakož i citlivá oblast bezpečnosti). V této souvislosti také souvisí se státní podporou a pomocí. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Dosud byla komplexní dohoda o letectví uzavřena s Kanadou. V současné době probíhá opětovné jednání o dohodě s Brazílií a EU uzavřela jednání s Izraelem, Jordánskem, Marokem, Moldavskem a Gruzií. Probíhají jednání s Austrálií a Novým Zélandem. Poté, co Rada v roce 2016 udělila mandáty, byla zahájena jednání se Sdružením národů jihovýchodní Asie, Katarem, Spojenými arabskými emiráty a Tureckem. Ve všech případech jednání zahrnovala otázku spravedlivé hospodářské soutěže (29). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | S výhradou úspěšného dokončení jednání o dohodách o letecké dopravě, jimiž je Komise v současné době pověřena, bere EHSV na vědomí úsilí Komise o zajištění dalších mandátů k zahájení nových jednání o komplexních dohodách o letectví a požaduje rychlá a efektivní jednáním o dohodách týkajících se stávajících mandátů. Pracovní postupy některých zemí a jejich leteckých společností jsou však znepokojující a mohly by mít negativní vliv na spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu mezinárodní letecké dopravy. EHSV proto naléhá na Komisi, aby zajistila spravedlivé zacházení s evropskými provozovateli a rovné podmínky. EHSV doporučuje, aby Rada a Komise uznaly, že je nutné vyjednat odpovídající závazné sociální doložky ve všech dohodách EU se třetími zeměmi v oblasti letecké dopravy. |
| --- | --- |

5.4.

V Bruselu dne 17. ledna 2018.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Georges DASSIS

---

(1)  Úř. věst. C 389, 21.10.2016, s. 86.

1

(2)  Úř. věst. C 389, 21.10.2016, s. 86.

2

(3)  Úř. věst. C 13, 15.1.2016, s. 110.

3

(4)  Manažerem struktury vzdušného prostoru je ředitelství organizace Eurocontrol odpovědné za plánování kapacity sítě. To musí zaručit dostupnost kapacity letového provozu a její co nejlepší využívání při každodenním provozu celoevropské sítě. Za tímto účelem úzce spolupracuje s členskými státy a jejich celostátními poskytovateli letových navigačních služeb.

4

(5)  Čl. 153 odst. 5 SFEU.

5

(6)  ATCEUC, CANSO a ETF, Toolbox for successful social dialogue in air traffic management (Nástroje pro úspěšný sociální dialog v odvětví uspořádání letového provozu), 2016. K dispozici zde: http://www.etf-europe.org/files/extranet/-75/45567/Brochure%20ETF%20Toolbox%20March%202016.pdf.

6

(7)  Úř. věst. C 389, 21.10.2016, s. 86.

7

(8)  COM(2015) 598 final.

8

(9)  COM(2017) 286 final, s. 2.

9

(10)  Úř. věst. C 13, 15.1.2016, s. 169.

10

(11)  Úř. věst. C 389, 21.10.2016, s. 86.

11

(12)  COM(2015) 598 final.

12

(13)  SWD(2017) 207 final.

13

(14)  Viz studie pro Komisi z dubna 2013 268/2004 – „Argumenty pro lepší právní úpravu“.

14

(15)  Příkladem takové nekalé praktiky by mohla být situace, kdy by významná hospodářsky silná třetí země dopravcům z EU fakticky znemožnila využívání obchodně důležitých letištních časů na svých hlavních letištích.

15

(16)  COM(2017) 289, článek 13.

16

(17)  Úř. věst. C 389, 21.10.2016, s. 86.

17

(18)  Čl. 4 písm. f) nařízení (ES) č. 1008/2008 (Úř. věst. L 293, 31.10.2008, p. 3).

18

(19)  Čl. 4 písm. f) nařízení (ES) č. 1008/2008 (Úř. věst. L 293, 31.10.2008, p. 3).

19

(20)  SWD(2017) 207 final, s. 4.

20

(21)  Příklad: menšinová akvizice společnosti Air Berlin ze strany Etihad Airways v rámci strategie zaměřené na vytvoření pevného partnerství několika evropských leteckých dopravců a Etihad Airways.

21

(22)  Povinnost ve vztahu k potřebám hospodářského rozvoje daného regionu.

22

(23)  Čl. 16 odst. 3 nařízení (ES) č. 1008/2008 (Úř. věst. L 293, 31.10.2008, p. 3).

23

(24)  Úř. věst. C 345, 13.10.2017, s. 45.

24

(25)  Čl. 153 odst. 5 SFEU.

25

(26)  http://www.etf-europe.org/files/extranet/-75/45567/Brochure%20ETF%20Toolbox%20March%202016.pdf.

26

(27)  SWD(2017) 182 final, bod 3.4.4.

27

(28)  Dohoda mezi EU a USA o letecké dopravě podepsaná 25. a 30. dubna 2007, článek 14.

28

(29)  SWD(2017) 182 final, bod 2.2.1.3.

29

---

| 8.6.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 197/66 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 197/66

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o právech a povinnostech cestujících v železniční přepravě (přepracované znění)

[COM(2017) 548 final – 2017/0237 (COD)]

(2018/C 197/10)

| Rapporteur: | Jan SIMONS (NL-I) |
| --- | --- |

Rapporteur:

Jan SIMONS (NL-I)

| Konzultace | Evropský parlament, 5. 10. 2017
  Rada Evropské unie, 10. 10. 2017 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 91 SFEU |
| Odpovědná specializovaná sekce | Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost |
| Přijato ve specializované sekci | 4. 1. 2018 |
| Přijato na plenárním zasedání | 18. 1. 2018 |
| Plenární zasedání č. | 531 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 164/1/4 |

Konzultace

Evropský parlament, 5. 10. 2017

Rada Evropské unie, 10. 10. 2017

Právní základ

Článek 91 SFEU

Odpovědná specializovaná sekce

Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost

Přijato ve specializované sekci

4. 1. 2018

Přijato na plenárním zasedání

18. 1. 2018

Plenární zasedání č.

531

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

164/1/4

1.   Závěry

| 1.1. | Výbor s návrhy Komise souhlasí, a to zejména s návrhy týkajícími se objasnění stávajících pravidel, poskytování lepších informací cestujícím a podpory jednotného uplatňování práv cestujících v rámci celé Evropské unie prostřednictvím odstraňování vnitrostátních výjimek. Kromě toho je odůvodněno doplnění ustanovení o vyšší moci, neboť přináší sladění s ostatními druhy dopravy. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Nové ustanovení návrhu (čl. 22 odst. 4 o pomoci ve stanicích, jež se týká osob se zdravotním postižením a osob s omezenou schopností pohybu a orientace) však může být problematické. EHSV proto důrazně doporučuje doplnit do čl. 22 odst. 4: „s výjimkou neobsazených stanic, na něž se vztahuje odstavec 3“. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Výbor má ještě řadu dalších návrhů na zpřísnění textu návrhu, jež jsou rovněž uvedeny v oddíle 4.3, na nějž zde z důvodu stručnosti odkazujeme. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Úvod

| 2.1. | Téma ochrany práv cestujících ve všech druzích dopravy, tedy i v železniční, se jako cíl EU objevilo již v bílé knize o dopravě z roku 2001. Nařízení o železniční dopravě týkající se tohoto tématu bylo přijato v roce 2007 (1), v platnost vstoupilo v roce 2009. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Toto nařízení stanoví minimální úroveň ochrany pro cestující v železniční dopravě. Nařízení ukládá členským státům, jejich příslušným orgánům a železničním podnikům povinnost zavést tato ustanovení do praxe, a zajistit tak práva cestujících. V této souvislosti je důležitým nástrojem harmonizace nařízení (ES) č. 1371/2007, které by mělo zajistit, že všichni cestující v železniční dopravě v EU budou mít stejná práva. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Podle sdělení Evropské komise z roku 2011 o evropské vizi o právech cestujících, sdělení o právech cestujících ve všech druzích dopravy (2), jsou práva cestujících založena na třech základních kamenech: nediskriminace; správné, včasné a přístupné informace; okamžitá a přiměřená pomoc. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Sdělení také uvádí deset klíčových práv, která tvoří základ práv cestujících v EU pro všechny druhy dopravy:






  1) | právo na nediskriminaci v přístupu k dopravě; |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

1)

právo na nediskriminaci v přístupu k dopravě;

| 2) | právo na mobilitu; |
| --- | --- |

2)

právo na mobilitu;

| 3) | právo na informace; |
| --- | --- |

3)

právo na informace;

| 4) | právo na odstoupení od cesty (náhrada plné ceny přepravního dokladu); |
| --- | --- |

4)

právo na odstoupení od cesty (náhrada plné ceny přepravního dokladu);

| 5) | právo na splnění přepravní smlouvy v případě problémů; |
| --- | --- |

5)

právo na splnění přepravní smlouvy v případě problémů;

| 6) | právo na pomoc; |
| --- | --- |

6)

právo na pomoc;

| 7) | právo na náhradu škody; |
| --- | --- |

7)

právo na náhradu škody;

| 8) | právo na odpovědnost dopravce vůči cestujícím a za jejich zavazadla; |
| --- | --- |

8)

právo na odpovědnost dopravce vůči cestujícím a za jejich zavazadla;

| 9) | právo na rychlý a přístupný systém řešení stížností; |
| --- | --- |

9)

právo na rychlý a přístupný systém řešení stížností;

| 10) | právo na úplné uplatňování a účinné prosazování práva EU. |
| --- | --- |

10)

právo na úplné uplatňování a účinné prosazování práva EU.

| 2.3.2. | Práva platná pro cestující v železniční dopravě, jež jsou obsažena v nařízení z roku 2007, již odrážejí výše uvedených deset základních práv cestujících v EU pro všechny druhy dopravy. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Nařízení však ponechává členským státům při uplatňování svých ustanovení značnou volnost. Členské státy mohou z uplatňování nařízení udělovat rozsáhlé výjimky. Ačkoli jde o výjimky dočasné, platné nejvýše 15 let, mají značný dopad na jednotné uplatňování nařízení. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | V současné době uplatňují nařízení v plném rozsahu pouze čtyři členské státy, zatímco zbývajících 24 členských států udělilo pro své vnitrostátní, městské, příměstské nebo regionální železniční spoje četné výjimky. Rozsáhlé uplatňování těchto výjimek, jakkoliv právně přípustných, brání jednotnému uplatňování a prosazování nařízení (ES) č. 1371/2007. Cestující na železnici tak mají v různých členských státech různá práva. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Ve své zprávě z roku 2013 (3) o uplatňování nařízení Komise poukázala na určité problematické oblasti, které potvrdilo posouzení dopadů v letech 2016/2017 (4). |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.4. | V roce 2013 rozhodl Soudní dvůr Evropské unie (rozsudek Soudního dvora, ÖBB-Personenverkehr, C-509/11), že stávající článek 17 daného nařízení železniční podniky nezprošťuje povinnosti odškodnit cestující za zpoždění způsobené vyšší mocí. Železnice se tak liší od jiných druhů dopravy. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Rovněž je třeba mít na paměti, že se zde jedná pouze o železniční podniky, které mají licenci podle směrnice 95/18/ES; tramvaje a metro sem tedy nepatří. Návrh se dále opírá o jednotné právní předpisy pro smlouvu o mezinárodní železniční přepravě osob a zavazadel (CIV). |
| --- | --- |

2.5.

3.   Shrnutí návrhu Komise

| 3.1. | Návrh na přepracování je vyvážený tím, že posiluje práva cestujících v železniční přepravě a omezuje zátěž pro železniční podniky. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Výjimky pro dálkové vnitrostátní spoje mají být zrušeny do roku 2020. Pro spoje provozované mimo EU se v návrhu požaduje, aby členské státy udělovaly výjimky, pouze pokud mohou prokázat, že jsou cestující na jejich území odpovídajícím způsobem chráněni. Aby byla zajištěna právní jistota v přeshraničních regionech, bude se toto nařízení plně vztahovat na městské, příměstské a regionální spoje, které působí přeshraničně. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Návrh posiluje práva osob se zdravotním postižením a osob s omezenou schopností pohybu a orientace, v souladu s Úmluvou Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením (UNCRPD). Členské státy již nemohou udělovat výjimky pro poskytování pomoci a odškodnění ohledně poškozeného vybavení pro mobilitu (5). Informace musí být poskytovány v přístupných formátech v souladu s požadavky navrhovanými v Evropském aktu přístupnosti (6). Zaměstnanci železnic budou muset být odpovídajícím způsobem vyškoleni. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Cestujícím jsou při rezervaci poskytovány základní informace o jejich právech. Oznámení, v nichž jsou cestující informováni o svých právech, musí být umístěny na zřetelných místech ve stanicích a ve vlaku. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | V souladu s pokyny pro výklad z roku 2015 (7) a 4. železničním balíčkem z roku 2016 (8) musí železniční podniky a prodejci přepravních dokladů vynakládat úsilí v zájmu nabídky přímých přepravních dokladů, ale mohou také prokázat, že cestujícím poskytli informace v případech, kdy se práva cestujících nevztahovala na celou cestu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Návrh upřesňuje odpovědnost vnitrostátních subjektů příslušných pro prosazování, a to i v přeshraničních věcech, a požaduje po nich účinnou spolupráci. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Návrh zavádí obecné ustanovení, které zakazuje jakoukoli formu diskriminace, stejně jako v jiných druzích dopravy. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Aby se snížilo zatížení železničních podniků, návrh ukládá povinnost, aby pohotovostní plány měli rovněž provozovatelé stanic a provozovatelé infrastruktury. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Železniční podniky dostávají právo na nápravu, pokud byla zpoždění způsobena zaviněním či nedbalostí třetí strany. Tímto opatřením jsou práva cestujících v železniční přepravě uvedena do souladu s právy cestujících v letecké dopravě (9). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Aby železniční podniky nemusely vyplácet odškodnění v situacích, které nezpůsobily a jimž nedokázaly zabránit, zavádí návrh ustanovení o vyšší moci, které se týká pouze velmi výjimečných situací způsobených nepříznivými povětrnostními podmínkami nebo přírodními pohromami (10). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Toto nařízení bude zařazeno na seznam v příloze revidovaného nařízení o spolupráci v oblasti ochrany spotřebitele (11). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Návrh rovněž obsahuje odkazy na úmluvu COTIF (jednotné právní předpisy CIV), čímž rozšiřuje její pravidla na vnitrostátní osobní železniční dopravu v EU. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Připomínky

| 4.1. | Výbor s návrhy Komise obecně souhlasí, a to zejména s návrhy týkajícími se objasnění stávajících pravidel, poskytování lepších informací cestujícím a podpory jednotného uplatňování práv cestujících v rámci celé Evropské unie prostřednictvím odstraňování vnitrostátních výjimek. Kromě toho je odůvodněno doplnění ustanovení o vyšší moci, neboť přináší sladění s ostatními druhy dopravy. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Že v přepracovaném znění „zůstane zachován tentýž nástroj“ (12), nesmí být nedotknutelným a neměnným pravidlem. Někdy, zejména pokud se ukáže, že je určitá směrnice v jednotlivých členských státech vykládána a uplatňována odlišně, je změna právního nástroje – v takovém případě na nařízení – tou nejlepší volbou. V tomto případě však již jde o nařízení, a přepracování by proto mělo přinést jasná pravidla, jež nebudou umožňovat mnohoznačnou interpretaci, ale budou uplatňována jednotně a budou doplněna o nové poznatky, jak tomu většinou bývá. Zbývající části, která ještě vyžaduje další rozpracování, se týkají následující připomínky. |
| --- | --- |

4.2.

4.3.   Návrhy

| 4.3.1. | Pro vlakový doprovod může být někdy obtížné cestující se zdravotním postižením rozeznat, což bude tím aktuálnější, že je nyní navrhováno, aby byly do definice osob s omezenou schopností pohybu a orientace zahrnuty i osoby s duševním a mentálním postižením. Právě v případech podezření na podvod to může vést ke vzniku kritických situací a praktických obtíží. Tomuto aspektu bude nutné věnovat náležitou pozornost rovněž při školení zaměstnanců (článek 26). |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Zbývající výjimky pro dálkové vnitrostátní spoje by měly být nadále postupně ukončovány do roku 2024, v souladu s platnými požadavky nařízení. Jakékoliv dřívější ukončení v roce 2020, jak to navrhuje Komise, by mohlo být pro některé členské státy příliš brzké. Pokud k tomu dojde, měla by se pro jednotlivé případy nalézt přiměřené řešení, aby byl umožněn hladký přechod. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Minimální odškodnění (čl. 17 odst. 1) je podmíněno (rovněž minimální) dobou zpoždění, tj. 60 minut. V současné praxi však existují případy, kdy je odškodnění možné i při menším zpoždění. Tato možnost by měla být zachována, proto by také měla být v tomto článku výslovně uvedena. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Pokud jde o informace, jež mají být poskytovány cestujícím, mělo by být doplněno, že v případech, kdy bude s pravděpodobností blížící se jistotě dosažena či překročena minimální doba pro odškodnění, to bude cestujícím sděleno, a bude-li to možné, budou jim skutečně dány k dispozici příslušné formuláře žádosti o odškodnění. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Článek 22 upravuje pomoc v železničních stanicích. Odstavec 3 stanoví zvláštní pravidla pomoci pro neobsazené stanice. Ta však nově navrhovaný odstavec 4 neprávem opomíjí. Výbor proto navrhuje, aby byl do odstavce 4 za slovo „spojů“ připojen dovětek „s výjimkou neobsazených stanic podle odstavce 3“. |
| --- | --- |

4.3.5.

V Bruselu dne 18. ledna 2018.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Georges DASSIS

---

(1)  Nařízení (ES) č. 1371/2007.

1

(2)  COM(2011) 898 final.

2

(3)  COM(2013) 587 final.

3

(4)  SWD(2017) 317 final.

4

(5)  COM(2017) 548 final – 2017/0237 (COD).

5

(6)  COM(2015) 615 final – 2015/0278 (COD).

6

(7)  Úř. věst. C 220, 4.7.2015, s. 1.

7

(8)  Úř. věst. L 352, 23.12.2016, s. 1.

8

(9)  Úř. věst. L 46, 17.2.2004, s. 1.

9

(10)  SWD(2017) 318 final.

10

(11)  COM(2016) 283.

11

(12)  COM(2017) 548 final – 2017/0237 (COD).

12

---

Příloha

ke stanovisku Evropského hospodářského a sociálního výboru

Následující odstavce stanoviska specializované sekce byly zamítnuty ve prospěch pozměňovacích návrhů přijatých shromážděním, obdržely však nejméně jednu čtvrtinu odevzdaných hlasů ve prospěch zachování znění stanoviska specializované sekce (čl. 54 odst. 4 jednacího řádu):

| 4.3.6. | Některá ustanovení návrhu mohou být problematická, zavádějící nebo matoucí, a jedno je dokonce rozporuplné. |
| --- | --- |

4.3.6.

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu:

| hlasů pro: | 73 |
| --- | --- |
| hlasů proti: | 50 |
| zdrželi se hlasování: | 24 |

hlasů pro:

73

hlasů proti:

50

zdrželi se hlasování:

24

| 4.3.6.1. | Například právo (čl. 10 odst. 5) zakoupit přepravní doklady ve vlaku bez dodatečných nákladů může být zpochybněno v případech, kdy se ve vlaku žádné přepravní doklady neprodávají a cestující jsou o možnosti zakoupení přepravních dokladů informováni ve výchozí stanici, jak to již stanoví čl. 10 odst. 2, 3 a 4. |
| --- | --- |

4.3.6.1.

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu:

| hlasů pro: | 80 |
| --- | --- |
| hlasů proti: | 51 |
| zdrželi se hlasování: | 13 |

hlasů pro:

80

hlasů proti:

51

zdrželi se hlasování:

13

| 4.3.6.2. | Rovněž ustanovení čl. 23 odst. 4, že pomoc musí být ve vlaku k dispozici po celou dobu provozu železničních dopravních spojů, může představovat problém v případech, kdy vlaky běžně jezdí bez doprovodné posádky, což je situace, kterou již upravuje čl. 23 odst. 2. |
| --- | --- |

4.3.6.2.

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu:

| hlasů pro: | 91 |
| --- | --- |
| hlasů proti: | 48 |
| zdrželi se hlasování: | 12 |

hlasů pro:

91

hlasů proti:

48

zdrželi se hlasování:

12

| 4.3.6.3. | Aby se zabránilo zbytečným sporům a ukládání nepřiměřených povinností, EHSV důrazně doporučuje vypustit čl. 10 odst. 5 a čl. 23 odst. 4. |
| --- | --- |

4.3.6.3.

Výsledek hlasování o pozměňovacím návrhu:

| hlasů pro: | 90 |
| --- | --- |
| hlasů proti: | 48 |
| zdrželi se hlasování: | 14 |

hlasů pro:

90

hlasů proti:

48

zdrželi se hlasování:

14

Následující odstavec byl upraven s ohledem na pozměňovací návrhy přijaté shromážděním.

| 1.2. | Některá nová ustanovení návrhu (navrhovaný čl. 10 odst. 5 o nákupu přepravních dokladů ve vlaku, čl. 22 odst. 4 o pomoci ve stanicích a čl. 23 odst. 4 o pomoci ve vlaku, jež se všechny týkají osob se zdravotním postižením a osob s omezenou schopností pohybu a orientace) však mohou být problematická, zavádějící nebo matoucí, a jedno je dokonce v rozporu s předchozími odstavci výše uvedených článků, jež se týkají neobsazených stanic a vlaků bez doprovodné posádky. EHSV proto důrazně doporučuje vypustit čl. 10 odst. 5 a čl. 23 odst. 4 a do čl. 22 odst. 4 doplnit: „s výjimkou neobsazených stanic, na něž se vztahuje odstavec 3“. |
| --- | --- |

1.2.

---

| 8.6.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 197/71 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 197/71

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o změně nařízení (ES) č. 726/2004, pokud jde o umístění sídla Evropské agentury pro léčivé přípravky

[COM(2017) 735 final – 2017/0328 (COD)]

(2018/C 197/11)

| Konzultace | Evropský parlament, 11. 12. 2017
  Rada 14. 12. 2017 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 114, čl. 168 odst. 4 písm. c) a článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná specializovaná sekce | Jednotný trh, výroba a spotřeba |
| Přijato na plenárním zasedání | 17. 1. 2018 |
| Plenární zasedání č. | 531 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 167/0/0 |

Konzultace

Evropský parlament, 11. 12. 2017

Rada 14. 12. 2017

Právní základ

Článek 114, čl. 168 odst. 4 písm. c) a článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná specializovaná sekce

Jednotný trh, výroba a spotřeba

Přijato na plenárním zasedání

17. 1. 2018

Plenární zasedání č.

531

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

167/0/0

Jelikož se Výbor domnívá, že obsah návrhu je uspokojivý, a nemá k němu žádné připomínky, rozhodl se jednomyslně na 531. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 17. a 18. ledna 2018 (jednání dne 17. ledna 2018), zaujmout k navrhovanému znění příznivé stanovisko.

V Bruselu dne 17. ledna 2018.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Georges DASSIS

---

| 8.6.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 197/72 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 197/72

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se pozměňuje nařízení (EU) č. 1093/2010, pokud jde o sídlo Evropského orgánu pro bankovnictví

[COM(2017) 734 final – 2017/0326 (COD)]

(2018/C 197/12)

| Konzultace | Rada Evropské unie, 14. 12. 2017
  Evropský parlament, 11. 12. 2017 |
| --- | --- |
| Právní základ | články 114 a 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná specializovaná sekce | Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost |
| Přijato na plenárním zasedání | 17. 1. 2018 |
| Plenární zasedání č. | 531 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 167/0/1 |

Konzultace

Rada Evropské unie, 14. 12. 2017

Evropský parlament, 11. 12. 2017

Právní základ

články 114 a 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná specializovaná sekce

Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost

Přijato na plenárním zasedání

17. 1. 2018

Plenární zasedání č.

531

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

167/0/1

Výbor s tímto návrhem souhlasí a domnívá se, že nevyžaduje žádné připomínky z jeho strany, a proto jednomyslně rozhodl, že stanovisko předloží k hlasování bez rozpravy (čl. 50 odst. 4 a čl. 56 odst. 3 jednacího řádu).

V Bruselu dne 17. ledna 2018.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Georges DASSIS

---