# Eiropas Savienības C 164/2018

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 164 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 61. gadagājums2018. gada 8. maijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 164

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

61. gadagājums2018. gada 8. maijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Reģionu komiteja |
| | RK 126. plenārā sesija, 30.11.2017.–1.12.2017. |
| 2018/C 164/01 | Eiropas Reģionu komitejas rezolūcija par Eiropas Komisijas 2018. gada darba programmu pirms Kopīgās deklarācijas par ES likumdošanas prioritātēm 2018. gadā | 1 |
| | ATZINUMI |
| | Reģionu komiteja |
| | RK 126. plenārā sesija, 30.11.2017.–1.12.2017. |
| 2018/C 164/02 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Pārdomu dokuments par ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) padziļināšanu līdz 2025. gadam | 7 |
| 2018/C 164/03 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Makroreģionālo stratēģiju īstenošana | 11 |
| 2018/C 164/04 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums 2017. gada ziņojums par ES pilsonību | 19 |
| 2018/C 164/05 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Skolu un augstākās izglītības modernizācija Eiropā | 24 |
| 2018/C 164/06 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Vietējais un reģionālais skatījums uz publiskā sektora inovācijas veicināšanu ar digitālu risinājumu palīdzību | 34 |
| 2018/C 164/07 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Aprūpes sistēmu deinstitucionalizācija vietējā un reģionālajā līmenī | 39 |
| 2018/C 164/08 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Lauku apvidu atdzīvināšana, veidojot viedus ciematus | 45 |
| 2018/C 164/09 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Eiropas Komisijas 2016. gada ziņojums par konkurences politiku | 50 |
| 2018/C 164/10 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Ceļā uz Eiropas mājokļu programmu | 57 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Reģionu komiteja

RK 126. plenārā sesija, 30.11.2017.–1.12.2017.

2018/C 164/01

Eiropas Reģionu komitejas rezolūcija par Eiropas Komisijas 2018. gada darba programmu pirms Kopīgās deklarācijas par ES likumdošanas prioritātēm 2018. gadā

1

ATZINUMI

Reģionu komiteja

RK 126. plenārā sesija, 30.11.2017.–1.12.2017.

2018/C 164/02

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Pārdomu dokuments par ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) padziļināšanu līdz 2025. gadam

7

2018/C 164/03

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Makroreģionālo stratēģiju īstenošana

11

2018/C 164/04

Eiropas Reģionu komitejas atzinums 2017. gada ziņojums par ES pilsonību

19

2018/C 164/05

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Skolu un augstākās izglītības modernizācija Eiropā

24

2018/C 164/06

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Vietējais un reģionālais skatījums uz publiskā sektora inovācijas veicināšanu ar digitālu risinājumu palīdzību

34

2018/C 164/07

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Aprūpes sistēmu deinstitucionalizācija vietējā un reģionālajā līmenī

39

2018/C 164/08

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Lauku apvidu atdzīvināšana, veidojot viedus ciematus

45

2018/C 164/09

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Eiropas Komisijas 2016. gada ziņojums par konkurences politiku

50

2018/C 164/10

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Ceļā uz Eiropas mājokļu programmu

57

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | REĢIONU KOMITEJA |
| | RK 126. plenārā sesija, 30.11.2017.–1.12.2017. |
| 2018/C 164/11 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Vecāku un aprūpētāju darba un privātās dzīves līdzsvars | 62 |
| 2018/C 164/12 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Atkritumu pārvēršanas enerģijā loma aprites ekonomikā | 73 |
| 2018/C 164/13 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijas rīcības plāns Nodrošinot pārdomātu, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi | 77 |
| 2018/C 164/14 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Tiesību akti, kuros paredzēta regulatīvās kontroles procedūras izmantošana | 82 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

REĢIONU KOMITEJA

RK 126. plenārā sesija, 30.11.2017.–1.12.2017.

2018/C 164/11

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Vecāku un aprūpētāju darba un privātās dzīves līdzsvars

62

2018/C 164/12

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Atkritumu pārvēršanas enerģijā loma aprites ekonomikā

73

2018/C 164/13

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijas rīcības plāns Nodrošinot pārdomātu, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi

77

2018/C 164/14

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Tiesību akti, kuros paredzēta regulatīvās kontroles procedūras izmantošana

82

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Reģionu komiteja

RK 126. plenārā sesija, 30.11.2017.–1.12.2017.

| 8.5.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 164/1

---

Eiropas Reģionu komitejas rezolūcija par Eiropas Komisijas 2018. gada darba programmu pirms Kopīgās deklarācijas par ES likumdošanas prioritātēm 2018. gadā

(2018/C 164/01)

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA (RK),

ņemot vērā:

| — | Eiropas Komisijas 2018. gada darba programmu (COM(2017) 650 final), |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisijas 2018. gada darba programmu (COM(2017) 650 final),

| — | savu 2017. gada 22. marta rezolūciju par RK ieguldījumu Komisijas 2018. gada darba programmā, |
| --- | --- |

—

savu 2017. gada 22. marta rezolūciju par RK ieguldījumu Komisijas 2018. gada darba programmā,

| — | 2012. gada februāra Protokolu par sadarbību ar Eiropas Komisiju; |
| --- | --- |

—

2012. gada februāra Protokolu par sadarbību ar Eiropas Komisiju;

Nodarbinātība, izaugsme, ieguldījumi un kohēzijas politika

| 1. | uzsver, ka ir steidzami jāizstrādā ES ilgtermiņa stratēģija, kura nomainītu stratēģiju “Eiropa 2020” un kuras mērķis būtu nodrošināt ilgtspējīgu, noturīgu un iekļaujošu izaugsmi, kā arī norādīt virzienu attiecībā uz ES daudzgadu finanšu shēmu (DFS), Eiropas pusgadu un ES rīcībpolitikām sistēmiskas pieejas ietvaros. Tā kā šādas stratēģijas pamatā ir Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM), Komiteja ierosina vispārējo ES stratēģiju IAM īstenošanai izstrādāt ciešā saistībā ar DFS priekšlikumiem. Šajā sakarā Komiteja uzsver ES pilsētprogrammas izšķirīgo lomu IAM īstenošanā un aicina Komisiju ņemt vērā attiecīgos RK ieteikumus; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka ir steidzami jāizstrādā ES ilgtermiņa stratēģija, kura nomainītu stratēģiju “Eiropa 2020” un kuras mērķis būtu nodrošināt ilgtspējīgu, noturīgu un iekļaujošu izaugsmi, kā arī norādīt virzienu attiecībā uz ES daudzgadu finanšu shēmu (DFS), Eiropas pusgadu un ES rīcībpolitikām sistēmiskas pieejas ietvaros. Tā kā šādas stratēģijas pamatā ir Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM), Komiteja ierosina vispārējo ES stratēģiju IAM īstenošanai izstrādāt ciešā saistībā ar DFS priekšlikumiem. Šajā sakarā Komiteja uzsver ES pilsētprogrammas izšķirīgo lomu IAM īstenošanā un aicina Komisiju ņemt vērā attiecīgos RK ieteikumus;

| 2. | uzsver, ka ar turpmāko ES budžetu būtu jāspēj reaģēt uz jaunām problēmām un turpināt tradicionālās ES rīcībpolitikas, kurām ir pierādīta Eiropas pievienotā vērtība. Komiteja noraida tādus scenārijus, kas izklāstīti pārdomu dokumentā par ES finanšu nākotni, kuros prognozēts, ka ES budžets, ja to vērtē relatīvā izteiksmē un ņem vērā Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES ietekmi, samazināsies vai saglabāsies nemainīgs, lai gan ar to būs jārisina jaunas problēmas; tādēļ sagaida, ka Komisija priekšlikumā par nākamo DFS nāks klajā ar konkrētāku priekšlikumu par ES pašu resursiem; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka ar turpmāko ES budžetu būtu jāspēj reaģēt uz jaunām problēmām un turpināt tradicionālās ES rīcībpolitikas, kurām ir pierādīta Eiropas pievienotā vērtība. Komiteja noraida tādus scenārijus, kas izklāstīti pārdomu dokumentā par ES finanšu nākotni, kuros prognozēts, ka ES budžets, ja to vērtē relatīvā izteiksmē un ņem vērā Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES ietekmi, samazināsies vai saglabāsies nemainīgs, lai gan ar to būs jārisina jaunas problēmas; tādēļ sagaida, ka Komisija priekšlikumā par nākamo DFS nāks klajā ar konkrētāku priekšlikumu par ES pašu resursiem;

| 3. | kopā ar #CohesionAlliance partneriem uzsver, cik svarīga visas Eiropas Savienības nākotnei ir spēcīga un efektīva kohēzijas politika, ņemot vērā to, ka kohēzijas trīs dimensijas (ekonomiskā, sociālā un teritoriālā) ir neatņemama ES politikas mērķu sastāvdaļa. Tādēļ attiecībā uz visiem reģioniem būtu jāturpina pilnveidota kohēzijas politika, kas ir ES galvenā ieguldījumu politika, un jāpiešķir tai pietiekami resursi arī pēc 2020. gada un tādā pašā samērā kā šobrīd. Šajā sakarā Komiteja atgādina, ka nākamajā finansēšanas periodā kohēzijas politikai jākļūst elastīgākai un vienkāršākai, tomēr neapdraudot reģionālo un vietējo pašvaldību stratēģisko virzību un plānošanas noteiktību, lai daudzlīmeņu pārvaldības, partnerības principa un augšupējas pieejas funkcionēšanu nodrošinātu, izmantojot dalītu pārvaldību, kā arī visaptveroši jāpārskata Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) pārvaldības un kontroles sistēmu prasības; |
| --- | --- |

3.

kopā ar #CohesionAlliance partneriem uzsver, cik svarīga visas Eiropas Savienības nākotnei ir spēcīga un efektīva kohēzijas politika, ņemot vērā to, ka kohēzijas trīs dimensijas (ekonomiskā, sociālā un teritoriālā) ir neatņemama ES politikas mērķu sastāvdaļa. Tādēļ attiecībā uz visiem reģioniem būtu jāturpina pilnveidota kohēzijas politika, kas ir ES galvenā ieguldījumu politika, un jāpiešķir tai pietiekami resursi arī pēc 2020. gada un tādā pašā samērā kā šobrīd. Šajā sakarā Komiteja atgādina, ka nākamajā finansēšanas periodā kohēzijas politikai jākļūst elastīgākai un vienkāršākai, tomēr neapdraudot reģionālo un vietējo pašvaldību stratēģisko virzību un plānošanas noteiktību, lai daudzlīmeņu pārvaldības, partnerības principa un augšupējas pieejas funkcionēšanu nodrošinātu, izmantojot dalītu pārvaldību, kā arī visaptveroši jāpārskata Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) pārvaldības un kontroles sistēmu prasības;

| 4. | atkārtoti aicina ar ESI fondiem saistītajos leģislatīvajos priekšlikumos plānošanas periodam pēc 2020. gada IKP rādītāju papildināt ar reģionāliem rādītājiem (kas atspoguļo, piemēram, demogrāfisko situāciju, sociālo iekļaušanu, pieejamību un klimata pārmaiņas) un radikāli vienkāršot ESI fondu īstenošanas sistēmu; atbalsta tādu vienotu noteikumu kopumu attiecībā uz ESI fondiem, kuru mērķis ir mazināt tiesību aktu sarežģītību, un atbalsta Eiropas Sociālā fonda saglabāšanu ESI fondu struktūrā; |
| --- | --- |

4.

atkārtoti aicina ar ESI fondiem saistītajos leģislatīvajos priekšlikumos plānošanas periodam pēc 2020. gada IKP rādītāju papildināt ar reģionāliem rādītājiem (kas atspoguļo, piemēram, demogrāfisko situāciju, sociālo iekļaušanu, pieejamību un klimata pārmaiņas) un radikāli vienkāršot ESI fondu īstenošanas sistēmu; atbalsta tādu vienotu noteikumu kopumu attiecībā uz ESI fondiem, kuru mērķis ir mazināt tiesību aktu sarežģītību, un atbalsta Eiropas Sociālā fonda saglabāšanu ESI fondu struktūrā;

| 5. | uzsver, ka nekavējoties jāīsteno ESIF 2.0 un pārskatītā Omnibus regula, it īpaši nolūkā atvieglot ESI fondu kombinēšanu ar ESIF; uzskata, ka Eiropas Infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) un programma “Apvārsnis 2020” labāk jākoordinē ar citiem fondiem, un ir norūpējusies par šo instrumentu procesuālo sarežģītību; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka nekavējoties jāīsteno ESIF 2.0 un pārskatītā Omnibus regula, it īpaši nolūkā atvieglot ESI fondu kombinēšanu ar ESIF; uzskata, ka Eiropas Infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) un programma “Apvārsnis 2020” labāk jākoordinē ar citiem fondiem, un ir norūpējusies par šo instrumentu procesuālo sarežģītību;

| 6. | aicina modernizēt Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (EGF), pārskatot tā budžetu, ievērojami pazeminot sliekšņus palīdzības saņemšanai no EGF un uzlabojot sinerģiju ar ESI fondiem; |
| --- | --- |

6.

aicina modernizēt Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (EGF), pārskatot tā budžetu, ievērojami pazeminot sliekšņus palīdzības saņemšanai no EGF un uzlabojot sinerģiju ar ESI fondiem;

Ekonomikas politika un ES sociālā dimensija

| 7. | norāda uz vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmīgo lomu Eiropas pusgadā, jo tām ir domāti vairāk nekā 60 % no konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem; tādēļ atkārtoti aicina Komisiju kopā ar Eiropas Parlamentu un Padomi, tām balstoties uz RK ierosinājumu, izstrādāt rīcības kodeksu par vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanu Eiropas pusgada norisēs; |
| --- | --- |

7.

norāda uz vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmīgo lomu Eiropas pusgadā, jo tām ir domāti vairāk nekā 60 % no konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem; tādēļ atkārtoti aicina Komisiju kopā ar Eiropas Parlamentu un Padomi, tām balstoties uz RK ierosinājumu, izstrādāt rīcības kodeksu par vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanu Eiropas pusgada norisēs;

| 8. | uzsver, ka visiem publisko iestāžu līmeņiem, sociālajiem partneriem un pilsoniskajai sabiedrībai ir kopīga atbildība un ieinteresētība strādāt, lai veidotu labklājīgāku un uz nākotni vērstu Eiropu, kurā ekonomiskā un sociālā attīstība ir savstarpēji cieši saistītas; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka visiem publisko iestāžu līmeņiem, sociālajiem partneriem un pilsoniskajai sabiedrībai ir kopīga atbildība un ieinteresētība strādāt, lai veidotu labklājīgāku un uz nākotni vērstu Eiropu, kurā ekonomiskā un sociālā attīstība ir savstarpēji cieši saistītas;

| 9. | aicina 2015. gada janvāra vienošanos par Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) elastīguma iespējām transponēt primārajos tiesību aktos. Komiteja arī atkārto aicinājumu veikt papildu pasākumus publisko ieguldījumu veicināšanai, piemēram, no SIP aprēķiniem izslēdzot valsts, reģionālo vai vietējo līdzfinansējumu no ESI fondiem, kā tas jau ir paredzēts attiecībā uz līdzfinansējumu no ESIF, un ierosinot makroekonomikas rezultātu pārskatā iekļaut ieguldījumu līmeņa rādītāju; |
| --- | --- |

9.

aicina 2015. gada janvāra vienošanos par Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) elastīguma iespējām transponēt primārajos tiesību aktos. Komiteja arī atkārto aicinājumu veikt papildu pasākumus publisko ieguldījumu veicināšanai, piemēram, no SIP aprēķiniem izslēdzot valsts, reģionālo vai vietējo līdzfinansējumu no ESI fondiem, kā tas jau ir paredzēts attiecībā uz līdzfinansējumu no ESIF, un ierosinot makroekonomikas rezultātu pārskatā iekļaut ieguldījumu līmeņa rādītāju;

| 10. | rosina Komisiju pastiprināt cīņu pret nodokļu apiešanu, ne tikai izveidojot nodokļu oāžu melno sarakstu vai īstenojot PVN reformu, bet arī ierosinot kvalificēta vairākuma balsošanu par nodokļu jautājumiem, lai paātrinātu lēmumu pieņemšanas procesu Padomē; |
| --- | --- |

10.

rosina Komisiju pastiprināt cīņu pret nodokļu apiešanu, ne tikai izveidojot nodokļu oāžu melno sarakstu vai īstenojot PVN reformu, bet arī ierosinot kvalificēta vairākuma balsošanu par nodokļu jautājumiem, lai paātrinātu lēmumu pieņemšanas procesu Padomē;

| 11. | atzinīgi vērtē Komisijas centienus izstrādāt noteikumus, kas ļautu aplikt ar nodokļiem peļņu, kuru starptautiskas korporācijas guvušas digitālajā ekonomikā; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē Komisijas centienus izstrādāt noteikumus, kas ļautu aplikt ar nodokļiem peļņu, kuru starptautiskas korporācijas guvušas digitālajā ekonomikā;

| 12. | uzsver, ka jāuzlabo ES sociālā dimensija, Eiropas sociālo tiesību pīlāru papildinot ar spēcīgu Eiropas sociālo programmu, kas cita starpā ietvertu sociālo rādītāju nozīmes palielināšanu Eiropas pusgadā un faktisko algu konverģenci atbilstoši ražīgumam; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka jāuzlabo ES sociālā dimensija, Eiropas sociālo tiesību pīlāru papildinot ar spēcīgu Eiropas sociālo programmu, kas cita starpā ietvertu sociālo rādītāju nozīmes palielināšanu Eiropas pusgadā un faktisko algu konverģenci atbilstoši ražīgumam;

| 13. | plāno īpašu uzmanību veltīt tiem jaunajiem leģislatīvajiem priekšlikumiem, kuru mērķis ir radīt konverģenci starp dalībvalstīm virzībā uz labākiem darba un dzīves apstākļiem, piemēram, priekšlikumam izveidot kopīgu darba tirgus iestādi, kā arī plānotajiem priekšlikumiem modernizēt noteikumus par darba līgumiem un visiem garantēt piekļuvi sociālajai aizsardzībai; |
| --- | --- |

13.

plāno īpašu uzmanību veltīt tiem jaunajiem leģislatīvajiem priekšlikumiem, kuru mērķis ir radīt konverģenci starp dalībvalstīm virzībā uz labākiem darba un dzīves apstākļiem, piemēram, priekšlikumam izveidot kopīgu darba tirgus iestādi, kā arī plānotajiem priekšlikumiem modernizēt noteikumus par darba līgumiem un visiem garantēt piekļuvi sociālajai aizsardzībai;

Vienotā tirgus stratēģija, MVU, konkurence, rūpniecība un digitālais vienotais tirgus

| 14. | iestājas par to, ka jāturpina vienkāršot valsts atbalsta noteikumus, sevišķi attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, šajā nolūkā pamatīgi pārskatot attiecīgo lēmumu un sistēmu (t. s. “Almunia paketi”); aicina Komisiju izpētīt, vai saimnieciskās darbības traucējumu dēļ, kurus rada Apvienotās Karalistes nodoms izstāties no ES, vajadzētu paplašināt Vispārējo grupu atbrīvojuma regulu un uz laiku atvieglot vai apturēt valsts atbalsta noteikumu piemērošanu dažiem uzņēmumiem un nozarēm, kuras varētu ciest visvairāk; |
| --- | --- |

14.

iestājas par to, ka jāturpina vienkāršot valsts atbalsta noteikumus, sevišķi attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, šajā nolūkā pamatīgi pārskatot attiecīgo lēmumu un sistēmu (t. s. “Almunia paketi”); aicina Komisiju izpētīt, vai saimnieciskās darbības traucējumu dēļ, kurus rada Apvienotās Karalistes nodoms izstāties no ES, vajadzētu paplašināt Vispārējo grupu atbrīvojuma regulu un uz laiku atvieglot vai apturēt valsts atbalsta noteikumu piemērošanu dažiem uzņēmumiem un nozarēm, kuras varētu ciest visvairāk;

| 15. | uzsver, ka liela nozīme ir rūpniecības stratēģijai, kas stiprinās konkurētspēju, un pauž apņēmību uzsvērt vietējo un reģionālo pašvaldību lomu šajā stratēģijā; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka liela nozīme ir rūpniecības stratēģijai, kas stiprinās konkurētspēju, un pauž apņēmību uzsvērt vietējo un reģionālo pašvaldību lomu šajā stratēģijā;

| 16. | aicina Komisiju atjaunināt Mazās uzņēmējdarbības aktu un saglabāt tā konsekvenci, ņemot vērā EK priekšlikumu par jaunuzņēmumu un augošo uzņēmumu atbalsta iniciatīvu; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju atjaunināt Mazās uzņēmējdarbības aktu un saglabāt tā konsekvenci, ņemot vērā EK priekšlikumu par jaunuzņēmumu un augošo uzņēmumu atbalsta iniciatīvu;

| 17. | pauž nožēlu, ka Komisijas darba programmā nav iekļauts RK aicinājums MVU sūtņu tīklā oficiāli un sistemātiski iekļaut vietējo un reģionālo MVU sūtņus; |
| --- | --- |

17.

pauž nožēlu, ka Komisijas darba programmā nav iekļauts RK aicinājums MVU sūtņu tīklā oficiāli un sistemātiski iekļaut vietējo un reģionālo MVU sūtņus;

| 18. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija un RK ir izveidojušas līdzdalības platjoslas platformu un ka notiek dialogs par nepieciešamību uzlabot platjoslas infrastruktūras izvēršanu ES, it īpaši saistībā ar nākamo plānošanas periodu, un par nepieciešamību veikt atbilstīgus turpmākos iniciatīvas “Viedie ciemati” pasākumus. Šajā nolūkā Komiteja mudina gādāt par to, lai ieguldījumi, kas lauku un mazapdzīvotos apgabalos tiek veikti digitālajā attīstībā ar mērķi nodrošināt izmaksu ziņā pieejamu piekļuvi platjoslas infrastruktūrai teritorijās, kur tirgus to nespēj nodrošināt, tiktu atzīti par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem un tiem attiecīgi piemērotu valsts atbalsta noteikumus; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija un RK ir izveidojušas līdzdalības platjoslas platformu un ka notiek dialogs par nepieciešamību uzlabot platjoslas infrastruktūras izvēršanu ES, it īpaši saistībā ar nākamo plānošanas periodu, un par nepieciešamību veikt atbilstīgus turpmākos iniciatīvas “Viedie ciemati” pasākumus. Šajā nolūkā Komiteja mudina gādāt par to, lai ieguldījumi, kas lauku un mazapdzīvotos apgabalos tiek veikti digitālajā attīstībā ar mērķi nodrošināt izmaksu ziņā pieejamu piekļuvi platjoslas infrastruktūrai teritorijās, kur tirgus to nespēj nodrošināt, tiktu atzīti par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem un tiem attiecīgi piemērotu valsts atbalsta noteikumus;

Lauksaimniecība, zilā ekonomiku, sabiedrības veselība, demogrāfija

| 19. | aicina ES kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) attīstīt par taisnīgu, ilgtspējīgu un uz solidaritāti balstītu lauksaimniecības politiku, kas kalpotu lauksaimniekiem, reģioniem, patērētājiem un sabiedrības locekļiem, un atbalsta tiešo maksājumu maksimuma noteikšanu un to pielāgošanu katram aktīvajam lauksaimniekam, kā arī to saskaņošanu dalībvalstu starpā pirmā pīlāra ietvaros; uzsver, ka ir svarīgi turpināt pārskatīt KLP, lai lauksaimniekus un pārtikas ražotājus stimulētu ražot ilgtspējīgi; |
| --- | --- |

19.

aicina ES kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) attīstīt par taisnīgu, ilgtspējīgu un uz solidaritāti balstītu lauksaimniecības politiku, kas kalpotu lauksaimniekiem, reģioniem, patērētājiem un sabiedrības locekļiem, un atbalsta tiešo maksājumu maksimuma noteikšanu un to pielāgošanu katram aktīvajam lauksaimniekam, kā arī to saskaņošanu dalībvalstu starpā pirmā pīlāra ietvaros; uzsver, ka ir svarīgi turpināt pārskatīt KLP, lai lauksaimniekus un pārtikas ražotājus stimulētu ražot ilgtspējīgi;

| 20. | pauž vilšanos par to, ka Komisijas darba programmā nav priekšlikuma par ES lauku stratēģiju, un tas vēl vairāk saasina ES kopējā finansiālā atbalsta lauku attīstībai samazinājumu salīdzinājumā ar iepriekšējo plānošanas periodu; |
| --- | --- |

20.

pauž vilšanos par to, ka Komisijas darba programmā nav priekšlikuma par ES lauku stratēģiju, un tas vēl vairāk saasina ES kopējā finansiālā atbalsta lauku attīstībai samazinājumu salīdzinājumā ar iepriekšējo plānošanas periodu;

| 21. | atkārtoti prasa Komisijai precizēt Pakalpojumu direktīvas piemērošanas jomu kopīgošanas/sadarbīgajā ekonomikā un nākt klajā ar priekšlikumiem darbaspēka tiesību aizsargāšanai jaunajos nodarbinātības veidos, kas raksturīgi kopīgošanas/sadarbīgajai ekonomikai; |
| --- | --- |

21.

atkārtoti prasa Komisijai precizēt Pakalpojumu direktīvas piemērošanas jomu kopīgošanas/sadarbīgajā ekonomikā un nākt klajā ar priekšlikumiem darbaspēka tiesību aizsargāšanai jaunajos nodarbinātības veidos, kas raksturīgi kopīgošanas/sadarbīgajai ekonomikai;

| 22. | aicina Komisiju precizēt spēkā esošos ierobežojumus publiskā iepirkuma noteikumos, lai varētu vieglāk piemērot ilgtspējas kritērijus; pauž bažas, ka ES tiesību akti šobrīd aizliedz publiskā iepirkuma līgumos specifiski norādīt, ka priekšroka tiek dota atkarībā no teritoriālās izcelsmes (piemēram, vietējai pārtikai); |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju precizēt spēkā esošos ierobežojumus publiskā iepirkuma noteikumos, lai varētu vieglāk piemērot ilgtspējas kritērijus; pauž bažas, ka ES tiesību akti šobrīd aizliedz publiskā iepirkuma līgumos specifiski norādīt, ka priekšroka tiek dota atkarībā no teritoriālās izcelsmes (piemēram, vietējai pārtikai);

| 23. | aicina Komisiju nodrošināt jaunu impulsu Eiropas zilajai ekonomikai, nākot klajā ar balto grāmatu “Jūra Eiropas uzmanības centrā”, ar ko izveido zilās ekonomikas ieguldījumu mehānismu un politikas platformu okeānu pārvaldībai. Komiteja arī atkārtoti aicina izveidot zināšanu un inovācijas kopienu, kas nodarbotos konkrēti ar zilo ekonomiku, lai jūras izpētē gūtās idejas labāk pārnestu uz privāto sektoru; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju nodrošināt jaunu impulsu Eiropas zilajai ekonomikai, nākot klajā ar balto grāmatu “Jūra Eiropas uzmanības centrā”, ar ko izveido zilās ekonomikas ieguldījumu mehānismu un politikas platformu okeānu pārvaldībai. Komiteja arī atkārtoti aicina izveidot zināšanu un inovācijas kopienu, kas nodarbotos konkrēti ar zilo ekonomiku, lai jūras izpētē gūtās idejas labāk pārnestu uz privāto sektoru;

| 24. | pieprasa, lai saskaņā ar spēkā esošo Iestāžu nolīgumu Komisija, Padome, Parlaments un RK kopīgi rīkotu regulāru strukturētu dialogu par okeānu pārvaldību nolūkā kopīgi izstrādāt jaunas ar jūras politiku saistītas iniciatīvas; |
| --- | --- |

24.

pieprasa, lai saskaņā ar spēkā esošo Iestāžu nolīgumu Komisija, Padome, Parlaments un RK kopīgi rīkotu regulāru strukturētu dialogu par okeānu pārvaldību nolūkā kopīgi izstrādāt jaunas ar jūras politiku saistītas iniciatīvas;

| 25. | pauž vēlmi iesaistīties brīvprātīgā apmaiņā, kas plānota kā daļa no procesa veselības stāvokļa apzināšanai Eiropas Savienībā 2018. gadā; |
| --- | --- |

25.

pauž vēlmi iesaistīties brīvprātīgā apmaiņā, kas plānota kā daļa no procesa veselības stāvokļa apzināšanai Eiropas Savienībā 2018. gadā;

| 26. | uzskata, ka veselībai jābūt vienai no ES pilsētprogrammas procesa prioritātēm, un aicina Komisiju un dalībvalstis 2018. gadā pielikt lielākas pūles, lai sāktu partnerību veselības jomā; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka veselībai jābūt vienai no ES pilsētprogrammas procesa prioritātēm, un aicina Komisiju un dalībvalstis 2018. gadā pielikt lielākas pūles, lai sāktu partnerību veselības jomā;

| 27. | sagaida, ka Komisija un Padomes 2018.–2019. gada prezidentvalstis nodrošinās rūpīgu turpmāko darbu pēc EPSCO padomes 2017. gada decembra secinājumiem par deinstitucionalizāciju, un pauž atbalstu pārejai no institucionālās aprūpes uz vietējā vidē balstītu aprūpi, kas respektē valstu un reģionālās sociāli medicīniskās sistēmas un sabiedrības prioritātes; |
| --- | --- |

27.

sagaida, ka Komisija un Padomes 2018.–2019. gada prezidentvalstis nodrošinās rūpīgu turpmāko darbu pēc EPSCO padomes 2017. gada decembra secinājumiem par deinstitucionalizāciju, un pauž atbalstu pārejai no institucionālās aprūpes uz vietējā vidē balstītu aprūpi, kas respektē valstu un reģionālās sociāli medicīniskās sistēmas un sabiedrības prioritātes;

| 28. | atgādina Komisijai, ka ir vajadzīga Eiropas stratēģija demogrāfijas jomā; |
| --- | --- |

28.

atgādina Komisijai, ka ir vajadzīga Eiropas stratēģija demogrāfijas jomā;

Tūrisms un kultūra

| 29. | atkārtoti aicina Komisiju rūpīgi pārskatīt 2010. gada tūrisma stratēģiju, izstrādājot skaidri formulētu daudzgadu darba programmu un izveidojot atsevišķu budžeta pozīciju Eiropas tūrisma projektu finansēšanai pēc 2020. gada; šajā saistībā atbalsta starpiestāžu Tūrisma kontaktgrupas izveidi 2018. gadā sakarā ar Eiropas Kultūras mantojuma gadu; |
| --- | --- |

29.

atkārtoti aicina Komisiju rūpīgi pārskatīt 2010. gada tūrisma stratēģiju, izstrādājot skaidri formulētu daudzgadu darba programmu un izveidojot atsevišķu budžeta pozīciju Eiropas tūrisma projektu finansēšanai pēc 2020. gada; šajā saistībā atbalsta starpiestāžu Tūrisma kontaktgrupas izveidi 2018. gadā sakarā ar Eiropas Kultūras mantojuma gadu;

| 30. | pauž nožēlu, ka Komisija nav ierosinājusi pilnvērtīgu ES starptautisko kultūras attiecību un kultūras diplomātijas attīstības stratēģiju un savā darba programmā nav minējusi Eiropas Kultūras mantojuma gadu (2018), un atkārtoti uzsver apņemšanos aktīvi iesaistīties Eiropas gada atzīmēšanā Eiropas, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī, lai uzsvērtu mūsu kontinenta kultūras un valodu daudzveidības vērtību; |
| --- | --- |

30.

pauž nožēlu, ka Komisija nav ierosinājusi pilnvērtīgu ES starptautisko kultūras attiecību un kultūras diplomātijas attīstības stratēģiju un savā darba programmā nav minējusi Eiropas Kultūras mantojuma gadu (2018), un atkārtoti uzsver apņemšanos aktīvi iesaistīties Eiropas gada atzīmēšanā Eiropas, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī, lai uzsvērtu mūsu kontinenta kultūras un valodu daudzveidības vērtību;

Enerģētikas savienība, klimata politika un vide

| 31. | aicina Komisiju iesaistīt RK topošās ES klimata un enerģētikas politikas sagatavošanā, lai tiktu sasniegti Parīzes nolīguma mērķi, jo šajā nolūkā ES līmenī būs nepieciešama lielāka apņēmība; atgādina, ka šajā saistībā vietējām un reģionālajām iestādēm ir izšķiroša loma gan klimata pārmaiņu mazināšanā, gan pielāgošanās pasākumu īstenošanā, un aicina pievērst uzmanību tam, ka Komiteja atbalsta ideju par vietējā līmenī noteikta devuma sistēmas izveidi, kas papildinātu nacionāli noteikto devumu CO2 emisiju mazināšanā; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju iesaistīt RK topošās ES klimata un enerģētikas politikas sagatavošanā, lai tiktu sasniegti Parīzes nolīguma mērķi, jo šajā nolūkā ES līmenī būs nepieciešama lielāka apņēmība; atgādina, ka šajā saistībā vietējām un reģionālajām iestādēm ir izšķiroša loma gan klimata pārmaiņu mazināšanā, gan pielāgošanās pasākumu īstenošanā, un aicina pievērst uzmanību tam, ka Komiteja atbalsta ideju par vietējā līmenī noteikta devuma sistēmas izveidi, kas papildinātu nacionāli noteikto devumu CO2 emisiju mazināšanā;

| 32. | aicina Komisiju Enerģētikas savienības pārvaldībā sadarboties ar RK, sagatavojot ieteikumus dalībvalstīm par vietējā un reģionālā līmeņa dalībnieku pienācīgu iekļaušanu nacionālajā plānošanā, uzraudzībā un ziņošanā par progresu, un atgādina, ka RK vajadzētu būt pārstāvētai topošajā Enerģētikas savienības komitejā, ko izveidos saskaņā ar jauno Pārvaldības regulu; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju Enerģētikas savienības pārvaldībā sadarboties ar RK, sagatavojot ieteikumus dalībvalstīm par vietējā un reģionālā līmeņa dalībnieku pienācīgu iekļaušanu nacionālajā plānošanā, uzraudzībā un ziņošanā par progresu, un atgādina, ka RK vajadzētu būt pārstāvētai topošajā Enerģētikas savienības komitejā, ko izveidos saskaņā ar jauno Pārvaldības regulu;

| 33. | sagaida, ka Komisija sadarbībā ar EIB un privāto sektoru pastiprinās centienus iniciatīvas “Vieds finansējums energoviedām ēkām” izstrādē un uzlabos šā procesa pārredzamību, nodrošinot, ka attiecīgie Komitejas ieteikumi ir ņemti vērā un tiek panākta sinerģija starp dažādiem finansējuma avotiem, kas pieejami vietējā un reģionālajā līmenī, tostarp nepārtraukts tehniskais atbalsts maza mēroga ilgtspējīgas vietējās energoapgādes projektiem, lai atvieglotu projektu grupēšanu, kas tos padarītu pieņemamus banku finansējuma saņemšanai; |
| --- | --- |

33.

sagaida, ka Komisija sadarbībā ar EIB un privāto sektoru pastiprinās centienus iniciatīvas “Vieds finansējums energoviedām ēkām” izstrādē un uzlabos šā procesa pārredzamību, nodrošinot, ka attiecīgie Komitejas ieteikumi ir ņemti vērā un tiek panākta sinerģija starp dažādiem finansējuma avotiem, kas pieejami vietējā un reģionālajā līmenī, tostarp nepārtraukts tehniskais atbalsts maza mēroga ilgtspējīgas vietējās energoapgādes projektiem, lai atvieglotu projektu grupēšanu, kas tos padarītu pieņemamus banku finansējuma saņemšanai;

| 34. | tā kā finansējuma pieejamība ir svarīga, lai enerģētiskā pāreja būtu sekmīga, aicina Eiropas Komisiju izstrādāt ilgtspējīgu aktīvu klasifikāciju, kurā iekļautas skaidras un saistošas dažādo “klimata finansējuma” veidu definīcijas, ar mērķi atvieglot jauno instrumentu, piemēram, zaļo obligāciju un kolektīvo garantiju, plašu izvēršanu; uzsver, ka ES noteikumos par valsts atbalstu un/vai Eiropas grāmatvedības normās, kuras attiecas uz publiskajām iestādēm, ieguldījumi vides un klimata aizsardzībā jāpadara vieglāk īstenojami; |
| --- | --- |

34.

tā kā finansējuma pieejamība ir svarīga, lai enerģētiskā pāreja būtu sekmīga, aicina Eiropas Komisiju izstrādāt ilgtspējīgu aktīvu klasifikāciju, kurā iekļautas skaidras un saistošas dažādo “klimata finansējuma” veidu definīcijas, ar mērķi atvieglot jauno instrumentu, piemēram, zaļo obligāciju un kolektīvo garantiju, plašu izvēršanu; uzsver, ka ES noteikumos par valsts atbalstu un/vai Eiropas grāmatvedības normās, kuras attiecas uz publiskajām iestādēm, ieguldījumi vides un klimata aizsardzībā jāpadara vieglāk īstenojami;

| 35. | aicina Komisiju nodrošināt daudzveidīgo, valsts līmenim pakārtoto dažāda lieluma struktūru pārstāvību Pasaules mēru pakta struktūrvienībās un saglabāt tajās partnerības un daudzlīmeņu pārvaldības principus; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju nodrošināt daudzveidīgo, valsts līmenim pakārtoto dažāda lieluma struktūru pārstāvību Pasaules mēru pakta struktūrvienībās un saglabāt tajās partnerības un daudzlīmeņu pārvaldības principus;

| 36. | prasa oficiāli iekļaut vietējās un reģionālās pašvaldības UNFCCC pārvaldības mehānismos un aicina, lai Komisija, veicot gaidāmo ES stratēģijas par pielāgošanos klimata pārmaiņām pārskatīšanu, par prioritāti izvirza vietējo un reģionālo dimensiju; |
| --- | --- |

36.

prasa oficiāli iekļaut vietējās un reģionālās pašvaldības UNFCCC pārvaldības mehānismos un aicina, lai Komisija, veicot gaidāmo ES stratēģijas par pielāgošanos klimata pārmaiņām pārskatīšanu, par prioritāti izvirza vietējo un reģionālo dimensiju;

| 37. | ir gatava visā vides politikas īstenošanas pārskata (EIR) ciklā nodrošināt vietējo un reģionālo pašvaldību lielāku iesaisti vides tiesību aktu īstenošanā un dot ieguldījumu svarīgu vides direktīvu pārskatīšanā, it īpaši attiecībā uz atkārtoti izmantotā ūdens obligātajiem kvalitātes standartiem un REFIT ietvaros pārskatāmo Dzeramā ūdens direktīvu; īpaši vēlas tikt cieši iesaistīta gaidāmajā aprites ekonomikas uzraudzības sistēmā un citās iniciatīvās, kuras atvieglo aprites ekonomikas tiesību aktu kopuma ātru īstenošanu. Novērtējot pašreizējo Septīto vides rīcības programmu, Komiteja plāno sniegt ieguldījumu arī Vides rīcības programmā laikposmam pēc 2020. gada; |
| --- | --- |

37.

ir gatava visā vides politikas īstenošanas pārskata (EIR) ciklā nodrošināt vietējo un reģionālo pašvaldību lielāku iesaisti vides tiesību aktu īstenošanā un dot ieguldījumu svarīgu vides direktīvu pārskatīšanā, it īpaši attiecībā uz atkārtoti izmantotā ūdens obligātajiem kvalitātes standartiem un REFIT ietvaros pārskatāmo Dzeramā ūdens direktīvu; īpaši vēlas tikt cieši iesaistīta gaidāmajā aprites ekonomikas uzraudzības sistēmā un citās iniciatīvās, kuras atvieglo aprites ekonomikas tiesību aktu kopuma ātru īstenošanu. Novērtējot pašreizējo Septīto vides rīcības programmu, Komiteja plāno sniegt ieguldījumu arī Vides rīcības programmā laikposmam pēc 2020. gada;

| 38. | atbalsta Rīcības plāna dabai, cilvēkam un ekonomikai īstenošanu, plāno turpināt sadarbību Natura 2000 balvas un “Eiropas Zaļās galvaspilsētas (EGC) / Eiropas Zaļās lapas pilsētas (EGL) goda nosaukuma piešķiršanas jomā un sagaida, ka tiks turpināta sadarbība Zaļās nedēļas sagatavošanā; |
| --- | --- |

38.

atbalsta Rīcības plāna dabai, cilvēkam un ekonomikai īstenošanu, plāno turpināt sadarbību Natura 2000 balvas un “Eiropas Zaļās galvaspilsētas (EGC) / Eiropas Zaļās lapas pilsētas (EGL) goda nosaukuma piešķiršanas jomā un sagaida, ka tiks turpināta sadarbība Zaļās nedēļas sagatavošanā;

| 39. | uzsver, ka visiem ES projektiem, kas saistīti ar jaunas infrastruktūras būvniecību (neatkarīgi no tā, vai tos īsteno no ESI fondiem vai ESIF), būtu jāatbilst ES saistībām ilgtspējas jomā saskaņā ar IAM un tādējādi, cita starpā, jābūt noturīgiem pret katastrofām; aicina uz minēto principu skaidri norādīt fondu izmantošanas noteikumos; aicina Komisiju izstrādāt rīcības plānu esošo būvju seismiskās drošības uzlabošanai un izvirzīt to par prioritāti, kas jāiekļauj dalībvalstu reģionālās attīstības darbības programmās; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka visiem ES projektiem, kas saistīti ar jaunas infrastruktūras būvniecību (neatkarīgi no tā, vai tos īsteno no ESI fondiem vai ESIF), būtu jāatbilst ES saistībām ilgtspējas jomā saskaņā ar IAM un tādējādi, cita starpā, jābūt noturīgiem pret katastrofām; aicina uz minēto principu skaidri norādīt fondu izmantošanas noteikumos; aicina Komisiju izstrādāt rīcības plānu esošo būvju seismiskās drošības uzlabošanai un izvirzīt to par prioritāti, kas jāiekļauj dalībvalstu reģionālās attīstības darbības programmās;

Tiesiskums, drošība, pamattiesības un migrācija

| 40. | pieņem zināšanai priekšlikumus Eiropas drošības savienības izveides pabeigšanai un atgādina, ka drošības apsvērumiem jābūt līdzsvarā ar individuālajām pamattiesībām, tai skaitā datu aizsardzību; īpaši atkārto aicinājumu Komisijai atbalstīt vietējās un reģionālās pašvaldības, kad tās risina tādas radikalizācijas problēmu, kas noved pie vardarbīga ekstrēmisma, un sagatavot vietējām un reģionālajām pašvaldībām domātas vadlīnijas par preventīvu stratēģiju izstrādi radikalizācijas novēršanai. Komiteja turklāt aicina attiecībā uz dažādajiem radikalizācijas un ekstrēmisma aspektiem sekmēt vairāku iestāžu sadarbības pieeju (multy-agency approach), uzlabojot šajā jomā pieejamo finansēšanas iespēju pārredzamību un iesaistot privāto sektoru un publiskos uzņēmumus; |
| --- | --- |

40.

pieņem zināšanai priekšlikumus Eiropas drošības savienības izveides pabeigšanai un atgādina, ka drošības apsvērumiem jābūt līdzsvarā ar individuālajām pamattiesībām, tai skaitā datu aizsardzību; īpaši atkārto aicinājumu Komisijai atbalstīt vietējās un reģionālās pašvaldības, kad tās risina tādas radikalizācijas problēmu, kas noved pie vardarbīga ekstrēmisma, un sagatavot vietējām un reģionālajām pašvaldībām domātas vadlīnijas par preventīvu stratēģiju izstrādi radikalizācijas novēršanai. Komiteja turklāt aicina attiecībā uz dažādajiem radikalizācijas un ekstrēmisma aspektiem sekmēt vairāku iestāžu sadarbības pieeju (multy-agency approach), uzlabojot šajā jomā pieejamo finansēšanas iespēju pārredzamību un iesaistot privāto sektoru un publiskos uzņēmumus;

| 41. | aicina Komisiju steidzami ierosināt pārskatītu vienotu un efektīvu ES tiesiskuma mehānismu, kurā būtu jāiekļauj pašreizējie demokrātijas un pamattiesību aizsardzības instrumenti un kas būtu jāpiemēro visos pārvaldības līmeņos; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju steidzami ierosināt pārskatītu vienotu un efektīvu ES tiesiskuma mehānismu, kurā būtu jāiekļauj pašreizējie demokrātijas un pamattiesību aizsardzības instrumenti un kas būtu jāpiemēro visos pārvaldības līmeņos;

| 42. | mudina dalībvalstis līdz 2018. gada jūnijam vienoties ar Eiropas Parlamentu par Eiropas kopējās patvēruma sistēmas reformu, ņemot vērā migrantu uzņemšanas un bēgļu integrācijas lielo ietekmi uz pilsētām un reģioniem, kā arī RK jau sniegtos ieteikumus; mudina dalībvalstis un Parlamentu visus jaunos noteikumus balstīt uz cilvēktiesību ievērošanas un starptautisko saistību principiem, solidaritāti un savstarpīgumu; saistībā ar Eiropas programmas migrācijas jomā pārskatīšanu sagaida, ka tiks īstenoti Komisijas priekšlikumi likumīgas ieceļošanas iespēju paplašināšanai attiecībā uz personām, kam vajadzīga starptautiska aizsardzība, tādējādi atgūstot pilnīgu kontroli pār migrācijas maršrutiem; |
| --- | --- |

42.

mudina dalībvalstis līdz 2018. gada jūnijam vienoties ar Eiropas Parlamentu par Eiropas kopējās patvēruma sistēmas reformu, ņemot vērā migrantu uzņemšanas un bēgļu integrācijas lielo ietekmi uz pilsētām un reģioniem, kā arī RK jau sniegtos ieteikumus; mudina dalībvalstis un Parlamentu visus jaunos noteikumus balstīt uz cilvēktiesību ievērošanas un starptautisko saistību principiem, solidaritāti un savstarpīgumu; saistībā ar Eiropas programmas migrācijas jomā pārskatīšanu sagaida, ka tiks īstenoti Komisijas priekšlikumi likumīgas ieceļošanas iespēju paplašināšanai attiecībā uz personām, kam vajadzīga starptautiska aizsardzība, tādējādi atgūstot pilnīgu kontroli pār migrācijas maršrutiem;

| 43. | aicina Komisiju vēl vairāk vienkāršot un paātrināt finansēšanas procedūras un atvieglot reģioniem un pilsētām piekļuvi finanšu resursiem, kas paredzēti humanitāru krīžu novēršanai un bēgļu integrācijai; |
| --- | --- |

43.

aicina Komisiju vēl vairāk vienkāršot un paātrināt finansēšanas procedūras un atvieglot reģioniem un pilsētām piekļuvi finanšu resursiem, kas paredzēti humanitāru krīžu novēršanai un bēgļu integrācijai;

Ārpolitika

| 44. | mudina Komisiju gādāt, lai sarunās par jauniem tirdzniecības nolīgumiem tiktu ņemta vērā ES tirdzniecības politikas vietējā un reģionālā dimensija, un prasa pastāvīgu piekļuvi attiecīgajiem sarunu dokumentiem, ko nodrošinātu lasītavas procedūra; |
| --- | --- |

44.

mudina Komisiju gādāt, lai sarunās par jauniem tirdzniecības nolīgumiem tiktu ņemta vērā ES tirdzniecības politikas vietējā un reģionālā dimensija, un prasa pastāvīgu piekļuvi attiecīgajiem sarunu dokumentiem, ko nodrošinātu lasītavas procedūra;

| 45. | uzsver RK apņemšanos atbalstīt Komisijas mērķi, proti, veicināt stabilitāti un labklājību ārpus ES, izmantojot savas apvienotās konsultatīvās komitejas un darba grupas ar kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, kā arī Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu reģionālo un vietējo pašvaldību asambleju (ARLEM), ES un Austrumu partnerības valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību konferenci (CORLEAP), RK darba grupu Ukrainas jautājumos, Ukrainas vietējo spēju stiprināšanas, pārskatatbildības un attīstības programmu (U-LEAD) un Nikosijas iniciatīvu Lībijas pašvaldību atbalstam; |
| --- | --- |

45.

uzsver RK apņemšanos atbalstīt Komisijas mērķi, proti, veicināt stabilitāti un labklājību ārpus ES, izmantojot savas apvienotās konsultatīvās komitejas un darba grupas ar kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, kā arī Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu reģionālo un vietējo pašvaldību asambleju (ARLEM), ES un Austrumu partnerības valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību konferenci (CORLEAP), RK darba grupu Ukrainas jautājumos, Ukrainas vietējo spēju stiprināšanas, pārskatatbildības un attīstības programmu (U-LEAD) un Nikosijas iniciatīvu Lībijas pašvaldību atbalstam;

| 46. | uzsver pievienošanās stratēģiju teritoriālo dimensiju un to, ka attiecīgo stratēģiju izstrādē ir svarīgi iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

46.

uzsver pievienošanās stratēģiju teritoriālo dimensiju un to, ka attiecīgo stratēģiju izstrādē ir svarīgi iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības;

| 47. | norāda: lai nodrošinātu, ka izredzes iestāties ES arī turpmāk veicina subsidiaritāti, demokrātiju, nacionālo minoritāšu tiesību aizsardzību un drošību, visos pārvaldības līmeņos ir vajadzīga pastāvīga publiska diskusija par ES paplašināšanu; šajā saistībā atkārtoti aicina Eiropas Komisiju kopā ar RK rīkot gadskārtēju Paplašināšanās dienu, lai paplašināšanas procesā iesaistīto valstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām sniegu informāciju un politisku atbalstu; |
| --- | --- |

47.

norāda: lai nodrošinātu, ka izredzes iestāties ES arī turpmāk veicina subsidiaritāti, demokrātiju, nacionālo minoritāšu tiesību aizsardzību un drošību, visos pārvaldības līmeņos ir vajadzīga pastāvīga publiska diskusija par ES paplašināšanu; šajā saistībā atkārtoti aicina Eiropas Komisiju kopā ar RK rīkot gadskārtēju Paplašināšanās dienu, lai paplašināšanas procesā iesaistīto valstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām sniegu informāciju un politisku atbalstu;

| 48. | sagaida, ka 2018. gada sākumā publiskošanai paredzētajā Komisijas stratēģijā attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm liela uzmanība būs pievērsta tās vietējai un reģionālajai dimensijai; |
| --- | --- |

48.

sagaida, ka 2018. gada sākumā publiskošanai paredzētajā Komisijas stratēģijā attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm liela uzmanība būs pievērsta tās vietējai un reģionālajai dimensijai;

| 49. | mudina Komisiju atzīt Lībijas vietējo pašvaldību lomu valsts stabilizācijā un migrācijas ceļu uz Eiropu izmantošanas ierobežošanā, un, ņemot vērā pūles, kas tai jāiegulda, lai ievērotu cilvēktiesības un tiesiskumu, aicina iekļaut Lībiju Vidusjūras reģionam paredzētajās ES programmās, piemēram, CBC-Med. Komiteja rosina izmantot novatoriskus juridiskos instrumentus, piemēram, ETSG, lai Lībijas pilsētas varētu piedalīties pārrobežu sadarbības pasākumos un tiešās partnerībās ar ES pilsētām un reģioniem; mudina Eiropas Komisiju iekļaut RK un tās pārstāvētās reģionālās un vietējās pašvaldības Latīņamerikai paredzēto Eiropas Savienības programmu plānošanā, īstenošanā un uzraudzībā, īpaši pievēršoties programmām, kuru mērķis ir veicināt ilgtspējīgas attīstības sadarbību un sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

49.

mudina Komisiju atzīt Lībijas vietējo pašvaldību lomu valsts stabilizācijā un migrācijas ceļu uz Eiropu izmantošanas ierobežošanā, un, ņemot vērā pūles, kas tai jāiegulda, lai ievērotu cilvēktiesības un tiesiskumu, aicina iekļaut Lībiju Vidusjūras reģionam paredzētajās ES programmās, piemēram, CBC-Med. Komiteja rosina izmantot novatoriskus juridiskos instrumentus, piemēram, ETSG, lai Lībijas pilsētas varētu piedalīties pārrobežu sadarbības pasākumos un tiešās partnerībās ar ES pilsētām un reģioniem; mudina Eiropas Komisiju iekļaut RK un tās pārstāvētās reģionālās un vietējās pašvaldības Latīņamerikai paredzēto Eiropas Savienības programmu plānošanā, īstenošanā un uzraudzībā, īpaši pievēršoties programmām, kuru mērķis ir veicināt ilgtspējīgas attīstības sadarbību un sociālo kohēziju;

| 50. | aicina Eiropas Komisiju gādāt par to, lai vietējās un reģionālās pašvaldības ar RK starpniecību tiktu iesaistītas Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam un jaunā Konsensa attīstības jomā īstenošanā, un palīdzēt koordinēt visu decentralizētas attīstības sadarbībā iesaistīto dalībnieku darbību; |
| --- | --- |

50.

aicina Eiropas Komisiju gādāt par to, lai vietējās un reģionālās pašvaldības ar RK starpniecību tiktu iesaistītas Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam un jaunā Konsensa attīstības jomā īstenošanā, un palīdzēt koordinēt visu decentralizētas attīstības sadarbībā iesaistīto dalībnieku darbību;

| 51. | atkārtoti aicina vēl vairāk pielāgot pašreizējās ES finansēšanas shēmas, it īpaši Tehniskās palīdzības un informācijas apmaiņas programmu (TAIEX) un mērķsadarbības programmas, lai apmierinātu vietējā un reģionālā līmeņa ieinteresēto personu vajadzības; |
| --- | --- |

51.

atkārtoti aicina vēl vairāk pielāgot pašreizējās ES finansēšanas shēmas, it īpaši Tehniskās palīdzības un informācijas apmaiņas programmu (TAIEX) un mērķsadarbības programmas, lai apmierinātu vietējā un reģionālā līmeņa ieinteresēto personu vajadzības;

| 52. | uzsver, ka reģionālās un vietējās pašvaldības ir efektīvi jāiekļauj Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai īstenošanā, un atbalsta Komisijas nodomu nekavējoties rīkoties, lai ar minētā fonda palīdzību atbalstītu vietējos projektus; |
| --- | --- |

52.

uzsver, ka reģionālās un vietējās pašvaldības ir efektīvi jāiekļauj Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai īstenošanā, un atbalsta Komisijas nodomu nekavējoties rīkoties, lai ar minētā fonda palīdzību atbalstītu vietējos projektus;

Pilsoniskums, pārvaldība un labāks regulējums

| 53. | uzsver, ka ar savu triju pārstāvju starpniecību RK ir gatava ar savām ekspertzināšanām dot ieguldījumu Subsidiaritātes un proporcionalitātes jautājumu darba grupas darbā, balstoties uz subsidiaritātes uzraudzības tīklu un savu ilgstošo darbu pie minētajiem jautājumiem; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka šīs darba grupas pilnvarojumā ir ietverta skaidra norāde uz jautājumu, kā labāk iesaistīt reģionālās un vietējās pašvaldības Savienības politikas sagatavošanā un pārraudzībā, kā arī uzsver, ka šajā nolūkā ir jānotiek debatēm ne vien par iespējamo dažu kompetenču deleģēšanu atpakaļ dalībvalstu līmenim, bet arī par visaptverošu pieeju daudzlīmeņu pārvaldībai Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

53.

uzsver, ka ar savu triju pārstāvju starpniecību RK ir gatava ar savām ekspertzināšanām dot ieguldījumu Subsidiaritātes un proporcionalitātes jautājumu darba grupas darbā, balstoties uz subsidiaritātes uzraudzības tīklu un savu ilgstošo darbu pie minētajiem jautājumiem; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka šīs darba grupas pilnvarojumā ir ietverta skaidra norāde uz jautājumu, kā labāk iesaistīt reģionālās un vietējās pašvaldības Savienības politikas sagatavošanā un pārraudzībā, kā arī uzsver, ka šajā nolūkā ir jānotiek debatēm ne vien par iespējamo dažu kompetenču deleģēšanu atpakaļ dalībvalstu līmenim, bet arī par visaptverošu pieeju daudzlīmeņu pārvaldībai Eiropas Savienībā;

| 54. | vērš uzmanību uz savu devumu demokrātiskajās un iekļaujošajās debatēs par Eiropas nākotni; šajā sakarā RK līdz 2018. gada oktobrim sniegs ieguldījumu arī atzinuma veidā, it īpaši ar plašām pārdomām, kurās izmantota augšupēja pieeja un kuras tā, iesaistot iedzīvotājus un vietējā un reģionālā līmeņa ieinteresētās personas, sākusi ar nolūku apzināt ES iedzīvotāju galvenās problēmas un konkrētus priekšlikumus attiecībā uz kursu, kas ES būtu jāietur, lai palielinātu savu leģitimitāti; šajā saistībā vērš uzmanību uz priekšlikumiem, kas minētā mērķa sasniegšanai izklāstīti atzinumā par 2017. gada ziņojumu par ES pilsonību, kas tika pieņemts RK novembra plenārsesijā; |
| --- | --- |

54.

vērš uzmanību uz savu devumu demokrātiskajās un iekļaujošajās debatēs par Eiropas nākotni; šajā sakarā RK līdz 2018. gada oktobrim sniegs ieguldījumu arī atzinuma veidā, it īpaši ar plašām pārdomām, kurās izmantota augšupēja pieeja un kuras tā, iesaistot iedzīvotājus un vietējā un reģionālā līmeņa ieinteresētās personas, sākusi ar nolūku apzināt ES iedzīvotāju galvenās problēmas un konkrētus priekšlikumus attiecībā uz kursu, kas ES būtu jāietur, lai palielinātu savu leģitimitāti; šajā saistībā vērš uzmanību uz priekšlikumiem, kas minētā mērķa sasniegšanai izklāstīti atzinumā par 2017. gada ziņojumu par ES pilsonību, kas tika pieņemts RK novembra plenārsesijā;

| 55. | ar interesi gaida Komisijas paziņojumu par to, kā Savienību padarīt vienotāku, stiprāku un demokrātiskāku komunikācijas jomā, un atkārtoti pauž gatavību atbalstīt decentralizētu komunikācijas stratēģiju un pasākumu izstrādi ciešā sadarbībā ar citām ES iestādēm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām visā Savienībā; |
| --- | --- |

55.

ar interesi gaida Komisijas paziņojumu par to, kā Savienību padarīt vienotāku, stiprāku un demokrātiskāku komunikācijas jomā, un atkārtoti pauž gatavību atbalstīt decentralizētu komunikācijas stratēģiju un pasākumu izstrādi ciešā sadarbībā ar citām ES iestādēm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām visā Savienībā;

| 56. | uzdod Komitejas priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Eiropas Komisijai, Eiropas Parlamentam, ES Padomes prezidentvalstīm Igaunijai un Bulgārijai un Eiropadomes priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

56.

uzdod Komitejas priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Eiropas Komisijai, Eiropas Parlamentam, ES Padomes prezidentvalstīm Igaunijai un Bulgārijai un Eiropadomes priekšsēdētājam.

Briselē, 2017. gada 1. decembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

ATZINUMI

Reģionu komiteja

RK 126. plenārā sesija, 30.11.2017.–1.12.2017.

| 8.5.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 164/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 164/7

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Pārdomu dokuments par ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) padziļināšanu līdz 2025. gadam”

(2018/C 164/02)

| Ziņotājs: | Christophe Rouillon (FR/PSE), Coulaines mērs |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Pārdomu dokuments par ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanu
  COM(2017) 291 final |

Ziņotājs:

Christophe Rouillon (FR/PSE), Coulaines mērs

Atsauces dokuments:

Pārdomu dokuments par ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanu

COM(2017) 291 final

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | uzskata, ka, ņemot vērā nepietiekamo konverģenci un kohēziju Eiropas Savienībā un stabilitātes trūkumu ekonomikas un finanšu nozarē, kas īpaši ietekmē vietējās un reģionālās pašvaldības, jo krīzes dēļ pieaug to sociālie izdevumi un samazinās to spēja veikt ieguldījumus un saglabāt apmierinošu sabiedrisko pakalpojumu kvalitātes līmeni, ir ļoti ātri jānovērš ekonomikas un monetārās savienības (EMS) strukturālās nepilnības vēl pirms nākamās krīzes; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka, ņemot vērā nepietiekamo konverģenci un kohēziju Eiropas Savienībā un stabilitātes trūkumu ekonomikas un finanšu nozarē, kas īpaši ietekmē vietējās un reģionālās pašvaldības, jo krīzes dēļ pieaug to sociālie izdevumi un samazinās to spēja veikt ieguldījumus un saglabāt apmierinošu sabiedrisko pakalpojumu kvalitātes līmeni, ir ļoti ātri jānovērš ekonomikas un monetārās savienības (EMS) strukturālās nepilnības vēl pirms nākamās krīzes;

| 2. | tādēļ aicina panākt reālu progresu EMS pilnveidošanā, īpašu uzmanību pievēršot noturības pastiprināšanai pret ekonomiskajiem un sociālajiem satricinājumiem un atbalstam ekonomiku konverģencei, kurā ņemta vērā vietējo un reģionālo pašvaldību loma. Turpmākie pasākumi līdz 2025. gadam būtu jāplāno vairākos posmos, nosakot pasākumus, kurus var īstenot nekavējoties saskaņā ar spēkā esošajiem līgumiem, un tos, kuru īstenošanai ir vajadzīgi grozījumi līgumos, pirmām kārtām nodokļu līguma transponēšanai primārajos tiesību aktos; |
| --- | --- |

2.

tādēļ aicina panākt reālu progresu EMS pilnveidošanā, īpašu uzmanību pievēršot noturības pastiprināšanai pret ekonomiskajiem un sociālajiem satricinājumiem un atbalstam ekonomiku konverģencei, kurā ņemta vērā vietējo un reģionālo pašvaldību loma. Turpmākie pasākumi līdz 2025. gadam būtu jāplāno vairākos posmos, nosakot pasākumus, kurus var īstenot nekavējoties saskaņā ar spēkā esošajiem līgumiem, un tos, kuru īstenošanai ir vajadzīgi grozījumi līgumos, pirmām kārtām nodokļu līguma transponēšanai primārajos tiesību aktos;

| 3. | ir gandarīta, ka pārdomu dokumentā EMS izvirzīta par vienu no prioritāriem tematiem pilsoniskajās debatēs par Eiropas nākotni (1). 73 % eurozonas iedzīvotāju un 60 % ES iedzīvotāju atbalsta EMS (2), un šis atbalsts kopīgajam mantojumam, par kādu kļuvusi vienotā valūta – euro, ir cieši saistīts ar stingru prasību veikt eurozonas reformu (3), lai euro kļūtu par spēcīgu un stabilu valūtu un lai panāktu reālu ekonomiskās un monetārās politikas demokrātisku pārvaldību. Tāpēc RK uzskata, ka EMS reforma būtu jānosaka par vienu no prioritārajiem tematiem demokrātiskos konventos, kurus varētu decentralizēti rīkot Eiropas reģionos un pašvaldībās no 2018. gada ar mērķi iesaistīt iedzīvotājus ES reformu procesā; |
| --- | --- |

3.

ir gandarīta, ka pārdomu dokumentā EMS izvirzīta par vienu no prioritāriem tematiem pilsoniskajās debatēs par Eiropas nākotni (1). 73 % eurozonas iedzīvotāju un 60 % ES iedzīvotāju atbalsta EMS (2), un šis atbalsts kopīgajam mantojumam, par kādu kļuvusi vienotā valūta – euro, ir cieši saistīts ar stingru prasību veikt eurozonas reformu (3), lai euro kļūtu par spēcīgu un stabilu valūtu un lai panāktu reālu ekonomiskās un monetārās politikas demokrātisku pārvaldību. Tāpēc RK uzskata, ka EMS reforma būtu jānosaka par vienu no prioritārajiem tematiem demokrātiskos konventos, kurus varētu decentralizēti rīkot Eiropas reģionos un pašvaldībās no 2018. gada ar mērķi iesaistīt iedzīvotājus ES reformu procesā;

| 4. | tomēr pauž nožēlu, ka pārdomu dokumentā nav pietiekami atzīts, ka finanšu un ekonomikas jomā ir steidzami jānovērš eurozonas sākotnējās nepilnības. Pašreizējā izaugsmes atjaunošanās Eiropas Savienībā ir balstīta uz Eiropas Centrālās bankas (ECB) monetārās politikas atbalstu ekonomikas veicināšanai, kopš 2008. gada par 1 000 miljardiem EUR samazinot pašvaldību maksātos procentus un saglabājot daudzās dalībvalstīs ļoti zemas procentu likmes. Tomēr eurozonas publiskajām pārvaldes iestādēm un finanšu nozares dalībniekiem ir jāgatavojas tam, ka pakāpeniski samazināsies ECB monetārā atbalsta politikas apjoms un palielināsies ilgtermiņa likmes. Turklāt šobrīd Eiropas Savienībā ir pienācis laiks no jauna apstiprināt eurozonas stratēģisko nozīmi, uzskatāmi demonstrējot ekonomikas pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

4.

tomēr pauž nožēlu, ka pārdomu dokumentā nav pietiekami atzīts, ka finanšu un ekonomikas jomā ir steidzami jānovērš eurozonas sākotnējās nepilnības. Pašreizējā izaugsmes atjaunošanās Eiropas Savienībā ir balstīta uz Eiropas Centrālās bankas (ECB) monetārās politikas atbalstu ekonomikas veicināšanai, kopš 2008. gada par 1 000 miljardiem EUR samazinot pašvaldību maksātos procentus un saglabājot daudzās dalībvalstīs ļoti zemas procentu likmes. Tomēr eurozonas publiskajām pārvaldes iestādēm un finanšu nozares dalībniekiem ir jāgatavojas tam, ka pakāpeniski samazināsies ECB monetārā atbalsta politikas apjoms un palielināsies ilgtermiņa likmes. Turklāt šobrīd Eiropas Savienībā ir pienācis laiks no jauna apstiprināt eurozonas stratēģisko nozīmi, uzskatāmi demonstrējot ekonomikas pievienoto vērtību;

| 5. | norāda, ka lielākā daļa pārdomu dokumentā izvirzīto konkrēto priekšlikumu attiecas uz jau uzsāktajiem pasākumiem, kas saistīti ar kapitāla tirgu savienību un banku savienību, piemēram, Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmas (ENAS) izveidi, par kuru, cerams, līdz 2019. gada beigām tiks panākta vienošanās, lai 2025. gadā tā uzsāktu darbību. RK pauž nožēlu, ka ar EMS saistītie jautājumi ir iekļauti pārdomu dokumenta beigu daļā un ka ir izklāstītas vienīgi iespējas, nevis konkrēti priekšlikumi, kurus Komisija apņemtos īstenot. Tas nozīmē, ka salīdzinājumā ar četru priekšsēdētāju ziņojumu (2012. gada decembris) (4), piecu priekšsēdētāju ziņojumu (2015. gada jūnijs) (5) un vairākām Eiropas Parlamenta rezolūcijām, tostarp 2017. gada 16. februāra rezolūciju par budžeta kapacitāti eurozonā, pārdomu dokumentā ir maz jaunu elementu; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka lielākā daļa pārdomu dokumentā izvirzīto konkrēto priekšlikumu attiecas uz jau uzsāktajiem pasākumiem, kas saistīti ar kapitāla tirgu savienību un banku savienību, piemēram, Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmas (ENAS) izveidi, par kuru, cerams, līdz 2019. gada beigām tiks panākta vienošanās, lai 2025. gadā tā uzsāktu darbību. RK pauž nožēlu, ka ar EMS saistītie jautājumi ir iekļauti pārdomu dokumenta beigu daļā un ka ir izklāstītas vienīgi iespējas, nevis konkrēti priekšlikumi, kurus Komisija apņemtos īstenot. Tas nozīmē, ka salīdzinājumā ar četru priekšsēdētāju ziņojumu (2012. gada decembris) (4), piecu priekšsēdētāju ziņojumu (2015. gada jūnijs) (5) un vairākām Eiropas Parlamenta rezolūcijām, tostarp 2017. gada 16. februāra rezolūciju par budžeta kapacitāti eurozonā, pārdomu dokumentā ir maz jaunu elementu;

| 6. | uzskata, ka prioritārs uzdevums ir stiprināt strukturālo izaugsmi katrā dalībvalstī un rosināt radīt konverģences apstākļus eurozonā, lai tādējādi palielinātu tās noturību pret turpmākajām finanšu krīzēm un satricinājumiem. Jāsecina, ka dažādu dalībvalstu izaugsmes rādītāji kopumā ir izlīdzinājušies, taču ienākumu līmenis uz vienu iedzīvotāju joprojām ir ļoti atšķirīgs. Turklāt ES konkurētspēja nav pietiekama daudzās ekonomikas nozarēs un tā cieš no iekšzemes pieprasījuma trūkuma un zemiem kā privātajiem, tā publiskajiem ieguldījumiem. Līdztekus ar bažām jākonstatē, ka reālā ekonomika, šķiet, galu galā negūst lielu labumu no monetārās politikas, jo ražošanas pamatkapitāls nepieaug, bet finanšu un nekustamā īpašuma aktīvu vērtība nesamērīgi pieaug; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka prioritārs uzdevums ir stiprināt strukturālo izaugsmi katrā dalībvalstī un rosināt radīt konverģences apstākļus eurozonā, lai tādējādi palielinātu tās noturību pret turpmākajām finanšu krīzēm un satricinājumiem. Jāsecina, ka dažādu dalībvalstu izaugsmes rādītāji kopumā ir izlīdzinājušies, taču ienākumu līmenis uz vienu iedzīvotāju joprojām ir ļoti atšķirīgs. Turklāt ES konkurētspēja nav pietiekama daudzās ekonomikas nozarēs un tā cieš no iekšzemes pieprasījuma trūkuma un zemiem kā privātajiem, tā publiskajiem ieguldījumiem. Līdztekus ar bažām jākonstatē, ka reālā ekonomika, šķiet, galu galā negūst lielu labumu no monetārās politikas, jo ražošanas pamatkapitāls nepieaug, bet finanšu un nekustamā īpašuma aktīvu vērtība nesamērīgi pieaug;

| 7. | tāpēc RK atbalsta tādu konverģences stratēģiju, kas papildus esošajām ES politikām ekonomikas, sociālās un teritoriālās kohēzijas veicināšanai būtu balstīta uz šādiem priekšlikumiem: |
| --- | --- |

7.

tāpēc RK atbalsta tādu konverģences stratēģiju, kas papildus esošajām ES politikām ekonomikas, sociālās un teritoriālās kohēzijas veicināšanai būtu balstīta uz šādiem priekšlikumiem:

| 7.1. | izveidot eurozonas fiskālās spējas, iekļaujot sadaļu par pievienošanās eurozonai sagatavošanu, lai pieņemtu stimulējošus pasākumus makroekonomiskās un sociālās konverģences veicināšanai un tās noturībai globalizācijas apstākļos. Šajā kontekstā RK uzsver nepieciešamību lielāku uzmanību pievērst vietējo un reģionālo pašvaldību lomai nodokļu jomā un šajā sakarā norāda, ka daudzām pašvaldībām jau ir fiskālās pilnvaras. Tādēļ priekšlikumos ES līmenī šīs pilnvaras ir jāievēro; |
| --- | --- |

7.1.

izveidot eurozonas fiskālās spējas, iekļaujot sadaļu par pievienošanās eurozonai sagatavošanu, lai pieņemtu stimulējošus pasākumus makroekonomiskās un sociālās konverģences veicināšanai un tās noturībai globalizācijas apstākļos. Šajā kontekstā RK uzsver nepieciešamību lielāku uzmanību pievērst vietējo un reģionālo pašvaldību lomai nodokļu jomā un šajā sakarā norāda, ka daudzām pašvaldībām jau ir fiskālās pilnvaras. Tādēļ priekšlikumos ES līmenī šīs pilnvaras ir jāievēro;

| 7.2. | pārveidot daļu no Eiropas Stabilizācijas mehānisma (ESM) par integrētu nemonetāru ES instrumentu, par kuru būtu atbildīgas ES iestādes un kuram būtu skaidri noteiktas pilnvaras, un kura aizdošanas un aizņemšanās spējas būtu 100 līdz 200 miljardu EUR apmērā, lai veiktu īstermiņa un vidējā termiņa pasākumus negaidītas finanšu krīzes un asimetrisku satricinājumu gadījumā; |
| --- | --- |

7.2.

pārveidot daļu no Eiropas Stabilizācijas mehānisma (ESM) par integrētu nemonetāru ES instrumentu, par kuru būtu atbildīgas ES iestādes un kuram būtu skaidri noteiktas pilnvaras, un kura aizdošanas un aizņemšanās spējas būtu 100 līdz 200 miljardu EUR apmērā, lai veiktu īstermiņa un vidējā termiņa pasākumus negaidītas finanšu krīzes un asimetrisku satricinājumu gadījumā;

| 7.3. | izstrādāt konverģences kodeksu, kas būtu papildināts ar strukturālo reformu veicināšanas sistēmu, kuras darbības joma būtu jānosaka atbilstoši šo reformu radītajai Eiropas pievienotajai vērtībai un kura īpaši ietvertu fiskālo konverģenci, kā arī pasākumus, kas saistīti ar darba tirgus dinamikas palielināšanu ar apmācības palīdzību, digitalizāciju un konsolidētu sociālo kohēziju, jo īpaši ņemot vērā problēmas saistībā ar demogrāfiskajām pārmaiņām. Šajā saistībā RK norāda, ka ar Strukturālo reformu atbalsta programmu jau tagad ir iespējams atbalstīt tehnisko palīdzību; |
| --- | --- |

7.3.

izstrādāt konverģences kodeksu, kas būtu papildināts ar strukturālo reformu veicināšanas sistēmu, kuras darbības joma būtu jānosaka atbilstoši šo reformu radītajai Eiropas pievienotajai vērtībai un kura īpaši ietvertu fiskālo konverģenci, kā arī pasākumus, kas saistīti ar darba tirgus dinamikas palielināšanu ar apmācības palīdzību, digitalizāciju un konsolidētu sociālo kohēziju, jo īpaši ņemot vērā problēmas saistībā ar demogrāfiskajām pārmaiņām. Šajā saistībā RK norāda, ka ar Strukturālo reformu atbalsta programmu jau tagad ir iespējams atbalstīt tehnisko palīdzību;

| 8. | šajā saistībā vēlreiz aicina:






  — | neiekļaut SIP uzskaites mehānismā valsts, reģionālā un vietējā līmeņa līdzfinansējumu no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, kā tas jau tiek darīts saistībā ar Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, |
| --- | --- | --- |

8.

šajā saistībā vēlreiz aicina:

—

neiekļaut SIP uzskaites mehānismā valsts, reģionālā un vietējā līmeņa līdzfinansējumu no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, kā tas jau tiek darīts saistībā ar Eiropas Stratēģisko investīciju fondu,

| — | noteikt ES līmeņa klasifikāciju publisko ieguldījumu kvalitātes novērtēšanai publisko izdevumu aprēķinos, vadoties no publisko izdevumu ilgtermiņa ietekmes, |
| --- | --- |

—

noteikt ES līmeņa klasifikāciju publisko ieguldījumu kvalitātes novērtēšanai publisko izdevumu aprēķinos, vadoties no publisko izdevumu ilgtermiņa ietekmes,

| — | pārskatīt strukturālā deficīta aprēķināšanas metodoloģiju, lai varētu ņemt vērā valstu tautsaimniecību īpatnības un publisko izdevumu strukturālās atšķirības, |
| --- | --- |

—

pārskatīt strukturālā deficīta aprēķināšanas metodoloģiju, lai varētu ņemt vērā valstu tautsaimniecību īpatnības un publisko izdevumu strukturālās atšķirības,

| — | iekļaut makroekonomikas rezultātu pārskatā rādītāju, kas atspoguļo ieguldījumu līmeni; |
| --- | --- |

—

iekļaut makroekonomikas rezultātu pārskatā rādītāju, kas atspoguļo ieguldījumu līmeni;

| 9. | aicina uz Eiropas Parlamenta patiesi demokrātisku līdzdalību un apspriešanos ar RK un sociālajiem partneriem pirms konkrētām valstīm adresēto ieteikumu pieņemšanas Eiropas pusgada ietvaros, īpaši tāpēc, lai nodrošinātu, ka konkrētajai valstij adresētie ieteikumi atbilst subsidiaritātes principam un nav balstīti uz iespējamo makroekonomikas nelīdzsvarotību, pamatojoties vienīgi uz valstu rādītajiem un neņemot vērā to nozīmi reģionālajā un/vai vietējā līmenī; |
| --- | --- |

9.

aicina uz Eiropas Parlamenta patiesi demokrātisku līdzdalību un apspriešanos ar RK un sociālajiem partneriem pirms konkrētām valstīm adresēto ieteikumu pieņemšanas Eiropas pusgada ietvaros, īpaši tāpēc, lai nodrošinātu, ka konkrētajai valstij adresētie ieteikumi atbilst subsidiaritātes principam un nav balstīti uz iespējamo makroekonomikas nelīdzsvarotību, pamatojoties vienīgi uz valstu rādītajiem un neņemot vērā to nozīmi reģionālajā un/vai vietējā līmenī;

| 10. | aicina nostiprināt demokrātisku eurozonas darbību, balstoties uz nozīmīgāku Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu lomu, tostarp ESM kontroles jomā un saistībā ar tā turpmāku paplašināšanu Eiropas fonda veidā. Taču RK noraida ideju par jaunu parlamentāro struktūru izveidi, ņemot vērā, ka Eiropas Parlaments jau tagad ir eurozonas Parlaments, jo līgumos ir noteikts, ka euro ir Eiropas Savienības vienotā valūta. Savukārt nākotnē un, ja nepieciešams, pārskatot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD), tādas pašas balsošanas procedūras, kādas LESD 138. pantā ir noteiktas Padomei, varētu ieviest Eiropas Parlamentā, lai ņemtu vērā, ka Eiropas Parlamenta deputātus ievēlē arī valstīs, kuras nav eurozonas dalībvalstis; |
| --- | --- |

10.

aicina nostiprināt demokrātisku eurozonas darbību, balstoties uz nozīmīgāku Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu lomu, tostarp ESM kontroles jomā un saistībā ar tā turpmāku paplašināšanu Eiropas fonda veidā. Taču RK noraida ideju par jaunu parlamentāro struktūru izveidi, ņemot vērā, ka Eiropas Parlaments jau tagad ir eurozonas Parlaments, jo līgumos ir noteikts, ka euro ir Eiropas Savienības vienotā valūta. Savukārt nākotnē un, ja nepieciešams, pārskatot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD), tādas pašas balsošanas procedūras, kādas LESD 138. pantā ir noteiktas Padomei, varētu ieviest Eiropas Parlamentā, lai ņemtu vērā, ka Eiropas Parlamenta deputātus ievēlē arī valstīs, kuras nav eurozonas dalībvalstis;

| 11. | atbalsta Eurogrupas priekšsēdētāja un Ekonomisko un monetāro lietu komisāra funkciju apvienošanu, lai pārstāvētu eurozonas vispārējās intereses Eurogrupā; |
| --- | --- |

11.

atbalsta Eurogrupas priekšsēdētāja un Ekonomisko un monetāro lietu komisāra funkciju apvienošanu, lai pārstāvētu eurozonas vispārējās intereses Eurogrupā;

| 12. | uzskata, ka Eurogrupai ir vajadzīgi formāli darbības noteikumi, kas veicinātu tās pārredzamību; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka Eurogrupai ir vajadzīgi formāli darbības noteikumi, kas veicinātu tās pārredzamību;

| 13. | īpaši uzsver, ka saskaņā ar Eiropadomes 2012. gada decembrī pieņemto ceļvedi EMS ir jāpapildina ar reālu sociālo pīlāru, lai nodarbinātība un saskaņoti sociālie standarti tiktu izvirzīti par augsta līmeņa makroekonomikas prioritātēm (6); |
| --- | --- |

13.

īpaši uzsver, ka saskaņā ar Eiropadomes 2012. gada decembrī pieņemto ceļvedi EMS ir jāpapildina ar reālu sociālo pīlāru, lai nodarbinātība un saskaņoti sociālie standarti tiktu izvirzīti par augsta līmeņa makroekonomikas prioritātēm (6);

| 14. | iesaka pievienot četriem Komisijas ierosinātajiem EMS padziļināšanas pamatprincipiem piekto principu par ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā un Parīzes klimata konferences mērķu īstenošanā; |
| --- | --- |

14.

iesaka pievienot četriem Komisijas ierosinātajiem EMS padziļināšanas pamatprincipiem piekto principu par ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā un Parīzes klimata konferences mērķu īstenošanā;

| 15. | atkārtoti pauž pārliecību, ka pašreizējais ES budžets, proti, tikai 1 % no IKP, nav pietiekams, lai radītu pretciklisku makroekonomisku ietekmi ES līmenī. RK tomēr uzsver, ka Eiropas strukturālie un investīciju fondi (ESIF), neraugoties uz to salīdzinoši nelielo apjomu (0,37 % no ES nacionālā kopienākuma (NKI)), joprojām ir svarīgs instruments, lai veicinātu ieguldījumus vietējā līmenī un panāktu turpmāko 27 ES dalībvalstu ekonomikas konverģenci. Tāpēc aicina kohēzijas politikai pēc 2020. gada piešķirt pietiekamu līdzekļu apjomu – vismaz vienu trešdaļu no nākamā ES budžeta; |
| --- | --- |

15.

atkārtoti pauž pārliecību, ka pašreizējais ES budžets, proti, tikai 1 % no IKP, nav pietiekams, lai radītu pretciklisku makroekonomisku ietekmi ES līmenī. RK tomēr uzsver, ka Eiropas strukturālie un investīciju fondi (ESIF), neraugoties uz to salīdzinoši nelielo apjomu (0,37 % no ES nacionālā kopienākuma (NKI)), joprojām ir svarīgs instruments, lai veicinātu ieguldījumus vietējā līmenī un panāktu turpmāko 27 ES dalībvalstu ekonomikas konverģenci. Tāpēc aicina kohēzijas politikai pēc 2020. gada piešķirt pietiekamu līdzekļu apjomu – vismaz vienu trešdaļu no nākamā ES budžeta;

| 16. | uzsver, ka nākamā ES finanšu shēma laikposmam pēc 2021. gada ir jāpapildina ar jauniem pašu resursu veidiem (7). Šā priekšlikuma mērķim vajadzētu būt demokrātiskās pārvaldības un ES budžeta saprotamības uzlabošanai, kā arī budžeta pārvaldības efektivitātes paaugstināšanai. Jauno pašu resursu pamatā varētu būt, piemēram, kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze (KKUINB) un digitālās ekonomikas jomā gūtās peļņas un/vai apgrozījuma aplikšana ar ES nodokli, finanšu darījuma nodoklis un CO2 emisiju samazināšanai paredzētais oglekļa dioksīda nodoklis, par kuriem Komisija, turpinot darbu, kas aizsākts ar 2017. gada 21. septembra paziņojumu, plāno ierosināt priekšlikumus līdz 2018. gada pavasarim; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka nākamā ES finanšu shēma laikposmam pēc 2021. gada ir jāpapildina ar jauniem pašu resursu veidiem (7). Šā priekšlikuma mērķim vajadzētu būt demokrātiskās pārvaldības un ES budžeta saprotamības uzlabošanai, kā arī budžeta pārvaldības efektivitātes paaugstināšanai. Jauno pašu resursu pamatā varētu būt, piemēram, kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze (KKUINB) un digitālās ekonomikas jomā gūtās peļņas un/vai apgrozījuma aplikšana ar ES nodokli, finanšu darījuma nodoklis un CO2 emisiju samazināšanai paredzētais oglekļa dioksīda nodoklis, par kuriem Komisija, turpinot darbu, kas aizsākts ar 2017. gada 21. septembra paziņojumu, plāno ierosināt priekšlikumus līdz 2018. gada pavasarim;

| 17. | iebilst pret to, ka eurozonas fiskālās spējas tiek iekļautas ES budžetā kā atsevišķa eurozonas budžeta pozīcija, kamēr pašu resursu maksimālā robeža ir noteikta 1,23 % apmērā no ES nacionālā kopienākuma. Eurozonas fiskālo spēju iekļaušana ES budžetā nozīmētu, ka to maksimālā summa nepārsniegtu 30 miljardus EUR gadā, bet tā noteikti nebūtu pietiekama, lai pildītu funkcijas, ko paredzējusi Komisija, proti, 1) atbalsts strukturālajām reformām; 2) stabilizācijas funkcija; 3) banku savienības atbalsta mehānisma (backstop) funkcija un 4) palīdzības instrumenta funkcija pirmspievienošanās procesā dalībvalstīm, kuras nav eurozonā. Turklāt fiskālo spēju iespējamā iekļaušana ES budžetā varētu radīt mehāniskas izspiešanas (crowding out) efekta risku ES politiku, piemēram, ESI fondu, finansēšanā; |
| --- | --- |

17.

iebilst pret to, ka eurozonas fiskālās spējas tiek iekļautas ES budžetā kā atsevišķa eurozonas budžeta pozīcija, kamēr pašu resursu maksimālā robeža ir noteikta 1,23 % apmērā no ES nacionālā kopienākuma. Eurozonas fiskālo spēju iekļaušana ES budžetā nozīmētu, ka to maksimālā summa nepārsniegtu 30 miljardus EUR gadā, bet tā noteikti nebūtu pietiekama, lai pildītu funkcijas, ko paredzējusi Komisija, proti, 1) atbalsts strukturālajām reformām; 2) stabilizācijas funkcija; 3) banku savienības atbalsta mehānisma (backstop) funkcija un 4) palīdzības instrumenta funkcija pirmspievienošanās procesā dalībvalstīm, kuras nav eurozonā. Turklāt fiskālo spēju iespējamā iekļaušana ES budžetā varētu radīt mehāniskas izspiešanas (crowding out) efekta risku ES politiku, piemēram, ESI fondu, finansēšanā;

| 18. | uzskata, ka saistībā ar valstu pievienošanos eurozonai pirms konverģences instrumentu ieviešanas ir jāprecizē šo instrumentu darbības joma, ņemot vērā ESI fondus un jo īpaši Kohēzijas fondu (8); |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka saistībā ar valstu pievienošanos eurozonai pirms konverģences instrumentu ieviešanas ir jāprecizē šo instrumentu darbības joma, ņemot vērā ESI fondus un jo īpaši Kohēzijas fondu (8);

| 19. | norāda, ka pārdomu dokumentā minēta iespēja stiprināt strukturālo reformu saikni ar ES budžetu, izmantojot vai nu īpašu fondu, kura mērķis ir mudināt dalībvalstis veikt reformas, vai arī sasaistot struktūrfondu un investīciju fondu līdzekļu izmaksas (pilnībā vai daļēji) ar panākumiem, kas gūti konkrētu reformu īstenošanā konverģences veicināšanas nolūkā. Eiropas pusgada ietvaros būtu jāuzrauga reformu īstenošana. Šajā saistībā RK vēlreiz atgādina, ka tā vienmēr ir iebildusi pret jebkādiem makroekonomiskiem nosacījumiem, ar kuriem ESI fondus izmanto kā atturošu vai sankciju instrumentu. RK arī pauž bažas, ka Eiropas pusgada procesā, lai ierobežotu vai samazinātu augsto parāda/IKP attiecību, valsts budžeta deficīta samazināšanu uzskata par svarīgāku nekā izaugsmes veicināšanas pasākumus. Visbeidzot, RK ir sarūgtināta, ka vietējo un reģionālo pašvaldību iesaiste Eiropas pusgada pārvaldībā joprojām ir ļoti neapmierinoša, kaut gan vairāk nekā trīs ceturtdaļas no 2017. gadā konkrētām valstīm adresētiem ieteikumiem ir saistīti ar teritorijām, un par to īstenošanu ir atbildīgas vietējās un reģionālās pārvaldes iestādes; |
| --- | --- |

19.

norāda, ka pārdomu dokumentā minēta iespēja stiprināt strukturālo reformu saikni ar ES budžetu, izmantojot vai nu īpašu fondu, kura mērķis ir mudināt dalībvalstis veikt reformas, vai arī sasaistot struktūrfondu un investīciju fondu līdzekļu izmaksas (pilnībā vai daļēji) ar panākumiem, kas gūti konkrētu reformu īstenošanā konverģences veicināšanas nolūkā. Eiropas pusgada ietvaros būtu jāuzrauga reformu īstenošana. Šajā saistībā RK vēlreiz atgādina, ka tā vienmēr ir iebildusi pret jebkādiem makroekonomiskiem nosacījumiem, ar kuriem ESI fondus izmanto kā atturošu vai sankciju instrumentu. RK arī pauž bažas, ka Eiropas pusgada procesā, lai ierobežotu vai samazinātu augsto parāda/IKP attiecību, valsts budžeta deficīta samazināšanu uzskata par svarīgāku nekā izaugsmes veicināšanas pasākumus. Visbeidzot, RK ir sarūgtināta, ka vietējo un reģionālo pašvaldību iesaiste Eiropas pusgada pārvaldībā joprojām ir ļoti neapmierinoša, kaut gan vairāk nekā trīs ceturtdaļas no 2017. gadā konkrētām valstīm adresētiem ieteikumiem ir saistīti ar teritorijām, un par to īstenošanu ir atbildīgas vietējās un reģionālās pārvaldes iestādes;

| 20. | uzskata, ka 2016. gada februārī Padomē panāktā vienošanās par SIP elastīgāku piemērošanu būtu jānostiprina arī ES primārajos tiesību aktos. Šajā saistībā RK atgādina par savām prasībām, lai vietējo un reģionālo pašvaldību publiskie ieguldījumi netiktu iekļauti strukturālā deficīta aprēķinā saistībā ar vidēja termiņa budžeta mērķi (VTM), kas definēts Stabilitātes un izaugsmes paktā un fiskālajā paktā, un lai publiskajos strukturālajos izdevumos netiktu ņemts vērā dalībvalstu un vietējo un reģionālo pašvaldību piešķirtais līdzfinansējums ESI fondiem. Jo būtībā šis līdzfinansējums veido Eiropas vispārējas nozīmes ieguldījumus, kuriem ir neapstrīdams sviras efekts uz ekonomikas izaugsmi (9); |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka 2016. gada februārī Padomē panāktā vienošanās par SIP elastīgāku piemērošanu būtu jānostiprina arī ES primārajos tiesību aktos. Šajā saistībā RK atgādina par savām prasībām, lai vietējo un reģionālo pašvaldību publiskie ieguldījumi netiktu iekļauti strukturālā deficīta aprēķinā saistībā ar vidēja termiņa budžeta mērķi (VTM), kas definēts Stabilitātes un izaugsmes paktā un fiskālajā paktā, un lai publiskajos strukturālajos izdevumos netiktu ņemts vērā dalībvalstu un vietējo un reģionālo pašvaldību piešķirtais līdzfinansējums ESI fondiem. Jo būtībā šis līdzfinansējums veido Eiropas vispārējas nozīmes ieguldījumus, kuriem ir neapstrīdams sviras efekts uz ekonomikas izaugsmi (9);

| 21. | uzsver: lai pabeigtu banku savienības izveidi, ir svarīgi izstrādāt saskaņotu ES pieeju attiecībā uz ienākumus nenesošiem aizdevumiem (10), kuru apjoms 2016. gada beigās sasniedza gandrīz 1 000 miljardus EUR jeb aptuveni 6,7 % no ES IKP un 5,1 % no banku aizdevumu kopsummas, turklāt Eiropas Savienībā vērojamas būtiskas atšķirības šo aizdevumu procentu likmēs, kas svārstās no 1 % līdz 46 %, un tie ir ļoti izkliedēti pa dažādām ekonomikas nozarēm. Tāpēc RK atbalsta Padomes 2017. gada 11. jūlijā apstiprināto rīcības plānu, kurā paredzēts atrisināt ieņēmumus nenesošu aizdevumu radītās problēmas banku nozarē, īstenojot vairākas iniciatīvas, kas saistītas ar banku uzraudzību, maksātnespējas un parādu atgūšanas sistēmu reformu, sekundāro tirgu attīstīšanu ienākumus nenesošiem aizdevumiem un banku nozares pārstrukturēšanu; |
| --- | --- |

21.

uzsver: lai pabeigtu banku savienības izveidi, ir svarīgi izstrādāt saskaņotu ES pieeju attiecībā uz ienākumus nenesošiem aizdevumiem (10), kuru apjoms 2016. gada beigās sasniedza gandrīz 1 000 miljardus EUR jeb aptuveni 6,7 % no ES IKP un 5,1 % no banku aizdevumu kopsummas, turklāt Eiropas Savienībā vērojamas būtiskas atšķirības šo aizdevumu procentu likmēs, kas svārstās no 1 % līdz 46 %, un tie ir ļoti izkliedēti pa dažādām ekonomikas nozarēm. Tāpēc RK atbalsta Padomes 2017. gada 11. jūlijā apstiprināto rīcības plānu, kurā paredzēts atrisināt ieņēmumus nenesošu aizdevumu radītās problēmas banku nozarē, īstenojot vairākas iniciatīvas, kas saistītas ar banku uzraudzību, maksātnespējas un parādu atgūšanas sistēmu reformu, sekundāro tirgu attīstīšanu ienākumus nenesošiem aizdevumiem un banku nozares pārstrukturēšanu;

| 22. | atturīgi vērtē priekšlikumu ieviest vērtspapīrotus finanšu produktus, kurus varētu emitēt kāda komercstruktūra vai iestāde, kas pirktu eurozonas valsts obligāciju portfeli un emitētu savas obligācijas, kuras ir nodrošinātas ar šo portfeli (sovereign bond-backed securities (SBBS)), līdzīgi kā ASV Valsts kases obligācijas. Šādi vērtspapīri neapstrīdami sarautu saikni starp bankām un suverēnajiem aizņēmējiem, un valsts obligācijām vairs netiktu dota priekšroka, vienlaikus novēršot savstarpēju parādu dzēšanu un bezrūpīgas rīcības risku. Tajā pašā laikā ar vērtspapīrošanas metodi bankas var izplatīt finanšu riskus neregulētiem finanšu jomas dalībniekiem. Turklāt SBBS var palielināt valsts obligāciju procentu likmju atšķirības (spread) ekonomisko grūtību laikā. |
| --- | --- |

22.

atturīgi vērtē priekšlikumu ieviest vērtspapīrotus finanšu produktus, kurus varētu emitēt kāda komercstruktūra vai iestāde, kas pirktu eurozonas valsts obligāciju portfeli un emitētu savas obligācijas, kuras ir nodrošinātas ar šo portfeli (sovereign bond-backed securities (SBBS)), līdzīgi kā ASV Valsts kases obligācijas. Šādi vērtspapīri neapstrīdami sarautu saikni starp bankām un suverēnajiem aizņēmējiem, un valsts obligācijām vairs netiktu dota priekšroka, vienlaikus novēršot savstarpēju parādu dzēšanu un bezrūpīgas rīcības risku. Tajā pašā laikā ar vērtspapīrošanas metodi bankas var izplatīt finanšu riskus neregulētiem finanšu jomas dalībniekiem. Turklāt SBBS var palielināt valsts obligāciju procentu likmju atšķirības (spread) ekonomisko grūtību laikā.

Briselē, 2017. gada 30. novembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Pēc 2017. gada 12. maijā pieņemtās RK rezolūcijas “Eiropas Komisijas Baltā grāmata par Eiropas nākotni. Pārdomas un scenāriji attiecībā uz ES-27 līdz 2025. gadam” RK sāka apspriešanos par pārdomu procesu un tajā gūtos secinājumus apkopos atzinumā, kuru pieņems 2018. gada vidū.

1

(2)  Sk. jaunāko Eirobarometra standartaptauju Nr. 87, 34. un 35. lpp., 2017. gada pavasaris.

2

(3)  Sk. eupinions #2016/4: “A European Finance Minister with Budget Autonomy? Need for reforms of the Eurozone and their potential, given public opinion in Europe”, Bertelsmann Stiftung.

3

eupinions

“A European Finance Minister with Budget Autonomy? Need for reforms of the Eurozone and their potential, given public opinion in Europe”

Bertelsmann Stiftung

(4)  http://www2.consilium.europa.eu/media/26310/132525.pdf

4

(5)  http://www.consilium.europa.eu/lv/policies/emu-report-2015/

5

(6)  Sk. RK atzinumu “Komisijas paziņojums par EMS sociālās dimensijas stiprināšanu” (COM(2013) 690), ko sagatavojis Jean-Louis Destans (FR/PSE) un kas pieņemts 2014. gada 31. janvārī, ECOS-V-050. RK 2017. gada 11. vai 12. oktobrī pieņems arī Mauro D’Attis (IT/PPE) sagatavoto atzinumu “Priekšlikums iestāžu kopīgai deklarācijai par Eiropas sociālo tiesību pīlāru un pārdomu dokumentu par Eiropas sociālo dimensiju”, SEDEC-VI/027.

6

Jean-Louis Destans

PSE

ECOS

Mauro D’Attis

PPE

(7)  Sk. 2017. gada 7. februāra atzinuma “Fiskālās spējas un automātiskie stabilizatori ekonomiskajā un monetārajā savienībā”, ko sagatavojis Carl Fredrik Graf (SE/PPE), 35. punktu.

7

Carl Fredrik Graf

PPE

(8)  Sk. 2017. gada 7. februāra atzinuma “Fiskālās spējas un automātiskie stabilizatori ekonomiskajā un monetārajā savienībā”, ko sagatavojis Carl Fredrik Graf (SE/PPE), 35. punktu.

8

Carl Fredrik Graf

PPE

(9)  Sk. 2017. gada 8. februāra atzinuma “Ieguldījumu nepietiekamības novēršana: kā pārvarēt problēmas?”, ko sagatavojis Markku Markkula (FI/PPE), 52. un 54. punktu.

9

Markku Markkula

PPE

(10)  Ienākumus nenesoši aizdevumi ir bankas aizdevumi, kas tiek atmaksāti ar kavēšanos vai attiecībā uz kuriem ir maz ticams, ka tie tiks atmaksāti bez nodrošinājuma aktīvu pārdošanas. Problēmas rada joprojām augstais ienākumus nenesošu aizdevumu īpatsvars, jo administratīvo izmaksu un lielāku finansējuma izmaksu dēļ tie ir šķērslis banku rentabilitātei. Nepieciešamais finansējums samazina banku pašu kapitālu, un šie aizdevumi apdraud to banku dzīvotspēju, kuras piešķir ienākumus nenesošus aizdevumus lielā apjomā.

10

---

| 8.5.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 164/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 164/11

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Makroreģionālo stratēģiju īstenošana”

(2018/C 164/03)

| Ziņotājs: | Raffaele Cattaneo (IT/PPE), Lombardijas reģionālās padomes loceklis un reģionālās padomes priekšsēdētājs |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par ES makroreģionālo stratēģiju īstenošanu
  COM(2016) 805 final |

Ziņotājs:

Raffaele Cattaneo (IT/PPE), Lombardijas reģionālās padomes loceklis un reģionālās padomes priekšsēdētājs

Atsauces dokuments:

Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par ES makroreģionālo stratēģiju īstenošanu

COM(2016) 805 final

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | uzsver, ka makroreģionālās stratēģijas ir funkcionāla un dziļi eiropeiska redzējuma atspulgs, un atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas pirmo kopīgo ziņojumu par ES makroreģionālo stratēģiju īstenošanu. Komiteja norāda: lai varētu izveidot “globālu pieeju”, Eiropas Savienībai ir vajadzīgs teritoriālās attīstības redzējums (1), kas sniedzas pāri robežām; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka makroreģionālās stratēģijas ir funkcionāla un dziļi eiropeiska redzējuma atspulgs, un atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas pirmo kopīgo ziņojumu par ES makroreģionālo stratēģiju īstenošanu. Komiteja norāda: lai varētu izveidot “globālu pieeju”, Eiropas Savienībai ir vajadzīgs teritoriālās attīstības redzējums (1), kas sniedzas pāri robežām;

| 2. | atzīmē, ka makroreģionālās stratēģijas, neraugoties uz to īso pastāvēšanas laiku (2), ir kļuvušas par ierastu augšupēju un teritoriāli orientētu instrumentu, ko izmanto, lai, labāk īstenojot un koordinējot politikas risinājumus dažādām problēmām, piemēram, tādās jomās kā ekonomikas izaugsme, inovācija, transports, enerģētika, vide un klimata pārmaiņas, efektīvāk izmantotu makroreģionu kopējo potenciālu; |
| --- | --- |

2.

atzīmē, ka makroreģionālās stratēģijas, neraugoties uz to īso pastāvēšanas laiku (2), ir kļuvušas par ierastu augšupēju un teritoriāli orientētu instrumentu, ko izmanto, lai, labāk īstenojot un koordinējot politikas risinājumus dažādām problēmām, piemēram, tādās jomās kā ekonomikas izaugsme, inovācija, transports, enerģētika, vide un klimata pārmaiņas, efektīvāk izmantotu makroreģionu kopējo potenciālu;

| 3. | norāda, ka makroreģionālās stratēģijas ir būtisks elements ES stratēģisko mērķu sasniegšanā un ES daudzlīmeņu pārvaldības struktūras nozīmīga sastāvdaļa. Makroreģionālajām stratēģijām ir būtiska nozīme centienos panākt dinamiskāku attīstību mazāk attīstītos reģionos. Tām arī ir svarīga loma pārejas valstīs, pievienošanās procesā iesaistītajās valstīs un trešajās valstīs, piemēram, kaimiņvalstīs; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka makroreģionālās stratēģijas ir būtisks elements ES stratēģisko mērķu sasniegšanā un ES daudzlīmeņu pārvaldības struktūras nozīmīga sastāvdaļa. Makroreģionālajām stratēģijām ir būtiska nozīme centienos panākt dinamiskāku attīstību mazāk attīstītos reģionos. Tām arī ir svarīga loma pārejas valstīs, pievienošanās procesā iesaistītajās valstīs un trešajās valstīs, piemēram, kaimiņvalstīs;

| 4. | uzsver, ka makroreģionālajām stratēģijām ir svarīga loma centienos atbalstīt pasākumus klimata pārmaiņu ierobežošanai neaizsargātajos reģionos. Šādas stratēģijas var efektīvi izmantot, lai cīnītos pret plūdiem vai ugunsgrēkiem pierobežas teritorijās; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka makroreģionālajām stratēģijām ir svarīga loma centienos atbalstīt pasākumus klimata pārmaiņu ierobežošanai neaizsargātajos reģionos. Šādas stratēģijas var efektīvi izmantot, lai cīnītos pret plūdiem vai ugunsgrēkiem pierobežas teritorijās;

| 5. | uzskata, ka makroreģionālās stratēģijas un citi ES instrumenti pārrobežu un starptautiskajai sadarbībai, piemēram, Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG) un citas sadarbības struktūras, piemēram, darba kopienas un Interreg programmas, ir būtiski ES nākotnes veidošanas elementi; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka makroreģionālās stratēģijas un citi ES instrumenti pārrobežu un starptautiskajai sadarbībai, piemēram, Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG) un citas sadarbības struktūras, piemēram, darba kopienas un Interreg programmas, ir būtiski ES nākotnes veidošanas elementi;

| 6. | visnotaļ atbalsta koncepciju par vienu kopīgu ziņojumu par četru makroreģionālo stratēģiju īstenošanu un ar cerībām raugās uz īstenošanas ziņojumiem, kurus Eiropas Komisija sagatavos 2018. gada beigās; |
| --- | --- |

6.

visnotaļ atbalsta koncepciju par vienu kopīgu ziņojumu par četru makroreģionālo stratēģiju īstenošanu un ar cerībām raugās uz īstenošanas ziņojumiem, kurus Eiropas Komisija sagatavos 2018. gada beigās;

| 7. | uzsver makroreģionālo stratēģiju potenciālo lomu integrētā attīstībā aiz ES robežām un it īpaši, ņemot vērā AK izstāšanos no Eiropas Savienības; tādēļ ierosina apsvērt, kā minētās stratēģijas varētu veicināt Apvienotās Karalistes un ES turpmāko attiecību veidošanu, un aicina abas puses cieši iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības šā jautājuma turpmākā apspriešanā; |
| --- | --- |

7.

uzsver makroreģionālo stratēģiju potenciālo lomu integrētā attīstībā aiz ES robežām un it īpaši, ņemot vērā AK izstāšanos no Eiropas Savienības; tādēļ ierosina apsvērt, kā minētās stratēģijas varētu veicināt Apvienotās Karalistes un ES turpmāko attiecību veidošanu, un aicina abas puses cieši iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības šā jautājuma turpmākā apspriešanā;

| 8. | norāda uz iepriekšējos RK atzinumos izteiktajām īpašajām piezīmēm par katru makroreģionālo stratēģiju (3) un balstās uz minētajām piezīmēm, lai šajā atzinumā sniegtu vispārīgas piezīmes, kuras attiecināmas uz visām makroreģionālajām stratēģijām. Komiteja vērš uzmanību uz to, cik svarīga nozīme ir augstākai efektivitātei un rezultātu prioritātes noteikšanai, kā arī praktiskākai pieejai attiecībā uz makroreģionālo stratēģiju īstenošanu; |
| --- | --- |

8.

norāda uz iepriekšējos RK atzinumos izteiktajām īpašajām piezīmēm par katru makroreģionālo stratēģiju (3) un balstās uz minētajām piezīmēm, lai šajā atzinumā sniegtu vispārīgas piezīmes, kuras attiecināmas uz visām makroreģionālajām stratēģijām. Komiteja vērš uzmanību uz to, cik svarīga nozīme ir augstākai efektivitātei un rezultātu prioritātes noteikšanai, kā arī praktiskākai pieejai attiecībā uz makroreģionālo stratēģiju īstenošanu;

| 9. | uzsver, ka makroreģionālo stratēģiju priekšrocība ir tā, ka valstu, reģionālā un vietējā līmeņa dalībniekiem tiek nodrošināts vienots satvars, lai viņi varētu izstrādāt vispārēju stratēģiju un kopīgas plānošanas procedūras, kas palīdz sasniegt ES Līgumā izvirzīto ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķi un efektīvi apmierināt vietējās vajadzības. Turklāt makroreģionālās stratēģijas palīdz iesaistīt iedzīvotājus Eiropas projektā un mazināt plaisu starp ES un vietējās politikas veidošanu; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka makroreģionālo stratēģiju priekšrocība ir tā, ka valstu, reģionālā un vietējā līmeņa dalībniekiem tiek nodrošināts vienots satvars, lai viņi varētu izstrādāt vispārēju stratēģiju un kopīgas plānošanas procedūras, kas palīdz sasniegt ES Līgumā izvirzīto ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķi un efektīvi apmierināt vietējās vajadzības. Turklāt makroreģionālās stratēģijas palīdz iesaistīt iedzīvotājus Eiropas projektā un mazināt plaisu starp ES un vietējās politikas veidošanu;

| 10. | tomēr atzīmē, ka makroreģionālās stratēģijas ir kritiskā posmā, kurā aizvien vairāk tiek atzīts to potenciāls, bet to praktiskā īstenošana ir vēl vairāk jāpilnveido, lai to sniegtos ieguvumus varētu izmantot pilnībā. Šim atzinumam, kas atspoguļo vietējo un reģionālo viedokli par makroreģionālajām stratēģijām, ir plašāks stratēģisks mērķis saistībā ar pašlaik notiekošo gatavošanos nākamajam plānošanas periodam un Eiropas nākotni kopumā; |
| --- | --- |

10.

tomēr atzīmē, ka makroreģionālās stratēģijas ir kritiskā posmā, kurā aizvien vairāk tiek atzīts to potenciāls, bet to praktiskā īstenošana ir vēl vairāk jāpilnveido, lai to sniegtos ieguvumus varētu izmantot pilnībā. Šim atzinumam, kas atspoguļo vietējo un reģionālo viedokli par makroreģionālajām stratēģijām, ir plašāks stratēģisks mērķis saistībā ar pašlaik notiekošo gatavošanos nākamajam plānošanas periodam un Eiropas nākotni kopumā;

| 11. | atbalsta jaunas iniciatīvas, kas saistītas ar jaunu makroreģionālo stratēģiju veidošanu. Tomēr būtu jāīsteno sistemātiskāka pieeja, kurā funkcionālās vajadzības tiktu apzinātas augšupējā procesā. Esošajām un iedibinātajām teritoriālās sadarbības struktūrām būtu jāapsver, vai makroreģionālās stratēģijas varētu dot pievienoto vērtību un pavērt jaunas iespējas uzlabot esošās teritoriālās sadarbības struktūras; |
| --- | --- |

11.

atbalsta jaunas iniciatīvas, kas saistītas ar jaunu makroreģionālo stratēģiju veidošanu. Tomēr būtu jāīsteno sistemātiskāka pieeja, kurā funkcionālās vajadzības tiktu apzinātas augšupējā procesā. Esošajām un iedibinātajām teritoriālās sadarbības struktūrām būtu jāapsver, vai makroreģionālās stratēģijas varētu dot pievienoto vērtību un pavērt jaunas iespējas uzlabot esošās teritoriālās sadarbības struktūras;

| 12. | atzīmē arī, ka ar pašreizējām makroreģionālajām stratēģijām tiek veidotas partnerības starp daudzām ES dalībvalstīm. Taču būtu jāparedz arī iespēja izveidot tādas makroreģionālas stratēģijas, kas aptvertu mazāku skaitu valstu, taču vairāk reģionu, kuriem šāda teritoriālā pieeja būtu piemērots un efektīvs instruments kopīgu problēmu risināšanai. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tiem reģioniem, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi, piemēram, salu un tālākajiem reģioniem; |
| --- | --- |

12.

atzīmē arī, ka ar pašreizējām makroreģionālajām stratēģijām tiek veidotas partnerības starp daudzām ES dalībvalstīm. Taču būtu jāparedz arī iespēja izveidot tādas makroreģionālas stratēģijas, kas aptvertu mazāku skaitu valstu, taču vairāk reģionu, kuriem šāda teritoriālā pieeja būtu piemērots un efektīvs instruments kopīgu problēmu risināšanai. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tiem reģioniem, kuros ir nelabvēlīgi dabas apstākļi, piemēram, salu un tālākajiem reģioniem;

| 13. | uzskata, ka pilsoniskajai sabiedrībai un pilnvarotiem vietējiem dalībniekiem, reģioniem un pilsētām varētu būt ļoti nozīmīga loma Eiropas idejas konsolidēšanā un pienācīga sviras efekta panākšanā; tālab ir būtiski stratēģisko programmu veidošanā iesaistīt nozīmīgus makroreģionālo stratēģiju īstenotājus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus. Šī iesaistīšana ļaus Eiropā uzlabot subsidiaritātes principa ievērošanu ne tikai attiecībās starp politikas veidotājiem un iestādēm, bet arī attiecībās ar ekonomiskajiem un sociālajiem dalībniekiem vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka pilsoniskajai sabiedrībai un pilnvarotiem vietējiem dalībniekiem, reģioniem un pilsētām varētu būt ļoti nozīmīga loma Eiropas idejas konsolidēšanā un pienācīga sviras efekta panākšanā; tālab ir būtiski stratēģisko programmu veidošanā iesaistīt nozīmīgus makroreģionālo stratēģiju īstenotājus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus. Šī iesaistīšana ļaus Eiropā uzlabot subsidiaritātes principa ievērošanu ne tikai attiecībās starp politikas veidotājiem un iestādēm, bet arī attiecībās ar ekonomiskajiem un sociālajiem dalībniekiem vietējā un reģionālajā līmenī;

II.   KONTEKSTS UN FINANSĒJUMS

| 14. | norāda, ka makroreģionālās stratēģijas būtībā ir politisks instruments, ko izmanto, lai koordinētu plaša politikas pasākumu klāsta īstenošanu. Šo stratēģiju darbības joma ir daudz plašāka nekā Eiropas teritoriālās sadarbības mērķis: no vienas puses, dažādas politikas jomas sniedz ieguldījumu ES makroreģionālo stratēģiju īstenošanā un, no otras puses, visas ES politikas jomas gūst labumu no labākas koordinācijas, ko nodrošina makroreģionālās stratēģijas; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka makroreģionālās stratēģijas būtībā ir politisks instruments, ko izmanto, lai koordinētu plaša politikas pasākumu klāsta īstenošanu. Šo stratēģiju darbības joma ir daudz plašāka nekā Eiropas teritoriālās sadarbības mērķis: no vienas puses, dažādas politikas jomas sniedz ieguldījumu ES makroreģionālo stratēģiju īstenošanā un, no otras puses, visas ES politikas jomas gūst labumu no labākas koordinācijas, ko nodrošina makroreģionālās stratēģijas;

| 15. | atzīmē, ka makroreģionālo stratēģiju mērķi saskaņoti jāiekļauj ES vispārējā stratēģijā laikposmam pēc 2020. gada un tādā veidā jārada saskanīga visu programmu sistēma, kas nodrošinātu, ka visu to politikas pasākumu stratēģiskajā plānošanā, kuriem ir ietekme uz reģionālo attīstību, tiek ņemtas vērā makroreģionālās stratēģijas. Tas attiecas uz visu veidu un visos līmeņos īstenotiem politikas pasākumiem, tostarp pasākumiem dalītas pārvaldības ietvaros, kā arī uz politikas pasākumiem, ko tieši pārvalda Eiropas Komisija, un uz valstu reģionālo politiku; |
| --- | --- |

15.

atzīmē, ka makroreģionālo stratēģiju mērķi saskaņoti jāiekļauj ES vispārējā stratēģijā laikposmam pēc 2020. gada un tādā veidā jārada saskanīga visu programmu sistēma, kas nodrošinātu, ka visu to politikas pasākumu stratēģiskajā plānošanā, kuriem ir ietekme uz reģionālo attīstību, tiek ņemtas vērā makroreģionālās stratēģijas. Tas attiecas uz visu veidu un visos līmeņos īstenotiem politikas pasākumiem, tostarp pasākumiem dalītas pārvaldības ietvaros, kā arī uz politikas pasākumiem, ko tieši pārvalda Eiropas Komisija, un uz valstu reģionālo politiku;

| 16. | pauž nožēlu par to, ka makroreģionālo stratēģiju pievienotā vērtība pašlaik nav pietiekami atspoguļota nozaru politikas pasākumos un to finansēšanas programmās. Tas rada praktiskas grūtības gadījumos, kad projektiem jāatbilst makroreģionālo stratēģiju un nozaru politikas pasākumu stratēģiskajām prasībām, kas nodrošina finansējumu un varētu ievērojami atšķirties. Tāpēc ar makroreģionālām stratēģijām saistīto projektu sagatavošanai ir vajadzīgs vairāk laika, un tie nav tik konkurētspējīgi kā “tradicionālie” nozaru politikas projekti; |
| --- | --- |

16.

pauž nožēlu par to, ka makroreģionālo stratēģiju pievienotā vērtība pašlaik nav pietiekami atspoguļota nozaru politikas pasākumos un to finansēšanas programmās. Tas rada praktiskas grūtības gadījumos, kad projektiem jāatbilst makroreģionālo stratēģiju un nozaru politikas pasākumu stratēģiskajām prasībām, kas nodrošina finansējumu un varētu ievērojami atšķirties. Tāpēc ar makroreģionālām stratēģijām saistīto projektu sagatavošanai ir vajadzīgs vairāk laika, un tie nav tik konkurētspējīgi kā “tradicionālie” nozaru politikas projekti;

| 17. | uzskata: lai nodrošinātu piekļuvi finanšu resursiem, kas paredzēti plānošanas periodam pēc 2020. gada, visās ES politikas jomās (tostarp kohēzijas politikā) būtu jāparedz īpaši īstenošanas noteikumi attiecībā uz projektiem, kuri dod ieguldījumu makroreģionālas stratēģijas īstenošanā, un šiem noteikumiem būtu jāatvieglo piekļuve finansējumam un jāsamazina administratīvās prasības. ES programmu īstenošana ir steidzami jāvienkāršo; |
| --- | --- |

17.

uzskata: lai nodrošinātu piekļuvi finanšu resursiem, kas paredzēti plānošanas periodam pēc 2020. gada, visās ES politikas jomās (tostarp kohēzijas politikā) būtu jāparedz īpaši īstenošanas noteikumi attiecībā uz projektiem, kuri dod ieguldījumu makroreģionālas stratēģijas īstenošanā, un šiem noteikumiem būtu jāatvieglo piekļuve finansējumam un jāsamazina administratīvās prasības. ES programmu īstenošana ir steidzami jāvienkāršo;

| 18. | aicina stiprināt makroreģionālo stratēģiju un ES finansējuma avotu saikni gan nozaru politikas pasākumu izstrādes, gan īstenošanas posmā. Nav pieļaujama procedūru un ziņošanas dublēšanās. Principā būtu jānodrošina, ka finansējums seko politikas pasākumiem un nevis otrādi. Diemžēl šķiet, ka patlaban ir otrādi, jo makroreģionālajām stratēģijām jāprasa atbalsts no finansēšanas programmām; |
| --- | --- |

18.

aicina stiprināt makroreģionālo stratēģiju un ES finansējuma avotu saikni gan nozaru politikas pasākumu izstrādes, gan īstenošanas posmā. Nav pieļaujama procedūru un ziņošanas dublēšanās. Principā būtu jānodrošina, ka finansējums seko politikas pasākumiem un nevis otrādi. Diemžēl šķiet, ka patlaban ir otrādi, jo makroreģionālajām stratēģijām jāprasa atbalsts no finansēšanas programmām;

| 19. | mudina dalībvalstis sākt debates par to, kā, ievērojot makroreģionālo stratēģiju pamatprincipus, makroreģionālās stratēģijas turpmāk būtu jāiekļauj ES daudzgadu finanšu shēmā pēc 2020. gada. Saistībā ar nākamajām finansēšanas programmām jānorāda, ka Komisijai būtu jāparedz pietiekams finansējums tām starpvalstu programmām, kas atbilst makroreģionālajām stratēģijām, un jāizveido mehānisms, kurš dod priekšroku attiecīgiem projektiem, kam makroreģionālajās stratēģiskās piešķirta stratēģiski svarīga nozīme, un kurš papildina finansējumu projektiem, uz ko attiecas citi ES instrumenti pārrobežu un starpvalstu sadarbībai; |
| --- | --- |

19.

mudina dalībvalstis sākt debates par to, kā, ievērojot makroreģionālo stratēģiju pamatprincipus, makroreģionālās stratēģijas turpmāk būtu jāiekļauj ES daudzgadu finanšu shēmā pēc 2020. gada. Saistībā ar nākamajām finansēšanas programmām jānorāda, ka Komisijai būtu jāparedz pietiekams finansējums tām starpvalstu programmām, kas atbilst makroreģionālajām stratēģijām, un jāizveido mehānisms, kurš dod priekšroku attiecīgiem projektiem, kam makroreģionālajās stratēģiskās piešķirta stratēģiski svarīga nozīme, un kurš papildina finansējumu projektiem, uz ko attiecas citi ES instrumenti pārrobežu un starpvalstu sadarbībai;

| 20. | mudina makroreģionālo stratēģiju koordinatorus nekavējoties sagatavot stratēģijas dokumentus par to, kā dažādiem politikas pasākumiem būtu jāsniedz ieguldījums makroreģionālo stratēģiju īstenošanā. Saistībā ar tiesību aktu sagatavošanu plānošanas periodam pēc 2020. gada šādi stratēģijas dokumenti rosinātu ES politikas veidotājus pielāgot tiesību aktus makroreģionālo stratēģiju vajadzībām. Turklāt stratēģijas dokumentus varēs tieši izmantot plānošanas posmā, un tie būs pamats darbības programmu izstrādei; |
| --- | --- |

20.

mudina makroreģionālo stratēģiju koordinatorus nekavējoties sagatavot stratēģijas dokumentus par to, kā dažādiem politikas pasākumiem būtu jāsniedz ieguldījums makroreģionālo stratēģiju īstenošanā. Saistībā ar tiesību aktu sagatavošanu plānošanas periodam pēc 2020. gada šādi stratēģijas dokumenti rosinātu ES politikas veidotājus pielāgot tiesību aktus makroreģionālo stratēģiju vajadzībām. Turklāt stratēģijas dokumentus varēs tieši izmantot plānošanas posmā, un tie būs pamats darbības programmu izstrādei;

| 21. | aicina Eiropas Komisiju sadarbībā ar Interact programmu, makroreģionālo stratēģiju tematiskajiem un nacionālajiem koordinatoriem, kā arī ieinteresētajām personām, kas saistītas ar pašreizējām un turpmākajām makroreģionālajām stratēģijām, atbalstīt šo procesu, organizējot un finansējot īpašus darbseminārus ar mērķi izstrādāt šādus stratēģijas dokumentus. Komiteja rosina Eiropas Komisiju sadarbībā ar Interact programmu sekmēt četru makroreģionālo stratēģiju īstenotāju pieredzes apmaiņu gan par stratēģiju tematiskajām prioritātēm, gan par vispārīgiem to īstenošanas aspektiem. Būtu arī metodoloģiski jāatbalsta jaunu makroreģionālo stratēģiju sagatavošana; |
| --- | --- |

21.

aicina Eiropas Komisiju sadarbībā ar Interact programmu, makroreģionālo stratēģiju tematiskajiem un nacionālajiem koordinatoriem, kā arī ieinteresētajām personām, kas saistītas ar pašreizējām un turpmākajām makroreģionālajām stratēģijām, atbalstīt šo procesu, organizējot un finansējot īpašus darbseminārus ar mērķi izstrādāt šādus stratēģijas dokumentus. Komiteja rosina Eiropas Komisiju sadarbībā ar Interact programmu sekmēt četru makroreģionālo stratēģiju īstenotāju pieredzes apmaiņu gan par stratēģiju tematiskajām prioritātēm, gan par vispārīgiem to īstenošanas aspektiem. Būtu arī metodoloģiski jāatbalsta jaunu makroreģionālo stratēģiju sagatavošana;

| 22. | norāda, ka Eiropas Komisijai būtu apņēmīgāk un proaktīvāk jāiesaistās makroreģionālo stratēģiju īstenotāju sadarbības koordinēšanā un veicināšanā. Līdztekus Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorātam būtu aktīvāk jāiesaista arī citi Komisijas ģenerāldirektorāti, lai atbalstītu makroreģionālajās stratēģijās izvirzīto stratēģisko mērķu sasniegšanu. Makroreģionālās stratēģijas būtu labāk jāsasaista ar visām ES politikas jomām un instrumentiem, lai nodrošinātu lielāku ieguldījumu kopējo ES mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

22.

norāda, ka Eiropas Komisijai būtu apņēmīgāk un proaktīvāk jāiesaistās makroreģionālo stratēģiju īstenotāju sadarbības koordinēšanā un veicināšanā. Līdztekus Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorātam būtu aktīvāk jāiesaista arī citi Komisijas ģenerāldirektorāti, lai atbalstītu makroreģionālajās stratēģijās izvirzīto stratēģisko mērķu sasniegšanu. Makroreģionālās stratēģijas būtu labāk jāsasaista ar visām ES politikas jomām un instrumentiem, lai nodrošinātu lielāku ieguldījumu kopējo ES mērķu sasniegšanā;

| 23. | rosina apsvērt iespēju ar Eiropas Komisijas atbalstu paredzēt, piemēram, ekonomiskus stimulus reģioniem un dalībvalstīm, lai atvieglotu jaunu metožu izmantošanu ar makroreģionālajām stratēģijām saistītu Eiropas politikas pasākumu un tiesību aktu īstenošanā. Šādas jaunas metodes varētu būt, piemēram, iespējamo turpmāko Eiropas standartu vai pasākumu izmēģināšana vai jau pieņemto Eiropas tiesību aktu un politikas pasākumu īstenošanas atvieglošana (iespējams ātrāk sasniegt noteiktus mērķus, piemēram, klimata, enerģētikas, transporta un citās jomās, vai, izvirzot vērienīgākus mērķus, virzīties tālāk nekā Eiropas tiesību aktos noteiktie kvalitatīvie un kvantitatīvie mērķi). Šo stimulēšanas mehānismu varētu izveidot, makroreģionālo stratēģiju īstenotājus un Eiropas Komisiju uz brīvprātības pamata iesaistot “nolīgumā par programmu”, kurā minēti sasniedzamie mērķi, kārtība un veicamie uzdevumi un paredzēts stimulēt apņemšanos nodrošināt ātrāku īstenošanu; |
| --- | --- |

23.

rosina apsvērt iespēju ar Eiropas Komisijas atbalstu paredzēt, piemēram, ekonomiskus stimulus reģioniem un dalībvalstīm, lai atvieglotu jaunu metožu izmantošanu ar makroreģionālajām stratēģijām saistītu Eiropas politikas pasākumu un tiesību aktu īstenošanā. Šādas jaunas metodes varētu būt, piemēram, iespējamo turpmāko Eiropas standartu vai pasākumu izmēģināšana vai jau pieņemto Eiropas tiesību aktu un politikas pasākumu īstenošanas atvieglošana (iespējams ātrāk sasniegt noteiktus mērķus, piemēram, klimata, enerģētikas, transporta un citās jomās, vai, izvirzot vērienīgākus mērķus, virzīties tālāk nekā Eiropas tiesību aktos noteiktie kvalitatīvie un kvantitatīvie mērķi). Šo stimulēšanas mehānismu varētu izveidot, makroreģionālo stratēģiju īstenotājus un Eiropas Komisiju uz brīvprātības pamata iesaistot “nolīgumā par programmu”, kurā minēti sasniedzamie mērķi, kārtība un veicamie uzdevumi un paredzēts stimulēt apņemšanos nodrošināt ātrāku īstenošanu;

Makroreģionālās stratēģijas un kohēzijas politika

| 24. | uzsver, ka kohēzijas politika ir ne tikai ES reģionālās attīstības politika, kuras mērķis ir mazināt atšķirības, bet arī tās svarīgākais ieguldījumu instruments. Ir vajadzīga ciešāka un tieša saikne starp makroreģionālajām stratēģijām un kohēzijas politikas pasākumiem, lai nodrošinātu, ka makroreģionālās stratēģijas var gūt labumu no integrētas un īpašas pieejas darbības programmu ietvaros; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka kohēzijas politika ir ne tikai ES reģionālās attīstības politika, kuras mērķis ir mazināt atšķirības, bet arī tās svarīgākais ieguldījumu instruments. Ir vajadzīga ciešāka un tieša saikne starp makroreģionālajām stratēģijām un kohēzijas politikas pasākumiem, lai nodrošinātu, ka makroreģionālās stratēģijas var gūt labumu no integrētas un īpašas pieejas darbības programmu ietvaros;

| 25. | norāda, ka kohēzijas politika sniedz būtisku atbalstu makroreģionālo stratēģiju īstenošanai. Pirmkārt, kohēzijas politika nodrošina ievērojamu finansiālo atbalstu projektiem, kas sekmē makroreģionālo stratēģiju īstenošanu. Otrkārt, kohēzijas politika var nodrošināt makroreģionālo stratēģiju dienišķo darbību, sniedzot tehnisko atbalstu to pārvaldības mehānismiem; |
| --- | --- |

25.

norāda, ka kohēzijas politika sniedz būtisku atbalstu makroreģionālo stratēģiju īstenošanai. Pirmkārt, kohēzijas politika nodrošina ievērojamu finansiālo atbalstu projektiem, kas sekmē makroreģionālo stratēģiju īstenošanu. Otrkārt, kohēzijas politika var nodrošināt makroreģionālo stratēģiju dienišķo darbību, sniedzot tehnisko atbalstu to pārvaldības mehānismiem;

| 26. | norāda, ka kohēzijas politika darbojas, izmantojot valstu piešķīrumus, tādējādi koncentrējoties galvenokārt uz valstu prioritātēm. Praksē tas nozīmē to, ka pat tad, ja viena valsts/reģions nolemj atbalstīt makroreģionālajā stratēģijā paredzētu projektu, nav garantijas, ka cita valsts/reģions arī veiks visu nepieciešamo, lai atbalstītu tā īstenošanu. Diemžēl šādos gadījumos mazinās projekta efektivitāte un mazinās makroreģionālās stratēģijas pievienotā vērtība. Dalībvalstīm būtu jāgādā par to, ka kohēzijas politikas plānošanas procesā tiek ņemtas vērā makroreģionālās stratēģijas; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka kohēzijas politika darbojas, izmantojot valstu piešķīrumus, tādējādi koncentrējoties galvenokārt uz valstu prioritātēm. Praksē tas nozīmē to, ka pat tad, ja viena valsts/reģions nolemj atbalstīt makroreģionālajā stratēģijā paredzētu projektu, nav garantijas, ka cita valsts/reģions arī veiks visu nepieciešamo, lai atbalstītu tā īstenošanu. Diemžēl šādos gadījumos mazinās projekta efektivitāte un mazinās makroreģionālās stratēģijas pievienotā vērtība. Dalībvalstīm būtu jāgādā par to, ka kohēzijas politikas plānošanas procesā tiek ņemtas vērā makroreģionālās stratēģijas;

| 27. | tādēļ atbalsta centienus nākotnē vēl vairāk stiprināt saskaņā ar kohēzijas politiku veidoto Eiropas teritoriālo sadarbību, vienlaikus arī palielinot galveno darbības programmu – kas veido apmēram 95 % no kohēzijas politikas – starptautisko dimensiju un attiecīgos gadījumos saskaņojot tās ar makroreģionālajām stratēģijām. Būtu arī jāuzlabo sinerģijas starp programmām, kuru pamatā ir ESI fondi, un tiešas darbības nozaru programmām, piemēram, “Apvārsnis 2020”, Erasmus+ un Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI). Attiecīgajās darbības programmās vajadzētu nepārprotami ņemt vērā konkrētās teritorijas makroreģionālo stratēģiju. Komiteja pauž cerību, ka visas ES iekšējās un ārējās sauszemes robežas, kā arī jūras robežas (reģioni, kurus šķir ne vairāk kā 150 km vai, tālāko un salu reģionu gadījumā, vairāk nekā 150 km) varēs saņemt pārrobežu un makroreģionālās sadarbības programmu atbalstu un tajās piedalīties; |
| --- | --- |

27.

tādēļ atbalsta centienus nākotnē vēl vairāk stiprināt saskaņā ar kohēzijas politiku veidoto Eiropas teritoriālo sadarbību, vienlaikus arī palielinot galveno darbības programmu – kas veido apmēram 95 % no kohēzijas politikas – starptautisko dimensiju un attiecīgos gadījumos saskaņojot tās ar makroreģionālajām stratēģijām. Būtu arī jāuzlabo sinerģijas starp programmām, kuru pamatā ir ESI fondi, un tiešas darbības nozaru programmām, piemēram, “Apvārsnis 2020”, Erasmus+ un Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI). Attiecīgajās darbības programmās vajadzētu nepārprotami ņemt vērā konkrētās teritorijas makroreģionālo stratēģiju. Komiteja pauž cerību, ka visas ES iekšējās un ārējās sauszemes robežas, kā arī jūras robežas (reģioni, kurus šķir ne vairāk kā 150 km vai, tālāko un salu reģionu gadījumā, vairāk nekā 150 km) varēs saņemt pārrobežu un makroreģionālās sadarbības programmu atbalstu un tajās piedalīties;

| 28. | atkārto nesenajā atzinumā “Iedzīvotāju savstarpējās sadarbības un maza mēroga projekti pārrobežu sadarbības programmās” pausto aicinājumu atvieglot mazu projektu piekļuvi kohēzijas politikas finansējumam. Pieredze rāda, ka daži maza mēroga starptautiskie projekti ir saderīgi ar makroreģionālo stratēģiju mērķiem. Tomēr lielākā daļa ES finansējuma programmu nav paredzētas tam, lai atbalstītu mazus projektus: daudzas vietējās kopienas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas nevar piedalīties, jo tām nav vajadzīgo finansiālo un administratīvo spēju. Tāpēc ieteicams izstrādāt viegli pieejamus un pārvaldāmus finanšu instrumentus, tostarp priekšfinansējuma modeļus un instrumentus mazāku projektu sagatavošanai; |
| --- | --- |

28.

atkārto nesenajā atzinumā “Iedzīvotāju savstarpējās sadarbības un maza mēroga projekti pārrobežu sadarbības programmās” pausto aicinājumu atvieglot mazu projektu piekļuvi kohēzijas politikas finansējumam. Pieredze rāda, ka daži maza mēroga starptautiskie projekti ir saderīgi ar makroreģionālo stratēģiju mērķiem. Tomēr lielākā daļa ES finansējuma programmu nav paredzētas tam, lai atbalstītu mazus projektus: daudzas vietējās kopienas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas nevar piedalīties, jo tām nav vajadzīgo finansiālo un administratīvo spēju. Tāpēc ieteicams izstrādāt viegli pieejamus un pārvaldāmus finanšu instrumentus, tostarp priekšfinansējuma modeļus un instrumentus mazāku projektu sagatavošanai;

| 29. | uzsver, ka Eiropas teritoriālās sadarbības programmām ir ļoti svarīga loma makroreģionālo stratēģiju atbalstīšanā. Tomēr Eiropas teritoriālajai sadarbībai atvēlētais finansējums veido tikai nelielu daļu no kopējā finansējuma, un tādēļ šīs programmas ir svarīgas kvalitātes, nevis kvantitātes ziņā. Kā Eiropas teritoriālās sadarbības programmu galvenais mērķis būtu jāparedz atbalsts gan pārrobežu, transnacionālajai un starpreģionālajai sadarbībai, gan izmēģinājuma programmām un novatoriskām programmām, un tehniskas palīdzības sniegšana makroreģionālo stratēģiju īstenošanas finansēšanai. Eiropas teritoriālās sadarbības un makroreģionālajās stratēģijās paredzēto projektu konkurence līdzekļu saņemšanas jomā nav lietderīga un nebūtu pieļaujama; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka Eiropas teritoriālās sadarbības programmām ir ļoti svarīga loma makroreģionālo stratēģiju atbalstīšanā. Tomēr Eiropas teritoriālajai sadarbībai atvēlētais finansējums veido tikai nelielu daļu no kopējā finansējuma, un tādēļ šīs programmas ir svarīgas kvalitātes, nevis kvantitātes ziņā. Kā Eiropas teritoriālās sadarbības programmu galvenais mērķis būtu jāparedz atbalsts gan pārrobežu, transnacionālajai un starpreģionālajai sadarbībai, gan izmēģinājuma programmām un novatoriskām programmām, un tehniskas palīdzības sniegšana makroreģionālo stratēģiju īstenošanas finansēšanai. Eiropas teritoriālās sadarbības un makroreģionālajās stratēģijās paredzēto projektu konkurence līdzekļu saņemšanas jomā nav lietderīga un nebūtu pieļaujama;

| 30. | uzsver Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) lomu centienos īstenot makroreģionālās stratēģijas un citas transnacionālas un pārrobežu iniciatīvas, piemēram, iniciatīvu “Darba kopienas”. Tomēr ETSG potenciāls vēl nav pilnībā atraisīts, un tas izskaidrojams ar attiecīgo tiesību aktu nepietiekamu īstenošanu dažās dalībvalstīs, nepietiekamajām zināšanām par šā instrumenta sniegtajām iespējām un ar citiem pastāvošajiem administratīvajiem šķēršļiem; |
| --- | --- |

30.

uzsver Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) lomu centienos īstenot makroreģionālās stratēģijas un citas transnacionālas un pārrobežu iniciatīvas, piemēram, iniciatīvu “Darba kopienas”. Tomēr ETSG potenciāls vēl nav pilnībā atraisīts, un tas izskaidrojams ar attiecīgo tiesību aktu nepietiekamu īstenošanu dažās dalībvalstīs, nepietiekamajām zināšanām par šā instrumenta sniegtajām iespējām un ar citiem pastāvošajiem administratīvajiem šķēršļiem;

Jauna triju “nē” principa interpretācija

| 31. | norāda, ka makroreģionālo stratēģiju pamatprincips ir trīs “nē”: nekāds jauns ES finansējums, nekādas papildu ES oficiālās struktūras un nekādi jauni ES tiesību akti. Tomēr praksē šis princips ir radījis zināmu neskaidrību. Piemēram, visās makroreģionālajās stratēģijās ir paredzēts izveidot tādas jaunas struktūras kā sadarbības platformas un tīklus, taču tos nevar uzskatīt par oficiālām ES struktūrām. Makroreģionālo stratēģiju īstenošana ir lielā mērā atkarīga no ES finansējuma, tomēr tehniskā ziņā finansējums nav jauns, bet gan novirzīts citam lietojumam. Turklāt, neraugoties uz to, ka makroreģionālajām stratēģijām nevajadzētu būt par iemeslu jauniem tiesību aktiem, būtu jāļauj ierosināt vai grozīt tiesību aktus visos līmeņos, ja tas uzlabotu makroreģionālo stratēģiju īstenošanu; |
| --- | --- |

31.

norāda, ka makroreģionālo stratēģiju pamatprincips ir trīs “nē”: nekāds jauns ES finansējums, nekādas papildu ES oficiālās struktūras un nekādi jauni ES tiesību akti. Tomēr praksē šis princips ir radījis zināmu neskaidrību. Piemēram, visās makroreģionālajās stratēģijās ir paredzēts izveidot tādas jaunas struktūras kā sadarbības platformas un tīklus, taču tos nevar uzskatīt par oficiālām ES struktūrām. Makroreģionālo stratēģiju īstenošana ir lielā mērā atkarīga no ES finansējuma, tomēr tehniskā ziņā finansējums nav jauns, bet gan novirzīts citam lietojumam. Turklāt, neraugoties uz to, ka makroreģionālajām stratēģijām nevajadzētu būt par iemeslu jauniem tiesību aktiem, būtu jāļauj ierosināt vai grozīt tiesību aktus visos līmeņos, ja tas uzlabotu makroreģionālo stratēģiju īstenošanu;

| 32. | norāda, ka trīs “nē” būtu jāaizstāj ar trijiem “jā”, lai uzlabotu spēkā esošo tiesību aktu, iestāžu un finansējuma izmantošanu. Būtu jāīsteno praktiska pieeja, veicot nepieciešamos pasākumus, lai uzlabotu makroreģionālo stratēģiju darbību, nevis jākoncentrējas uz tādiem maldinošiem principiem kā trīs “nē”. RK saka “jā” labākai sinerģijai ar finansēšanas instrumentiem, “jā” esošo struktūru labākai integrēšanai makroreģionālajās stratēģijās un “jā” spēkā esošo noteikumu labākai īstenošanai; |
| --- | --- |

32.

norāda, ka trīs “nē” būtu jāaizstāj ar trijiem “jā”, lai uzlabotu spēkā esošo tiesību aktu, iestāžu un finansējuma izmantošanu. Būtu jāīsteno praktiska pieeja, veicot nepieciešamos pasākumus, lai uzlabotu makroreģionālo stratēģiju darbību, nevis jākoncentrējas uz tādiem maldinošiem principiem kā trīs “nē”. RK saka “jā” labākai sinerģijai ar finansēšanas instrumentiem, “jā” esošo struktūru labākai integrēšanai makroreģionālajās stratēģijās un “jā” spēkā esošo noteikumu labākai īstenošanai;

Pārvaldība

| 33. | norāda, ka makroreģionālo stratēģiju pārvaldība tagad ir jāstiprina un, lai stiprinātu pārvaldību, ir jāstiprina arī vietējais un reģionālais līmenis. Pārvaldību nevar uzticēt tikai valstu valdībām vien, jo tas ir pretrunā idejai par makroreģionālajām stratēģijām; |
| --- | --- |

33.

norāda, ka makroreģionālo stratēģiju pārvaldība tagad ir jāstiprina un, lai stiprinātu pārvaldību, ir jāstiprina arī vietējais un reģionālais līmenis. Pārvaldību nevar uzticēt tikai valstu valdībām vien, jo tas ir pretrunā idejai par makroreģionālajām stratēģijām;

| 34. | uzskata: lai makroreģionālās stratēģijas varētu īstenot, ir vajadzīga īpaša pārvaldības pieeja, kas balstīta uz sadarbību un koordināciju, un uzsver, ka tāpēc ir nepieciešama uzlabota administratīvā spēja, kura balstīta uz lielāku ieinteresētību un labāku sadarbību. Šī īpašā pārvaldības pieeja būtu saskaņoti jāintegrē jau izveidotajās pārvaldības struktūrās, lai nepieļautu nekādu dublēšanos un panāktu racionalizētu pieeju. Nekādā gadījumā koordinācijas centieni nedrīkst radīt slēptu centralizāciju; |
| --- | --- |

34.

uzskata: lai makroreģionālās stratēģijas varētu īstenot, ir vajadzīga īpaša pārvaldības pieeja, kas balstīta uz sadarbību un koordināciju, un uzsver, ka tāpēc ir nepieciešama uzlabota administratīvā spēja, kura balstīta uz lielāku ieinteresētību un labāku sadarbību. Šī īpašā pārvaldības pieeja būtu saskaņoti jāintegrē jau izveidotajās pārvaldības struktūrās, lai nepieļautu nekādu dublēšanos un panāktu racionalizētu pieeju. Nekādā gadījumā koordinācijas centieni nedrīkst radīt slēptu centralizāciju;

| 35. | uzsver, ka Eiropas, valstu un reģionu līmeņa politiķu un pārvaldes iestāžu ieinteresētība ir priekšnoteikums, lai uzlabotu administratīvo spēju, un pauž nožēlu par to, ka daudzos gadījumos makroreģionālās stratēģijas joprojām cieš no ieinteresētības trūkuma. Ieinteresētību var vairot, stiprinot izpratni par vietējo un reģionālo pašvaldību izšķirošo lomu; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka Eiropas, valstu un reģionu līmeņa politiķu un pārvaldes iestāžu ieinteresētība ir priekšnoteikums, lai uzlabotu administratīvo spēju, un pauž nožēlu par to, ka daudzos gadījumos makroreģionālās stratēģijas joprojām cieš no ieinteresētības trūkuma. Ieinteresētību var vairot, stiprinot izpratni par vietējo un reģionālo pašvaldību izšķirošo lomu;

| 36. | apzinās, ka makroreģionālās stratēģijas un ar tām saistīto projektu izstrādes un īstenošanas procesi sākotnēji var šķist grūti un sarežģīti, jo dažādas administratīvās kultūras un tradīcijas sastopas un cenšas izveidot kopēju attīstības stratēģiju. Makroreģionālajām stratēģijām ir vajadzīgi ievērojami cilvēkresursi un laiks sākotnējos posmos, lai izveidotu jaunas procedūras un administratīvās struktūras. Ir vajadzīga jauna administratīvā kultūra (atvērtāka un stratēģiskāka), kā arī centieni apgūt jaunas pieejas, juridiskos pamatnosacījumus un valodas; |
| --- | --- |

36.

apzinās, ka makroreģionālās stratēģijas un ar tām saistīto projektu izstrādes un īstenošanas procesi sākotnēji var šķist grūti un sarežģīti, jo dažādas administratīvās kultūras un tradīcijas sastopas un cenšas izveidot kopēju attīstības stratēģiju. Makroreģionālajām stratēģijām ir vajadzīgi ievērojami cilvēkresursi un laiks sākotnējos posmos, lai izveidotu jaunas procedūras un administratīvās struktūras. Ir vajadzīga jauna administratīvā kultūra (atvērtāka un stratēģiskāka), kā arī centieni apgūt jaunas pieejas, juridiskos pamatnosacījumus un valodas;

| 37. | norāda, ka pastāvīgs dialogs, efektīvas sadarbības struktūras un stipras partnerības ir būtiskas, lai radītu ieinteresētību makroreģionālo stratēģiju īstenošanā. Dalīta pārvaldība ir vispiemērotākā īstenošanas metode daudzlīmeņu pārvaldības kontekstā. Šajā sakarā ir svarīgi precizēt visu individuālo dalībnieku pienākumus un pilnvaras; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka pastāvīgs dialogs, efektīvas sadarbības struktūras un stipras partnerības ir būtiskas, lai radītu ieinteresētību makroreģionālo stratēģiju īstenošanā. Dalīta pārvaldība ir vispiemērotākā īstenošanas metode daudzlīmeņu pārvaldības kontekstā. Šajā sakarā ir svarīgi precizēt visu individuālo dalībnieku pienākumus un pilnvaras;

| 38. | uzskata, ka ES iestādēm būtu jāvienojas par kopēju Eiropas redzējumu un attīstības stratēģiju, ko virza valstu, reģionālās un vietējās vajadzības. Makroreģionālās stratēģijas ir balstītas uz “funkcionāliem” reģioniem un tāpēc ir vispiemērotākās, lai īstenotu ES attīstības stratēģiju un sasniegtu tās mērķus, pievēršoties attiecīgās teritorijas (ģeogrāfiskās zonas) īpašajām vajadzībām un prasībām un efektīvi piemērojot partnerības principu; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka ES iestādēm būtu jāvienojas par kopēju Eiropas redzējumu un attīstības stratēģiju, ko virza valstu, reģionālās un vietējās vajadzības. Makroreģionālās stratēģijas ir balstītas uz “funkcionāliem” reģioniem un tāpēc ir vispiemērotākās, lai īstenotu ES attīstības stratēģiju un sasniegtu tās mērķus, pievēršoties attiecīgās teritorijas (ģeogrāfiskās zonas) īpašajām vajadzībām un prasībām un efektīvi piemērojot partnerības principu;

| 39. | atkārtoti norāda, ka efektīva partnerība nozīmē visu ieinteresēto personu līdzdalību stratēģiskās plānošanas un lēmumu pieņemšanas procesos. Neapšaubāmi tas var notikt tikai tad, ja vietējās un reģionālās vajadzības ir zināmas, analizētas, ņemot vērā ES kontekstu, un atspoguļotas vispārējā makroreģionālajā stratēģijā. Turklāt makroreģionālo stratēģiju īstenošana var būt sekmīga tikai tad, ja vietējiem un reģionālajiem dalībniekiem, kā arī pilsoniskajai sabiedrībai ir nodrošināts elastīgums, uzticēšanās un finanšu stimuli, kas tiem ir vajadzīgi, lai sasniegtu Eiropas kopējo interešu mērķus, kuri pielāgoti vietējām un reģionālajām vajadzībām; |
| --- | --- |

39.

atkārtoti norāda, ka efektīva partnerība nozīmē visu ieinteresēto personu līdzdalību stratēģiskās plānošanas un lēmumu pieņemšanas procesos. Neapšaubāmi tas var notikt tikai tad, ja vietējās un reģionālās vajadzības ir zināmas, analizētas, ņemot vērā ES kontekstu, un atspoguļotas vispārējā makroreģionālajā stratēģijā. Turklāt makroreģionālo stratēģiju īstenošana var būt sekmīga tikai tad, ja vietējiem un reģionālajiem dalībniekiem, kā arī pilsoniskajai sabiedrībai ir nodrošināts elastīgums, uzticēšanās un finanšu stimuli, kas tiem ir vajadzīgi, lai sasniegtu Eiropas kopējo interešu mērķus, kuri pielāgoti vietējām un reģionālajām vajadzībām;

| 40. | ierosina, ka valstu koordinācijai ar visiem pārējiem politikas veidošanas, institucionālajiem un administratīvajiem līmeņiem vajadzētu būt balstītai uz stiprām pilnvarām un īpašu budžetu koordinēšanas darbībām. Varētu arī apsvērt iespēju koordinācijas procesā izveidot tīklu, kurā apvienotas savstarpēji saistītas valstu koordinācijas platformas katrai makroreģionālajai stratēģijai, lai nodrošinātu iekļaujošu īstenošanu katrā iesaistītajā valstī un saskaņotību starp dažādām īstenošanas stratēģijām iesaistītajās valstīs un reģionos; |
| --- | --- |

40.

ierosina, ka valstu koordinācijai ar visiem pārējiem politikas veidošanas, institucionālajiem un administratīvajiem līmeņiem vajadzētu būt balstītai uz stiprām pilnvarām un īpašu budžetu koordinēšanas darbībām. Varētu arī apsvērt iespēju koordinācijas procesā izveidot tīklu, kurā apvienotas savstarpēji saistītas valstu koordinācijas platformas katrai makroreģionālajai stratēģijai, lai nodrošinātu iekļaujošu īstenošanu katrā iesaistītajā valstī un saskaņotību starp dažādām īstenošanas stratēģijām iesaistītajās valstīs un reģionos;

| 41. | uzsver: lai varētu uzlabot pārvaldību, makroreģionālajām stratēģijām ir vajadzīgs atbalsts no Eiropas Komisijas, kam būtu aktīvi jāatbalsta valstu un tematiskā koordinācija un jācenšas stiprināt saikni starp ES politikas pasākumiem un makroreģionālo stratēģiju īstenošanu, pievēršot īpašu uzmanību reģionālajai un vietējai perspektīvai. Eiropas Komisijai vajadzētu rīkot biežas un regulāras sanāksmes un seminārus, kas īstenotājiem un galvenajām ieinteresētajām personām sniedz labāku pārskatu par ES mērķiem un ļauj apmainīties ar paraugpraksi starp esošo makroreģionālo stratēģiju īstenotājiem; |
| --- | --- |

41.

uzsver: lai varētu uzlabot pārvaldību, makroreģionālajām stratēģijām ir vajadzīgs atbalsts no Eiropas Komisijas, kam būtu aktīvi jāatbalsta valstu un tematiskā koordinācija un jācenšas stiprināt saikni starp ES politikas pasākumiem un makroreģionālo stratēģiju īstenošanu, pievēršot īpašu uzmanību reģionālajai un vietējai perspektīvai. Eiropas Komisijai vajadzētu rīkot biežas un regulāras sanāksmes un seminārus, kas īstenotājiem un galvenajām ieinteresētajām personām sniedz labāku pārskatu par ES mērķiem un ļauj apmainīties ar paraugpraksi starp esošo makroreģionālo stratēģiju īstenotājiem;

| 42. | uzskata, ka Eiropas Komisijai būtu ievērojami jāuzlabo iekšējā koordinācija starp dažādiem ģenerāldirektorātiem un jānovērš esošā pārklāšanās ES politikas pasākumu līmenī. Nākamajā Komisijas ziņojumā par ES makroreģionālo stratēģiju īstenošanu būtu vēl vairāk uzmanības jāpievērš labas prakses piemēriem, kurus var pārņemt šo stratēģiju īstenotāji; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka Eiropas Komisijai būtu ievērojami jāuzlabo iekšējā koordinācija starp dažādiem ģenerāldirektorātiem un jānovērš esošā pārklāšanās ES politikas pasākumu līmenī. Nākamajā Komisijas ziņojumā par ES makroreģionālo stratēģiju īstenošanu būtu vēl vairāk uzmanības jāpievērš labas prakses piemēriem, kurus var pārņemt šo stratēģiju īstenotāji;

| 43. | uzskata, ka turpmākajos Eiropas Komisijas ziņojumos būtu arī jāsniedz konkrēti dati par finanšu iemaksām makroreģionālo stratēģiju īstenošanai, tostarp par atbalstīto projektu skaitu. Visbeidzot, Eiropas Komisijai būtu vairāk jādara saistībā ar priekšlikumiem saskaņot terminoloģiju, ko izmanto, lai aprakstītu ar makroreģionālajām stratēģijām saistītās funkcijas un procedūras; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka turpmākajos Eiropas Komisijas ziņojumos būtu arī jāsniedz konkrēti dati par finanšu iemaksām makroreģionālo stratēģiju īstenošanai, tostarp par atbalstīto projektu skaitu. Visbeidzot, Eiropas Komisijai būtu vairāk jādara saistībā ar priekšlikumiem saskaņot terminoloģiju, ko izmanto, lai aprakstītu ar makroreģionālajām stratēģijām saistītās funkcijas un procedūras;

Uzraudzība, novērtēšana un komunikācija

| 44. | uzsver, ka ir nepieciešama uzraudzība un novērtējums par to, kā makroreģionālās stratēģijas tiek īstenotas, lai novērtētu to efektivitāti un sekmētu politikas apguvi. Tomēr ziņošanas nolūkam jābūt skaidram; tas pats attiecas uz ziņojumu galamērķi un jēgu. Ziņošana bez skaidra mērķa un nolūka ir bezjēdzīga birokrātija; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka ir nepieciešama uzraudzība un novērtējums par to, kā makroreģionālās stratēģijas tiek īstenotas, lai novērtētu to efektivitāti un sekmētu politikas apguvi. Tomēr ziņošanas nolūkam jābūt skaidram; tas pats attiecas uz ziņojumu galamērķi un jēgu. Ziņošana bez skaidra mērķa un nolūka ir bezjēdzīga birokrātija;

| 45. | uzskata, ka ziņojumiem par makroreģionālo stratēģiju īstenošanu būtu jāpalīdz novērtēt, vai ES un dalībvalstu politikas pasākumi makroreģionālo stratēģiju īstenošanai joprojām ir saskanīgi un atbilstoši, un jābrīdina ES un valstu politikas veidotāji par aspektiem, kurus ir nepieciešams mainīt. Ikreiz, kad tiek ierosināti jauni tiesību akti, būtu jāveic teritoriālās ietekmes novērtējums, lai apzinātu iespējamo ietekmi uz makroreģionālajām stratēģijām. Ziņojumiem vajadzētu arī palielināt makroreģionālo stratēģiju īstenotāju izpratni par panākto progresu un palīdzēt viņiem uzlabot iekšējās procedūras un pielāgoties jaunajām attīstības tendencēm; |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka ziņojumiem par makroreģionālo stratēģiju īstenošanu būtu jāpalīdz novērtēt, vai ES un dalībvalstu politikas pasākumi makroreģionālo stratēģiju īstenošanai joprojām ir saskanīgi un atbilstoši, un jābrīdina ES un valstu politikas veidotāji par aspektiem, kurus ir nepieciešams mainīt. Ikreiz, kad tiek ierosināti jauni tiesību akti, būtu jāveic teritoriālās ietekmes novērtējums, lai apzinātu iespējamo ietekmi uz makroreģionālajām stratēģijām. Ziņojumiem vajadzētu arī palielināt makroreģionālo stratēģiju īstenotāju izpratni par panākto progresu un palīdzēt viņiem uzlabot iekšējās procedūras un pielāgoties jaunajām attīstības tendencēm;

| 46. | uzsver, ka teritoriālā sadarbība ir zināmā mērā riskanta un nav viegli to precīzi prognozēt. Tāpēc uzraudzība un novērtēšana būtu jākoncentrē uz rezultātiem un sadarbības procesiem, nevis uz skaitļiem. Neveiksmes un kļūdas var gadīties un gadīsies, un to dēļ ne vienmēr būtu uzreiz jāveic finanšu korekcijas vai jābeidz pasākumi, jo tas kavētu novatoriskus, bet riskantus projektus; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka teritoriālā sadarbība ir zināmā mērā riskanta un nav viegli to precīzi prognozēt. Tāpēc uzraudzība un novērtēšana būtu jākoncentrē uz rezultātiem un sadarbības procesiem, nevis uz skaitļiem. Neveiksmes un kļūdas var gadīties un gadīsies, un to dēļ ne vienmēr būtu uzreiz jāveic finanšu korekcijas vai jābeidz pasākumi, jo tas kavētu novatoriskus, bet riskantus projektus;

| 47. | piekrīt Eiropas Komisijas viedoklim, ka spēcīgai komunikācijas stratēģijai vajadzētu būt ES makroreģionālo stratēģiju sastāvdaļai, un uzskata, ka, ņemot vērā pašreizējo stāvokli Eiropas Savienībā, ir nepieciešams informēt par ES rīcības pievienoto vērtību. Makroreģionālās stratēģijas padara Eiropas politikas mērķus redzamākas un saprotamākus iedzīvotājiem vietējā līmenī. Tādējādi tās sniedz atbildi uz pašreizējām politiskajām norisēm Eiropā un varētu sniegt būtisku ieguldījumu turpmākajās debatēs par ES-27, ko nesen uzsāka Eiropas Komisija ar savu Balto grāmatu par Eiropas nākotni; |
| --- | --- |

47.

piekrīt Eiropas Komisijas viedoklim, ka spēcīgai komunikācijas stratēģijai vajadzētu būt ES makroreģionālo stratēģiju sastāvdaļai, un uzskata, ka, ņemot vērā pašreizējo stāvokli Eiropas Savienībā, ir nepieciešams informēt par ES rīcības pievienoto vērtību. Makroreģionālās stratēģijas padara Eiropas politikas mērķus redzamākas un saprotamākus iedzīvotājiem vietējā līmenī. Tādējādi tās sniedz atbildi uz pašreizējām politiskajām norisēm Eiropā un varētu sniegt būtisku ieguldījumu turpmākajās debatēs par ES-27, ko nesen uzsāka Eiropas Komisija ar savu Balto grāmatu par Eiropas nākotni;

Piezīmes par atsevišķām stratēģijām

ES stratēģija Baltijas jūras reģionam (EUSBSR)

| 48. | piekrīt Eiropas Komisijas vērtējumam par EUSBSR īstenošanu un problēmām un atgādina, ka 2016. gadā tika izveidots Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) vadošo iestāžu tīkls saistībā ar ES stratēģiju Baltijas jūras reģionam. Šā tīkla mērķis ir rast veidus, kā nodrošināt efektīvāku finansiālo atbalstu EUSBSR īstenošanai. Līdzīgi tīkli ir izveidoti arī citiem fondiem. Šis ir labas prakses piemērs, ko varētu izmantot citās makroreģionālajās stratēģijās. Vēl viens labas prakses piemērs ir reģionu un pilsētu tīklu dalība ES stratēģijas Baltijas jūras reģionam īstenošanā; |
| --- | --- |

48.

piekrīt Eiropas Komisijas vērtējumam par EUSBSR īstenošanu un problēmām un atgādina, ka 2016. gadā tika izveidots Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) vadošo iestāžu tīkls saistībā ar ES stratēģiju Baltijas jūras reģionam. Šā tīkla mērķis ir rast veidus, kā nodrošināt efektīvāku finansiālo atbalstu EUSBSR īstenošanai. Līdzīgi tīkli ir izveidoti arī citiem fondiem. Šis ir labas prakses piemērs, ko varētu izmantot citās makroreģionālajās stratēģijās. Vēl viens labas prakses piemērs ir reģionu un pilsētu tīklu dalība ES stratēģijas Baltijas jūras reģionam īstenošanā;

| 49. | atzīmē, ka ES stratēģijas Baltijas jūras reģionam Sākumkapitāla instruments efektīvi veicina centienus veidot partnerības un sagatavot sadarbības projektus, kam finansējums tiek meklēts Baltijas jūras reģiona Interreg programmā vai citās finansēšanas programmās. Tā kā ES stratēģija Baltijas jūras reģionam ir pirmā makroreģionālā stratēģija, ir zināmi daudzi labas prakses piemēri, ko varētu pārņemt arī pārējās makroreģionālās stratēģijas; |
| --- | --- |

49.

atzīmē, ka ES stratēģijas Baltijas jūras reģionam Sākumkapitāla instruments efektīvi veicina centienus veidot partnerības un sagatavot sadarbības projektus, kam finansējums tiek meklēts Baltijas jūras reģiona Interreg programmā vai citās finansēšanas programmās. Tā kā ES stratēģija Baltijas jūras reģionam ir pirmā makroreģionālā stratēģija, ir zināmi daudzi labas prakses piemēri, ko varētu pārņemt arī pārējās makroreģionālās stratēģijas;

ES stratēģija Donavas reģionam (EUSDR)

| 50. | piekrīt Eiropas Komisijas vērtējumam par EUSDR īstenošanu un problēmām. Viens no EUSDR pamanāmākajiem rezultātiem ir tas, ka izveidotas Donavas reģionam paredzētās Interreg transnacionālās programmas, kas precīzi atbilst Donavas reģiona stratēģijas ģeogrāfiskajai telpai. Saistībā ar ES stratēģiju Donavas reģionam ir izstrādāta virkne projektu, un daudzus no tiem apstiprināja Donavas reģionam paredzētā transnacionālā programma vai citi finansējuma avoti. Turklāt 2014. gadā četrpadsmit valstis kopīgi izveidoja jaunu struktūru – Donavas stratēģijas centru (DSP), lai atvieglotu EUSDR īstenošanu un visu esošo un potenciālo dalībnieku iesaisti. Abām iniciatīvām ir ļoti labi panākumi, un tām būtu jāturpina saņemt atbalstu; |
| --- | --- |

50.

piekrīt Eiropas Komisijas vērtējumam par EUSDR īstenošanu un problēmām. Viens no EUSDR pamanāmākajiem rezultātiem ir tas, ka izveidotas Donavas reģionam paredzētās Interreg transnacionālās programmas, kas precīzi atbilst Donavas reģiona stratēģijas ģeogrāfiskajai telpai. Saistībā ar ES stratēģiju Donavas reģionam ir izstrādāta virkne projektu, un daudzus no tiem apstiprināja Donavas reģionam paredzētā transnacionālā programma vai citi finansējuma avoti. Turklāt 2014. gadā četrpadsmit valstis kopīgi izveidoja jaunu struktūru – Donavas stratēģijas centru (DSP), lai atvieglotu EUSDR īstenošanu un visu esošo un potenciālo dalībnieku iesaisti. Abām iniciatīvām ir ļoti labi panākumi, un tām būtu jāturpina saņemt atbalstu;

| 51. | atzinīgi vērtē to, ka ES stratēģija Donavas reģionam ir novatoriska reģionālās politikas, paplašināšanās un kaimiņattiecību politikas platforma un ka tā veicina vietējo un reģionālo pašvaldību un pilsoniskās sabiedrības, tostarp sociālo partneru iesaistīšanu; |
| --- | --- |

51.

atzinīgi vērtē to, ka ES stratēģija Donavas reģionam ir novatoriska reģionālās politikas, paplašināšanās un kaimiņattiecību politikas platforma un ka tā veicina vietējo un reģionālo pašvaldību un pilsoniskās sabiedrības, tostarp sociālo partneru iesaistīšanu;

ES stratēģija Adrijas un Jonijas jūras reģionam (EUSAIR)

| 52. | norāda, ka Adrijas un Jonijas jūras reģiona valstis lielā mērā ietekmē bēgļu un migrācijas krīze. EUSAIR 2. forumā, kas 2017. gada 11. un 12. maijā notika Joanīnā (Grieķijā), īpašu uzmanību veltīja tam, kā EUSAIR var palīdzēt stiprināt Adrijas un Jonijas jūras reģiona valstu izturētspēju krīzes pārvarēšanā. Rezolūcijā, ko pieņēma 2. forumā, iesaistītās valstis tika aicinātas izveidot sadarbības platformu, ar kuras palīdzību reģiona valstis varētu uzlabot koordināciju, reaģējot uz krīzi, un mācīties cita no citas; |
| --- | --- |

52.

norāda, ka Adrijas un Jonijas jūras reģiona valstis lielā mērā ietekmē bēgļu un migrācijas krīze. EUSAIR 2. forumā, kas 2017. gada 11. un 12. maijā notika Joanīnā (Grieķijā), īpašu uzmanību veltīja tam, kā EUSAIR var palīdzēt stiprināt Adrijas un Jonijas jūras reģiona valstu izturētspēju krīzes pārvarēšanā. Rezolūcijā, ko pieņēma 2. forumā, iesaistītās valstis tika aicinātas izveidot sadarbības platformu, ar kuras palīdzību reģiona valstis varētu uzlabot koordināciju, reaģējot uz krīzi, un mācīties cita no citas;

| 53. | atzinīgi vērtē centienus veicināt sadarbību starp ESI fondiem un Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA). Tas nozīmē, ka ESI fondiem, IPA un citām attiecīgajām valstu un reģionālajām finansējuma plūsmām ir jāatbalsta EUSAIR mērķu sasniegšana. Šajā saistībā varētu meklēt papildu sinerģiju ar ES stratēģiju Donavas reģionam un reģionālām starptautiskām organizācijām. Atšķirīgā terminoloģija, ko lieto īstenošanas procesu aprakstam, diemžēl joprojām rada neskaidrību un kavē sinerģijas izmantošanu; |
| --- | --- |

53.

atzinīgi vērtē centienus veicināt sadarbību starp ESI fondiem un Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA). Tas nozīmē, ka ESI fondiem, IPA un citām attiecīgajām valstu un reģionālajām finansējuma plūsmām ir jāatbalsta EUSAIR mērķu sasniegšana. Šajā saistībā varētu meklēt papildu sinerģiju ar ES stratēģiju Donavas reģionam un reģionālām starptautiskām organizācijām. Atšķirīgā terminoloģija, ko lieto īstenošanas procesu aprakstam, diemžēl joprojām rada neskaidrību un kavē sinerģijas izmantošanu;

| 54. | atzīst, ka ES stratēģija Adrijas un Jonijas jūras reģionam nodrošina pievienoto vērtību starpvaldību un daudzpusējai sadarbībai teritorijā, kur tiek īstenota šī stratēģija; |
| --- | --- |

54.

atzīst, ka ES stratēģija Adrijas un Jonijas jūras reģionam nodrošina pievienoto vērtību starpvaldību un daudzpusējai sadarbībai teritorijā, kur tiek īstenota šī stratēģija;

| 55. | uzskata, ka būtu jānovērš plaisa starp politiskajiem paziņojumiem un līdzekļiem, kas pieejami īstenošanai. Stratēģijas mērķus var sasniegt tikai tad, ja tā saņem finanšu līdzekļus un nepieciešamos pārvaldības instrumentus; |
| --- | --- |

55.

uzskata, ka būtu jānovērš plaisa starp politiskajiem paziņojumiem un līdzekļiem, kas pieejami īstenošanai. Stratēģijas mērķus var sasniegt tikai tad, ja tā saņem finanšu līdzekļus un nepieciešamos pārvaldības instrumentus;

ES stratēģija Alpu reģionam (EUSALP)

| 56. | atzīmē, ka EUSALP īstenošana sākās 2016. gada pirmajā pusgadā. Ir pāragri izdarīt secinājumus, bet EUSALP pirmie soļi katrā ziņā ir daudzsološi. Pozitīvi ir vērtējams tas, ka vairums no septiņām EUSALP valstīm galvenokārt iesaistās ar savu reģionālo līmeņu starpniecību. Valstu/federālais līmenis ir iesaistīts valdē, savukārt stratēģijas īstenošana notiek galvenokārt reģionālā līmenī. Valstu/federālā līmeņa ieinteresētība, kad tā tiktu panākta, varētu būt izšķirošs faktors, kas stratēģijai dotu lielāku impulsu tuvākajā nākotnē. Vietējā un reģionālā līmeņa iesaistīšana neapšaubāmi palīdzēs veidot ieinteresētību un veicināt iekļaujošu un auglīgu stratēģijas īstenošanu tuvākajā nākotnē; |
| --- | --- |

56.

atzīmē, ka EUSALP īstenošana sākās 2016. gada pirmajā pusgadā. Ir pāragri izdarīt secinājumus, bet EUSALP pirmie soļi katrā ziņā ir daudzsološi. Pozitīvi ir vērtējams tas, ka vairums no septiņām EUSALP valstīm galvenokārt iesaistās ar savu reģionālo līmeņu starpniecību. Valstu/federālais līmenis ir iesaistīts valdē, savukārt stratēģijas īstenošana notiek galvenokārt reģionālā līmenī. Valstu/federālā līmeņa ieinteresētība, kad tā tiktu panākta, varētu būt izšķirošs faktors, kas stratēģijai dotu lielāku impulsu tuvākajā nākotnē. Vietējā un reģionālā līmeņa iesaistīšana neapšaubāmi palīdzēs veidot ieinteresētību un veicināt iekļaujošu un auglīgu stratēģijas īstenošanu tuvākajā nākotnē;

| 57. | uzskata, ka stratēģija Alpu reģionam var sekmēt centienus īstenot Eiropas makroreģioniem kopīgu ilgtspējīgas attīstības modeli. Eiropas iedzīvotāji un labklājība ir koncentrēti galvenokārt pilsētu un lielpilsētu teritorijās, taču, lai nodrošinātu pilsētu ilgtspējīgu attīstību, ir jāsaglabā to tuvumā esošie lauku un kalnu apgabali. Dabas resursu aizsardzība ļauj iedzīvotājiem gūt labumu no atpūtas vietām, apgādāt sevi ar veselīgu un kvalitatīvu pārtiku, kā arī saglabāt bioloģisko daudzveidību. Lai veidotu stratēģiskas sinerģijas un iedzīvotājiem adresētas, kopīgas komunikācijas kampaņas, liela nozīme būtu jāpiešķir lielpilsētu, proti, radošuma un novatorisma dzinējspēka un katalizatora, saiknei ar lauku un kalnu apgabaliem; |
| --- | --- |

57.

uzskata, ka stratēģija Alpu reģionam var sekmēt centienus īstenot Eiropas makroreģioniem kopīgu ilgtspējīgas attīstības modeli. Eiropas iedzīvotāji un labklājība ir koncentrēti galvenokārt pilsētu un lielpilsētu teritorijās, taču, lai nodrošinātu pilsētu ilgtspējīgu attīstību, ir jāsaglabā to tuvumā esošie lauku un kalnu apgabali. Dabas resursu aizsardzība ļauj iedzīvotājiem gūt labumu no atpūtas vietām, apgādāt sevi ar veselīgu un kvalitatīvu pārtiku, kā arī saglabāt bioloģisko daudzveidību. Lai veidotu stratēģiskas sinerģijas un iedzīvotājiem adresētas, kopīgas komunikācijas kampaņas, liela nozīme būtu jāpiešķir lielpilsētu, proti, radošuma un novatorisma dzinējspēka un katalizatora, saiknei ar lauku un kalnu apgabaliem;

| 58. | tomēr norāda: ņemot vērā ilglaicīgo sadarbību reģionā un plaukstošo ekonomiku, EUSALP dalībnieki varētu rīkoties vēl vērienīgāk un iet tālāk par ierasto Interreg sadarbību, tādā veidā rādot piemēru citiem makroreģioniem. Viena no iespējām, ko varētu apsvērt, ir izveidot pastāvīgu stratēģijas īstenošanas koordinācijas struktūru, kas efektīvi stiprinātu pārvaldības sistēmu; |
| --- | --- |

58.

tomēr norāda: ņemot vērā ilglaicīgo sadarbību reģionā un plaukstošo ekonomiku, EUSALP dalībnieki varētu rīkoties vēl vērienīgāk un iet tālāk par ierasto Interreg sadarbību, tādā veidā rādot piemēru citiem makroreģioniem. Viena no iespējām, ko varētu apsvērt, ir izveidot pastāvīgu stratēģijas īstenošanas koordinācijas struktūru, kas efektīvi stiprinātu pārvaldības sistēmu;

| 59. | atzīmē un atzinīgi vērtē Bavārijas, kas pilda prezidentūras pienākumus, un citu iesaistīto reģionu vienotās nostājas dokumentu, kurā ierosināts stratēģijas integrēt nākamās daudzgadu finanšu shēmas tiesiskajā regulējumā; |
| --- | --- |

59.

atzīmē un atzinīgi vērtē Bavārijas, kas pilda prezidentūras pienākumus, un citu iesaistīto reģionu vienotās nostājas dokumentu, kurā ierosināts stratēģijas integrēt nākamās daudzgadu finanšu shēmas tiesiskajā regulējumā;

Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības

| 60. | uzskata, ka makroreģionālo stratēģiju pamatprincipi nodrošina stabilu un reālu pamatu Apvienotās Karalistes decentralizēto pārvaldes struktūru, reģionālo un vietējo pašvaldību un to kopienu turpmākai sadarbībai ar partneriem Eiropas Savienībā, un aicina ES un Apvienotās Karalistes sarunu dalībniekus iekļaut šo jautājumu apspriežamo punktu sarakstā sarunās par līgumu par Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības. |
| --- | --- |

60.

uzskata, ka makroreģionālo stratēģiju pamatprincipi nodrošina stabilu un reālu pamatu Apvienotās Karalistes decentralizēto pārvaldes struktūru, reģionālo un vietējo pašvaldību un to kopienu turpmākai sadarbībai ar partneriem Eiropas Savienībā, un aicina ES un Apvienotās Karalistes sarunu dalībniekus iekļaut šo jautājumu apspriežamo punktu sarakstā sarunās par līgumu par Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības.

Briselē, 2017. gada 30. novembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  RK atzinums “Teritoriālais redzējums 2050. gadam: kādas perspektīvas?” (COR-2015-04285).

1

(2)  Pirmo makroreģionālo stratēģiju (ES stratēģiju Baltijas jūras reģionam (EUSBSR)) sāka īstenot 2009. gadā.

2

EUSBSR

(3)  Atzinums “Stratēģija Donavas reģionam”, CdR 86/2011 fin; atzinums “Pārskatītā ES stratēģija Baltija jūras reģionam”, CdR 1272/2012 fin; atzinums “Makroreģionu stratēģiju pievienotā vērtība”, CdR 5074/2013 fin; atzinums “ES stratēģija Adrijas un Jonijas jūras reģionam”, CdR 23/2014 fin; atzinums “Eiropas Savienības makroreģionālā stratēģija Alpu reģionam”, CdR 2994/2014 fin.

3

---

| 8.5.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 164/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 164/19

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “2017. gada ziņojums par ES pilsonību”

(2018/C 164/04)

| Ziņotājs: | Martínez Suárez (PSE/ES), Astūrijas firstistes vispārējo lietu ministrs |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Pilsoņu tiesību stiprināšana demokrātisku pārmaiņu Savienībā. 2017. gada ziņojums par ES pilsonību”
  COM(2017) 30 final/2 |

Ziņotājs:

Martínez Suárez (PSE/ES), Astūrijas firstistes vispārējo lietu ministrs

Atsauces dokuments:

Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Pilsoņu tiesību stiprināšana demokrātisku pārmaiņu Savienībā. 2017. gada ziņojums par ES pilsonību”

COM(2017) 30 final/2

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Ievads un vispārīga informācija

| 1. | atzīst, ka pašreizējā nenoteiktības periodā Eiropas Savienībā ir ļoti svarīgi stiprināt pilsoņu apziņu par viņu piederību, līdzdalību un tuvināšanu integrācijas projektam, kas attīstīts pēdējos sešdesmit gados. Eiropas modelis joprojām ir pievilcīgs, tomēr viens no līdzekļiem, kā šim procesam dot jaunu impulsu, ir progress ceļā uz pilsoņu tiesību nostiprināšanu visos līmeņos (politiskā, sociālā, ekonomiskā un kultūras līmenī). Šajā situācijā ES pilsonība, kas ieviesta ar Māstrihtas līgumu pirms 25 gadiem, kā vienots statuss visiem Eiropas iedzīvotājiem var būt piemērots līdzeklis šo mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

1.

atzīst, ka pašreizējā nenoteiktības periodā Eiropas Savienībā ir ļoti svarīgi stiprināt pilsoņu apziņu par viņu piederību, līdzdalību un tuvināšanu integrācijas projektam, kas attīstīts pēdējos sešdesmit gados. Eiropas modelis joprojām ir pievilcīgs, tomēr viens no līdzekļiem, kā šim procesam dot jaunu impulsu, ir progress ceļā uz pilsoņu tiesību nostiprināšanu visos līmeņos (politiskā, sociālā, ekonomiskā un kultūras līmenī). Šajā situācijā ES pilsonība, kas ieviesta ar Māstrihtas līgumu pirms 25 gadiem, kā vienots statuss visiem Eiropas iedzīvotājiem var būt piemērots līdzeklis šo mērķu sasniegšanai;

| 2. | aicina stiprināt pilsoņu tiesības globalizācijas procesā, kas rada gan iespējas, gan arī problēmjautājumus mūsu pilsoņiem. Šajā perspektīvā atzinīgi vērtē Komisijas nesen uzsāktās pārdomas par globalizācijas procesa iegrožošanu, ar stabilu sociālo politiku nodrošinot Eiropas pilsoņu aizsardzību un tiesību nostiprināšanu, palīdzot sasniegt augšupvērstu konverģenci dzīves līmeņa ziņā un ar privātā sektora īpašu piesaisti sniedzot vajadzīgo atbalstu izglītībai un apmācībai visa mūža garumā, un īpaši norāda, ka Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem varētu būt svarīga nozīme, lai pievērstos šiem pasākumiem saistībā ar neaizsargātiem reģioniem; |
| --- | --- |

2.

aicina stiprināt pilsoņu tiesības globalizācijas procesā, kas rada gan iespējas, gan arī problēmjautājumus mūsu pilsoņiem. Šajā perspektīvā atzinīgi vērtē Komisijas nesen uzsāktās pārdomas par globalizācijas procesa iegrožošanu, ar stabilu sociālo politiku nodrošinot Eiropas pilsoņu aizsardzību un tiesību nostiprināšanu, palīdzot sasniegt augšupvērstu konverģenci dzīves līmeņa ziņā un ar privātā sektora īpašu piesaisti sniedzot vajadzīgo atbalstu izglītībai un apmācībai visa mūža garumā, un īpaši norāda, ka Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem varētu būt svarīga nozīme, lai pievērstos šiem pasākumiem saistībā ar neaizsargātiem reģioniem;

| 3. | uzsver, ka ir jānodrošina tiesiskuma principa ievērošana arī vietējā un reģionālajā līmenī, jo tieši šajos līmeņos pilsoņi uztver šo principu un, kā Komiteja jau norādījusi (1), gandrīz 100 000 ES vietējo un reģionālo pašvaldību savā saziņā ar sabiedrību visā tās daudzveidībā ir lielā mērā atbildīgas par pamattiesību un pamatbrīvību īstenošanu; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka ir jānodrošina tiesiskuma principa ievērošana arī vietējā un reģionālajā līmenī, jo tieši šajos līmeņos pilsoņi uztver šo principu un, kā Komiteja jau norādījusi (1), gandrīz 100 000 ES vietējo un reģionālo pašvaldību savā saziņā ar sabiedrību visā tās daudzveidībā ir lielā mērā atbildīgas par pamattiesību un pamatbrīvību īstenošanu;

| 4. | saskaņā ar agrāk sagatavotajiem RK atzinumiem par iepriekšējiem ziņojumiem par pilsonību vēlreiz atgādina, ka nedrīkst neņemt vērā ar pilsonību saistīto sociālo dimensiju un reģionālo un vietējo pašvaldību īpašās pilnvaras šajā jomā. Šajā sakarā Komiteja ir gandarīta par iestāžu izteikto apņemšanos panākt augšupvērstu konverģenci dzīves līmeņa ziņā un uzsver, ka šā gada rudenī Eiropas sociālo tiesību pīlārā jāņem vērā subsidiaritātes princips, kā arī vērš uzmanību uz to, kāda ietekme uz vietējo un reģionālo pašvaldību pilnvarām būs minētā pīlāra III sadaļai, kas attiecas uz sociālo aizsardzību un iekļaušanu, ņemot vērā, ka tajā cita starpā paredzēti pasākumi, kas saistīti ar bērnu aizsardzību, minimālo ienākumu, cilvēku ar invaliditāti iekļaušanu, mājokļa un pamatpakalpojumu pieejamību utt. (2). Komiteja uzsver, ka jebkāda dokumentā paredzēto tiesību stiprināšana jāpapildina ar teritoriālās ietekmes novērtējumu, kā arī subsidiaritātes un proporcionalitātes aspektu analīzi, lai garantētu vietējo un reģionālo pašvaldību kompetenču ievērošanu; |
| --- | --- |

4.

saskaņā ar agrāk sagatavotajiem RK atzinumiem par iepriekšējiem ziņojumiem par pilsonību vēlreiz atgādina, ka nedrīkst neņemt vērā ar pilsonību saistīto sociālo dimensiju un reģionālo un vietējo pašvaldību īpašās pilnvaras šajā jomā. Šajā sakarā Komiteja ir gandarīta par iestāžu izteikto apņemšanos panākt augšupvērstu konverģenci dzīves līmeņa ziņā un uzsver, ka šā gada rudenī Eiropas sociālo tiesību pīlārā jāņem vērā subsidiaritātes princips, kā arī vērš uzmanību uz to, kāda ietekme uz vietējo un reģionālo pašvaldību pilnvarām būs minētā pīlāra III sadaļai, kas attiecas uz sociālo aizsardzību un iekļaušanu, ņemot vērā, ka tajā cita starpā paredzēti pasākumi, kas saistīti ar bērnu aizsardzību, minimālo ienākumu, cilvēku ar invaliditāti iekļaušanu, mājokļa un pamatpakalpojumu pieejamību utt. (2). Komiteja uzsver, ka jebkāda dokumentā paredzēto tiesību stiprināšana jāpapildina ar teritoriālās ietekmes novērtējumu, kā arī subsidiaritātes un proporcionalitātes aspektu analīzi, lai garantētu vietējo un reģionālo pašvaldību kompetenču ievērošanu;

| 5. | pauž nopietnas bažas par sekām, ko pilsonībai var radīt Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES, un uzskata, ka saskaņā ar savstarpīguma principu ir obligāti jāgarantē – pietiekami skaidri un pilnībā ievērojot juridisko noteiktību – Apvienotajā Karalistē dzīvojošo Eiropas Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu, kā arī Eiropas Savienības dalībvalstīs dzīvojošo Apvienotās Karalistes pilsoņu tiesības. Turpmākajos gados tam jāpievērš īpaša uzmanība. Tāpēc ir būtiski nākamajā nolīgumā paredzēt efektīvas, nediskriminējošas un pēc iespējas plašākas garantijas, lai aizsargātu pilsoņu tiesības, tostarp arī ES pilsoņu tiesības uz pastāvīgu uzturēšanos Apvienotajā Karalistē un Apvienotās Karalistes pilsoņu tiesības uz pastāvīgu uzturēšanos Eiropas Savienībā. Protams, lai panāktu taisnīgu risinājumu, savstarpēji būtu jāgarantē tādas pašas tiesības; |
| --- | --- |

5.

pauž nopietnas bažas par sekām, ko pilsonībai var radīt Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES, un uzskata, ka saskaņā ar savstarpīguma principu ir obligāti jāgarantē – pietiekami skaidri un pilnībā ievērojot juridisko noteiktību – Apvienotajā Karalistē dzīvojošo Eiropas Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu, kā arī Eiropas Savienības dalībvalstīs dzīvojošo Apvienotās Karalistes pilsoņu tiesības. Turpmākajos gados tam jāpievērš īpaša uzmanība. Tāpēc ir būtiski nākamajā nolīgumā paredzēt efektīvas, nediskriminējošas un pēc iespējas plašākas garantijas, lai aizsargātu pilsoņu tiesības, tostarp arī ES pilsoņu tiesības uz pastāvīgu uzturēšanos Apvienotajā Karalistē un Apvienotās Karalistes pilsoņu tiesības uz pastāvīgu uzturēšanos Eiropas Savienībā. Protams, lai panāktu taisnīgu risinājumu, savstarpēji būtu jāgarantē tādas pašas tiesības;

| 6. | atzinīgi vērtējot sarunu procesā iesaistīto pušu nostāju šajos jautājumos un vēloties pastāvīgi saņemt pēc iespējas plašāku aktuālu informāciju par sarunu gaitu, uzskata, ka ir precīzi jāidentificē saņēmēji un garantējamās pamattiesības, t. sk. izglītības, veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu pieejamība, kā arī jāsaglabā konkrētie apstākļi (Ziemeļīrija un Kipra) vietās, kur varētu rasties problēmas, kas saistītas ar Eiropas pilsoņu tiesībām. Uzskata, ka visā šajā procesā ar vietējo un reģionālo pašvaldību atbalstu jāsniedz pēc iespējas plašāka informācija attiecīgajām personām, kā arī jānovērš jebkāda pret viņām vērsta diskriminācija vai ksenofobija; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtējot sarunu procesā iesaistīto pušu nostāju šajos jautājumos un vēloties pastāvīgi saņemt pēc iespējas plašāku aktuālu informāciju par sarunu gaitu, uzskata, ka ir precīzi jāidentificē saņēmēji un garantējamās pamattiesības, t. sk. izglītības, veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu pieejamība, kā arī jāsaglabā konkrētie apstākļi (Ziemeļīrija un Kipra) vietās, kur varētu rasties problēmas, kas saistītas ar Eiropas pilsoņu tiesībām. Uzskata, ka visā šajā procesā ar vietējo un reģionālo pašvaldību atbalstu jāsniedz pēc iespējas plašāka informācija attiecīgajām personām, kā arī jānovērš jebkāda pret viņām vērsta diskriminācija vai ksenofobija;

| 7. | ņemot vērā iepriekšminēto, ļoti pozitīvi vērtē priekšlikumus, ko Eiropas Komisija ierosinājusi 2017. gada ziņojumā par ES pilsonību, kā arī to piemērotību, lai uzsāktu jaunu posmu ES pilsoņu tiesību stiprināšanā, tomēr uzskata, ka ziņojuma saturu varētu papildināt; |
| --- | --- |

7.

ņemot vērā iepriekšminēto, ļoti pozitīvi vērtē priekšlikumus, ko Eiropas Komisija ierosinājusi 2017. gada ziņojumā par ES pilsonību, kā arī to piemērotību, lai uzsāktu jaunu posmu ES pilsoņu tiesību stiprināšanā, tomēr uzskata, ka ziņojuma saturu varētu papildināt;

Ar ES pilsonību un ES kopējām vērtībām saistīto tiesību veicināšana

| 8. | norāda, ka Eiropas sabiedrība visvairāk uzticas reģionālajām un vietējām pašvaldībām un ka vietējiem un reģionālajiem politiķiem, popularizējot iedzīvotāju viedokli, jāuzņemas daudz nozīmīgāka loma ES lēmumu pieņemšanas procesā; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka Eiropas sabiedrība visvairāk uzticas reģionālajām un vietējām pašvaldībām un ka vietējiem un reģionālajiem politiķiem, popularizējot iedzīvotāju viedokli, jāuzņemas daudz nozīmīgāka loma ES lēmumu pieņemšanas procesā;

| 9. | uzskata, ka vietējo un reģionālo pašvaldību darbam būs izšķiroša nozīme, lai virzītu uz priekšu Komisijas priekšlikumus, kas saistīti ar izpratnes veidošanu par pilsoņu tiesībām. Lai veicinātu tūlītēju piekļuvi šai informācijai, ir vajadzīga pašvaldību iesaiste, jo pašvaldības būtībā ir pilsoņiem tuvākā līmeņa un pieejamākās pārvaldes iestādes. Šajā nolūkā vajadzētu paplašināt Eiropas informācijas centru (Europe Direct) funkcijas iedzīvotāju informēšanā un izpratnes veidošanā par to, kādas ir viņu tiesības un finansējuma iespējas Eiropas Savienībā, kādi pasākumi un semināri notiek saistībā ar Eiropas tematu un kā sazināties ar attiecīgajām organizācijām; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka vietējo un reģionālo pašvaldību darbam būs izšķiroša nozīme, lai virzītu uz priekšu Komisijas priekšlikumus, kas saistīti ar izpratnes veidošanu par pilsoņu tiesībām. Lai veicinātu tūlītēju piekļuvi šai informācijai, ir vajadzīga pašvaldību iesaiste, jo pašvaldības būtībā ir pilsoņiem tuvākā līmeņa un pieejamākās pārvaldes iestādes. Šajā nolūkā vajadzētu paplašināt Eiropas informācijas centru (Europe Direct) funkcijas iedzīvotāju informēšanā un izpratnes veidošanā par to, kādas ir viņu tiesības un finansējuma iespējas Eiropas Savienībā, kādi pasākumi un semināri notiek saistībā ar Eiropas tematu un kā sazināties ar attiecīgajām organizācijām;

| 10. | uzskata, ka izpratnes veidošana sabiedrībā galvenokārt jāorientē uz jauniešiem. Līdz šim ekonomikas krīze vissmagāk ir skārusi jauniešus, tāpēc īpaša uzmanība jāpievērš tam, ka jaunieši zaudējuši uzticēšanos integrācijas procesam un pilsonības statusam, kas viņiem nenodrošina pilnvērtīgu personīgo un profesionālo izaugsmi. Īstenojamos pasākumos, kuros būtiska loma ir vietējām un reģionālajām pašvaldībām, jāietver ne tikai Eiropas Solidaritātes korpusa izveide, bet arī dažādi citi pasākumi (nodarbinātības pieejamība, mobilitāte, izglītība, prasmju pilnveidošana utt.), kā tas pieprasīts Eiropadomes sanāksmē pagājušā gada decembrī; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka izpratnes veidošana sabiedrībā galvenokārt jāorientē uz jauniešiem. Līdz šim ekonomikas krīze vissmagāk ir skārusi jauniešus, tāpēc īpaša uzmanība jāpievērš tam, ka jaunieši zaudējuši uzticēšanos integrācijas procesam un pilsonības statusam, kas viņiem nenodrošina pilnvērtīgu personīgo un profesionālo izaugsmi. Īstenojamos pasākumos, kuros būtiska loma ir vietējām un reģionālajām pašvaldībām, jāietver ne tikai Eiropas Solidaritātes korpusa izveide, bet arī dažādi citi pasākumi (nodarbinātības pieejamība, mobilitāte, izglītība, prasmju pilnveidošana utt.), kā tas pieprasīts Eiropadomes sanāksmē pagājušā gada decembrī;

| 11. | uzskata, ka vietējām pašvaldībām ir izšķiroša nozīme demokrātijas principa stiprināšanā, jo ES pilsoņiem tas ir pirmais un tuvākais pārstāvības demokrātijas līmenis. Turklāt vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanās dialogā ar pilsoņiem un publiskajās debatēs palīdz veicināt līdzdalības demokrātiju, tāpēc turpmāk būtu jāstiprina pašvaldību iesaiste; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka vietējām pašvaldībām ir izšķiroša nozīme demokrātijas principa stiprināšanā, jo ES pilsoņiem tas ir pirmais un tuvākais pārstāvības demokrātijas līmenis. Turklāt vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanās dialogā ar pilsoņiem un publiskajās debatēs palīdz veicināt līdzdalības demokrātiju, tāpēc turpmāk būtu jāstiprina pašvaldību iesaiste;

| 12. | uzskata, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kuras sniedz sociālo palīdzību un sociālos pakalpojumus, var būt svarīga loma, lai garantētu ES pilsoņiem tiesības uzturēties citā dalībvalstī. Pašvaldību darbībai “sociālā pilsoniskuma” jomā vienmēr jābūt balstītai uz kritērijiem, kas noteikti ES tiesībās un precizēti judikatūrā, tāpēc ir svarīgi pārzināt un izplatīt šīs tiesības; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kuras sniedz sociālo palīdzību un sociālos pakalpojumus, var būt svarīga loma, lai garantētu ES pilsoņiem tiesības uzturēties citā dalībvalstī. Pašvaldību darbībai “sociālā pilsoniskuma” jomā vienmēr jābūt balstītai uz kritērijiem, kas noteikti ES tiesībās un precizēti judikatūrā, tāpēc ir svarīgi pārzināt un izplatīt šīs tiesības;

| 13. | atzīst, ka personu pārvietošanās brīvības īstenošana, kas izpaužas tūristu, kultūras, izglītības un ekonomikas jomas apmaiņas veidā, ir devusi ieguldījumu Eiropas pilsoniskuma apziņas veidošanā un savstarpējas izpratnes veicināšanā; iesaka ar intensīvāku šādu kontaktu palīdzību stiprināt vienotības izjūtu Eiropas iedzīvotāju vidū. It īpaši to var sekmēt mūsu kultūras un tās mantojuma daudzveidības uzsvēršana, un to atzinušas Eiropas iestādes, nosakot 2018. gadu par Eiropas Kultūras mantojuma gadu, kurā vietējās un reģionālās pašvaldības ir svarīgas stratēģiskās dalībnieces pasākumos un iniciatīvās, kas tiks popularizētas Eiropas Kultūras mantojuma gada ietvaros; |
| --- | --- |

13.

atzīst, ka personu pārvietošanās brīvības īstenošana, kas izpaužas tūristu, kultūras, izglītības un ekonomikas jomas apmaiņas veidā, ir devusi ieguldījumu Eiropas pilsoniskuma apziņas veidošanā un savstarpējas izpratnes veicināšanā; iesaka ar intensīvāku šādu kontaktu palīdzību stiprināt vienotības izjūtu Eiropas iedzīvotāju vidū. It īpaši to var sekmēt mūsu kultūras un tās mantojuma daudzveidības uzsvēršana, un to atzinušas Eiropas iestādes, nosakot 2018. gadu par Eiropas Kultūras mantojuma gadu, kurā vietējās un reģionālās pašvaldības ir svarīgas stratēģiskās dalībnieces pasākumos un iniciatīvās, kas tiks popularizētas Eiropas Kultūras mantojuma gada ietvaros;

Veicināt un uzlabot pilsoņu līdzdalību ES demokrātiskajā dzīvē

| 14. | piekrīt, ka viens no pilsonības galvenajiem aspektiem – turklāt vistiešākais aspekts – ir saistīts ar pilsoņu līdzdalību vietējās un reģionālās vēlēšanās; uzsver arī to, ka piedalīšanās Eiropas Parlamenta vēlēšanās pastāvīgās dzīvesvietas valstī arī ir svarīga Eiropas pilsonības izpausme, taču tas, ka šīs vēlēšanas notiek saskaņā ar atšķirīgiem valstu noteikumiem, ir pretrunā kopējai Eiropas pieejai; tādēļ rosina pieņemt Eiropas Parlamenta priekšlikumus, lai vēlēšanu kampaņas padarītu eiropeiskākas, kā arī atbalstīt ideju par transnacionāliem Eiropas Parlamenta deputātu vēlēšanu sarakstiem; |
| --- | --- |

14.

piekrīt, ka viens no pilsonības galvenajiem aspektiem – turklāt vistiešākais aspekts – ir saistīts ar pilsoņu līdzdalību vietējās un reģionālās vēlēšanās; uzsver arī to, ka piedalīšanās Eiropas Parlamenta vēlēšanās pastāvīgās dzīvesvietas valstī arī ir svarīga Eiropas pilsonības izpausme, taču tas, ka šīs vēlēšanas notiek saskaņā ar atšķirīgiem valstu noteikumiem, ir pretrunā kopējai Eiropas pieejai; tādēļ rosina pieņemt Eiropas Parlamenta priekšlikumus, lai vēlēšanu kampaņas padarītu eiropeiskākas, kā arī atbalstīt ideju par transnacionāliem Eiropas Parlamenta deputātu vēlēšanu sarakstiem;

| 15. | tomēr norāda, ka ar ES pilsonību saistītajās tiesībās šis aspekts nav minēts. Lai atrisinātu šo jautājumu, vajadzīga īpaša likumdošanas procedūra, kas prasa vienprātīgu balsojumu (LESD 25. panta 2. punkts), un tāpēc tas ir rūpīgāk jāpārdomā. Tikmēr varētu lūgt dalībvalstīm apsvērt tādus līdzdalības modeļus, kas būtu pieejami ES pilsoņiem; |
| --- | --- |

15.

tomēr norāda, ka ar ES pilsonību saistītajās tiesībās šis aspekts nav minēts. Lai atrisinātu šo jautājumu, vajadzīga īpaša likumdošanas procedūra, kas prasa vienprātīgu balsojumu (LESD 25. panta 2. punkts), un tāpēc tas ir rūpīgāk jāpārdomā. Tikmēr varētu lūgt dalībvalstīm apsvērt tādus līdzdalības modeļus, kas būtu pieejami ES pilsoņiem;

| 16. | uzskata: lai stiprinātu ES pilsoņu līdzdalību vietējās vēlēšanās, būs jāpieņem dažādi pasākumi ciešā sadarbībā ar vietējām pašvaldībām (informācijas izplatīšana, izpratnes veicināšanas kampaņas, vēlētāju reģistrācijas formalitāšu vienkāršošana utt.). Tajā pašā laikā, ņemot vērā, ka ES pilsoņi vietējās vēlēšanās piedalās aizvien aktīvāk, būtu nekavējoties jāpievēršas cilvēku ar funkcionāliem traucējumiem tiesībām pilnībā piedalīties politiskajā dzīvē, nepieciešamības gadījumā likvidējot visus šobrīd dalībvalstīs pastāvošos šķēršļus, kas liedz šādu piedalīšanos. Komisijas priekšlikumos būtu jāņem vērā šis jautājums, kas pārsniedz vietējo un reģionālo pašvaldību pilnvaras; |
| --- | --- |

16.

uzskata: lai stiprinātu ES pilsoņu līdzdalību vietējās vēlēšanās, būs jāpieņem dažādi pasākumi ciešā sadarbībā ar vietējām pašvaldībām (informācijas izplatīšana, izpratnes veicināšanas kampaņas, vēlētāju reģistrācijas formalitāšu vienkāršošana utt.). Tajā pašā laikā, ņemot vērā, ka ES pilsoņi vietējās vēlēšanās piedalās aizvien aktīvāk, būtu nekavējoties jāpievēršas cilvēku ar funkcionāliem traucējumiem tiesībām pilnībā piedalīties politiskajā dzīvē, nepieciešamības gadījumā likvidējot visus šobrīd dalībvalstīs pastāvošos šķēršļus, kas liedz šādu piedalīšanos. Komisijas priekšlikumos būtu jāņem vērā šis jautājums, kas pārsniedz vietējo un reģionālo pašvaldību pilnvaras;

| 17. | uzskata, ka arī trešo valstu valstspiederīgajiem, kas likumīgi uzturas ES teritorijā, vajadzētu būt iespējai saskaņā ar uzturēšanās valsts tiesību normām piedalīties politiskajā dzīvē vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka arī trešo valstu valstspiederīgajiem, kas likumīgi uzturas ES teritorijā, vajadzētu būt iespējai saskaņā ar uzturēšanās valsts tiesību normām piedalīties politiskajā dzīvē vietējā un reģionālajā līmenī;

| 18. | atgādina, ka līdz ar Lisabonas līguma pieņemšanu pilsoņu līdzdalība nenozīmē tikai balsošanas tiesību īstenošanu, bet arī iesaistīšanos demokrātiskā procesā, izmantojot dažādus līdzdalības demokrātijas modeļus. Tāpēc vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir jānodrošina, ka ES pilsoņi ir informēti par jaunajām līdzdalības iespējām un plašāk tās izmanto, tālab šādas iespējas ir jāiekļauj arī pašvaldību darbībā; |
| --- | --- |

18.

atgādina, ka līdz ar Lisabonas līguma pieņemšanu pilsoņu līdzdalība nenozīmē tikai balsošanas tiesību īstenošanu, bet arī iesaistīšanos demokrātiskā procesā, izmantojot dažādus līdzdalības demokrātijas modeļus. Tāpēc vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir jānodrošina, ka ES pilsoņi ir informēti par jaunajām līdzdalības iespējām un plašāk tās izmanto, tālab šādas iespējas ir jāiekļauj arī pašvaldību darbībā;

| 19. | uzsver, ka viens no šiem rīkiem ir Eiropas pilsoņu iniciatīva (EPI), kas ir līdz šim redzamākā līdzdalības demokrātijas dimensija Eiropas Savienībā un var pastiprināt pilsoņu un varas, kurā iesaistītas arī reģionālās un vietējās iestādes, tiešā tuvuma dimensiju. Ziņojumā Komisija norāda, ka EPI īstenošana piecos gados ir bijusi apmierinoša, bet ir skaidrs, ka šo instrumentu ir nepieciešams attīstīt tālāk un padarīt to ērtāk lietojamu, lai pilnībā izmantotu tā demokrātisko potenciālu; RK arī turpmāk cieši uzraudzīs EPI attīstību un pašlaik izstrādā ieteikumus attiecībā uz ierosināto Regulas (ES) Nr. 211/2011 pārskatīšanu; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka viens no šiem rīkiem ir Eiropas pilsoņu iniciatīva (EPI), kas ir līdz šim redzamākā līdzdalības demokrātijas dimensija Eiropas Savienībā un var pastiprināt pilsoņu un varas, kurā iesaistītas arī reģionālās un vietējās iestādes, tiešā tuvuma dimensiju. Ziņojumā Komisija norāda, ka EPI īstenošana piecos gados ir bijusi apmierinoša, bet ir skaidrs, ka šo instrumentu ir nepieciešams attīstīt tālāk un padarīt to ērtāk lietojamu, lai pilnībā izmantotu tā demokrātisko potenciālu; RK arī turpmāk cieši uzraudzīs EPI attīstību un pašlaik izstrādā ieteikumus attiecībā uz ierosināto Regulas (ES) Nr. 211/2011 pārskatīšanu;

| 20. | ir gandarīta par Vispārējās tiesas nesen pieņemtajiem ar EPI saistītajiem nolēmumiem, kuri virzīti uz to, lai ierobežotu Komisijas plašo rīcības brīvību un lai palielinātu EPI spēju ietekmēt visu veidu procedūras (3); tādēļ aicina pārveidot mehānismu, lai nodrošinātu reālu pilsoņu tiesību nostiprināšanu ES politiskajās un juridiskajās procedūrās; |
| --- | --- |

20.

ir gandarīta par Vispārējās tiesas nesen pieņemtajiem ar EPI saistītajiem nolēmumiem, kuri virzīti uz to, lai ierobežotu Komisijas plašo rīcības brīvību un lai palielinātu EPI spēju ietekmēt visu veidu procedūras (3); tādēļ aicina pārveidot mehānismu, lai nodrošinātu reālu pilsoņu tiesību nostiprināšanu ES politiskajās un juridiskajās procedūrās;

ES pilsoņu ikdienas dzīves vienkāršošana

| 21. | norāda, ka vietējām un reģionālajām pārvaldes iestādēm katru dienu nākas kārtot daudzas pilsoņu pieprasītas formalitātes. Bieži vien pilsoņi vispirms vēršas tieši šajās iestādēs; |
| --- | --- |

21.

norāda, ka vietējām un reģionālajām pārvaldes iestādēm katru dienu nākas kārtot daudzas pilsoņu pieprasītas formalitātes. Bieži vien pilsoņi vispirms vēršas tieši šajās iestādēs;

| 22. | norāda, ka Eiropas pilsoņi tomēr sūdzas par informācijas trūkumu un daudzām ilgām un sarežģītām administratīvām procedūrām, kuras nepieciešamas, lai viņi varētu īstenot savas tiesības brīvi pārvietoties un uzturēties citās dalībvalstīs. Izteiktā kritika var liecināt par nepietiekamo uzmanību, ko publiskās pārvaldes iestādes, to skaitā vietējās un reģionālās pašvaldības, pievērš iedzīvotāju ieteikumiem, vēlmēm un vajadzībām saziņā ar šīm iestādēm. RK uzsver, ka liela nozīme ir vienkāršiem un pārredzamiem noteikumiem, kas ES pilsoņiem ļautu dzīvot citās ES dalībvalstīs un pilnībā piedalīties valsts sabiedriskajā dzīvē. RK atzīst, ka ir vajadzīga daudzlīmeņu pārvaldības pieeja, saskaņā ar kuru visiem pārvaldes līmeņiem būtu jāstrādā kopā, lai atvieglotu šo procesu; |
| --- | --- |

22.

norāda, ka Eiropas pilsoņi tomēr sūdzas par informācijas trūkumu un daudzām ilgām un sarežģītām administratīvām procedūrām, kuras nepieciešamas, lai viņi varētu īstenot savas tiesības brīvi pārvietoties un uzturēties citās dalībvalstīs. Izteiktā kritika var liecināt par nepietiekamo uzmanību, ko publiskās pārvaldes iestādes, to skaitā vietējās un reģionālās pašvaldības, pievērš iedzīvotāju ieteikumiem, vēlmēm un vajadzībām saziņā ar šīm iestādēm. RK uzsver, ka liela nozīme ir vienkāršiem un pārredzamiem noteikumiem, kas ES pilsoņiem ļautu dzīvot citās ES dalībvalstīs un pilnībā piedalīties valsts sabiedriskajā dzīvē. RK atzīst, ka ir vajadzīga daudzlīmeņu pārvaldības pieeja, saskaņā ar kuru visiem pārvaldes līmeņiem būtu jāstrādā kopā, lai atvieglotu šo procesu;

| 23. | uzskata, ka Komisijas plānotā “vienotā digitālā portāla” izveides pasākumos vajadzētu iesaistīt ne tikai valsts, bet arī reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes, līdz ar to piemērojot visaptverošu pieeju šim pirmajam posmam ceļā uz nepieciešamo administratīvās vienkāršošanas un racionalizācijas procesu, tādējādi uzskata: tā kā Eiropas pilsonības stiprināšana, kuras pamatā ir Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā nostiprinātās demokrātiskās vērtības, ir tieši saistīta ar pārredzamības principa ievērošanu dažādu publiskās pārvaldes iestāžu un institūciju darbā, būtu ļoti lietderīgi, ja ES iestādes sadarbotos ar tām un nodrošinātu tām tehniskos līdzekļus un atbilstīgus finanšu resursus, lai garantētu gan pārredzamības un labas pārvaldības principu efektīvu īstenošanu dažādos Eiropas publiskās pārvaldes līmeņos, gan arī telpu pieredzes apmaiņai un izvērtēšanai; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka Komisijas plānotā “vienotā digitālā portāla” izveides pasākumos vajadzētu iesaistīt ne tikai valsts, bet arī reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes, līdz ar to piemērojot visaptverošu pieeju šim pirmajam posmam ceļā uz nepieciešamo administratīvās vienkāršošanas un racionalizācijas procesu, tādējādi uzskata: tā kā Eiropas pilsonības stiprināšana, kuras pamatā ir Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā nostiprinātās demokrātiskās vērtības, ir tieši saistīta ar pārredzamības principa ievērošanu dažādu publiskās pārvaldes iestāžu un institūciju darbā, būtu ļoti lietderīgi, ja ES iestādes sadarbotos ar tām un nodrošinātu tām tehniskos līdzekļus un atbilstīgus finanšu resursus, lai garantētu gan pārredzamības un labas pārvaldības principu efektīvu īstenošanu dažādos Eiropas publiskās pārvaldes līmeņos, gan arī telpu pieredzes apmaiņai un izvērtēšanai;

| 24. | norāda: ņemot vērā dzīvošanu robežu tuvumā, tie galvenokārt ir pierobežas reģionu iedzīvotāji, kas ikdienā saskaras ar šķēršļiem, kuri traucē viņiem īstenot tiesības uz brīvu pārvietošanos. It īpaši pārrobežu darba ņēmēji saskaras ar daudziem šķēršļiem, ko saistībā ar mobilitāti izraisa dažādo dalībvalstu tiesību aktu saskaņotības trūkums tādās jomās kā sociālais nodrošinājums, tiešie nodokļi un nodokļu atvieglojumi, kā arī darba tiesību regulējums, kurš viņiem liedz izmantot savas tiesības uz vienlīdzīgu piekļuvi darba tirgum. Eiropas Savienībai vajadzētu pievērst uzmanību jautājumam par to, ko piederība ES pilsonībai šiem iedzīvotājiem nozīmē vai var nozīmēt, jo tieši attiecīgajās pierobežas teritorijās ES ideja un vērtības jau ir ieguvušas vēlamo atpazīstamību. Eiropas Komisijai būtu jāveicina pārrobežu dialogs, procesi un līdzdalība pierobežas reģionos un pārrobežu sadarbībā; turklāt Eiropas Komisijai būtu jāmudina dalībvalstis saskaņot savus tiesību aktus, lai aizsargātu pierobežas reģionos dzīvojošo pilsoņu tiesības; |
| --- | --- |

24.

norāda: ņemot vērā dzīvošanu robežu tuvumā, tie galvenokārt ir pierobežas reģionu iedzīvotāji, kas ikdienā saskaras ar šķēršļiem, kuri traucē viņiem īstenot tiesības uz brīvu pārvietošanos. It īpaši pārrobežu darba ņēmēji saskaras ar daudziem šķēršļiem, ko saistībā ar mobilitāti izraisa dažādo dalībvalstu tiesību aktu saskaņotības trūkums tādās jomās kā sociālais nodrošinājums, tiešie nodokļi un nodokļu atvieglojumi, kā arī darba tiesību regulējums, kurš viņiem liedz izmantot savas tiesības uz vienlīdzīgu piekļuvi darba tirgum. Eiropas Savienībai vajadzētu pievērst uzmanību jautājumam par to, ko piederība ES pilsonībai šiem iedzīvotājiem nozīmē vai var nozīmēt, jo tieši attiecīgajās pierobežas teritorijās ES ideja un vērtības jau ir ieguvušas vēlamo atpazīstamību. Eiropas Komisijai būtu jāveicina pārrobežu dialogs, procesi un līdzdalība pierobežas reģionos un pārrobežu sadarbībā; turklāt Eiropas Komisijai būtu jāmudina dalībvalstis saskaņot savus tiesību aktus, lai aizsargātu pierobežas reģionos dzīvojošo pilsoņu tiesības;

| 25. | uzskata, ka šajā procesā vajadzētu ņemt vērā labas prakses piemērus, kas saistīti ar vietējo pašvaldību iesaistīšanos programmā “Viedās pilsētas”, jo tas varētu palīdzēt uzlabot Komisijas paredzētos jaunos rīkus; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka šajā procesā vajadzētu ņemt vērā labas prakses piemērus, kas saistīti ar vietējo pašvaldību iesaistīšanos programmā “Viedās pilsētas”, jo tas varētu palīdzēt uzlabot Komisijas paredzētos jaunos rīkus;

Drošības stiprināšana un līdztiesības veicināšana

| 26. | uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības veic ļoti nozīmīgu darbu vienlīdzīgu iespēju veicināšanā; tā kā finansiālā iekļautība ir svarīgs ES pilsonības aspekts, jo tai ir liela nozīme nabadzības mazināšanā, ienākumu atšķirību samazināšanā un ekonomikas izaugsmes palielināšanā, vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu jāveido partnerības, lai izstrādātu pasākumus, kas, īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātiem iedzīvotājiem, ļautu novērst un apkarot finansiālo atstumtību un pārmērīgas parādsaistības; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības veic ļoti nozīmīgu darbu vienlīdzīgu iespēju veicināšanā; tā kā finansiālā iekļautība ir svarīgs ES pilsonības aspekts, jo tai ir liela nozīme nabadzības mazināšanā, ienākumu atšķirību samazināšanā un ekonomikas izaugsmes palielināšanā, vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu jāveido partnerības, lai izstrādātu pasākumus, kas, īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātiem iedzīvotājiem, ļautu novērst un apkarot finansiālo atstumtību un pārmērīgas parādsaistības;

| 27. | uzskata, ka pasākumos, kuri ierosināti cīņai pret vardarbību, kas saistīta ar dzimumu, ir svarīgi veicināt Direktīvas 2011/99/ES transponēšanu dalībvalstīs, to pievienošanos Stambulas konvencijai, kā arī ņemt vērā vietējo un reģionālo pašvaldību lomu, jo vietējā un reģionālajā līmenī ir pieejamas šim mērķim paredzētas programmas (konsultācijas, cietušo uzņemšanas centru pārvaldība, pabalsti, finansiāla palīdzība utt.), turklāt pašvaldības reāli atrodas cietušo tuvumā; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka pasākumos, kuri ierosināti cīņai pret vardarbību, kas saistīta ar dzimumu, ir svarīgi veicināt Direktīvas 2011/99/ES transponēšanu dalībvalstīs, to pievienošanos Stambulas konvencijai, kā arī ņemt vērā vietējo un reģionālo pašvaldību lomu, jo vietējā un reģionālajā līmenī ir pieejamas šim mērķim paredzētas programmas (konsultācijas, cietušo uzņemšanas centru pārvaldība, pabalsti, finansiāla palīdzība utt.), turklāt pašvaldības reāli atrodas cietušo tuvumā;

| 28. | uzsver, ka minētajām pārvaldes iestādēm ir svarīga loma arī tādu pasākumu īstenošanā, kas paredzēti darba un ģimenes dzīves saskaņošanai, jo to kompetencē ir atbalsta pasākumi, skolu mācību laika grafiks utt. Šajā sakarā atzinīgi vērtē priekšlikumus, kas ietverti Komisijas iesniegtajā likumdošanas iniciatīvā par šo tematu. Saistībā ar ģimenes dzīves atvieglošanu uzsver, ka Eiropas līmenī jāveicina paraugprakse un atsevišķu reģionu un vietējo pašvaldību izstrādātie politikas pasākumi, kuru mērķis ir sniegt atbalstu grūtībās nonākušām mājsaimniecībām, jo īpaši daudzbērnu ģimenēm; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka minētajām pārvaldes iestādēm ir svarīga loma arī tādu pasākumu īstenošanā, kas paredzēti darba un ģimenes dzīves saskaņošanai, jo to kompetencē ir atbalsta pasākumi, skolu mācību laika grafiks utt. Šajā sakarā atzinīgi vērtē priekšlikumus, kas ietverti Komisijas iesniegtajā likumdošanas iniciatīvā par šo tematu. Saistībā ar ģimenes dzīves atvieglošanu uzsver, ka Eiropas līmenī jāveicina paraugprakse un atsevišķu reģionu un vietējo pašvaldību izstrādātie politikas pasākumi, kuru mērķis ir sniegt atbalstu grūtībās nonākušām mājsaimniecībām, jo īpaši daudzbērnu ģimenēm;

| 29. | uzsver, ka līdztiesības veicināšanā īpaši nozīmīgas ir arī iniciatīvas, kas vietējā un reģionālajā līmenī izstrādātas cīņai ar LGBTI grupu diskrimināciju un tam, lai palielinātu sabiedrības pretimnākšanu šādām grupām; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka līdztiesības veicināšanā īpaši nozīmīgas ir arī iniciatīvas, kas vietējā un reģionālajā līmenī izstrādātas cīņai ar LGBTI grupu diskrimināciju un tam, lai palielinātu sabiedrības pretimnākšanu šādām grupām;

| 30. | norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir svarīga nozīme, lai veicinātu personu ar funkcionāliem traucējumiem integrāciju un līdzdalību ar vienlīdzīgiem nosacījumiem. Šajā sakarā Komiteja atbalsta priekšlikumu attiecībā uz ES invaliditātes karti, t. i., iniciatīvu, kas paredzēta cilvēkiem ar invaliditāti, lai viņi varētu izmantot īpašās priekšrocības (it īpaši kultūras, transporta, brīvā laika pavadīšanas un sporta jomā), kuras piedāvā iniciatīvā iesaistītās valstis; |
| --- | --- |

30.

norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir svarīga nozīme, lai veicinātu personu ar funkcionāliem traucējumiem integrāciju un līdzdalību ar vienlīdzīgiem nosacījumiem. Šajā sakarā Komiteja atbalsta priekšlikumu attiecībā uz ES invaliditātes karti, t. i., iniciatīvu, kas paredzēta cilvēkiem ar invaliditāti, lai viņi varētu izmantot īpašās priekšrocības (it īpaši kultūras, transporta, brīvā laika pavadīšanas un sporta jomā), kuras piedāvā iniciatīvā iesaistītās valstis;

| 31. | uzsver, ka darbībās, kas virzītas uz sinti/romu minoritātēm, kā arī citām minoritātēm, vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir būtiska nozīme tādās jomās kā sociālā palīdzība, izglītība un mājokļi; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka darbībās, kas virzītas uz sinti/romu minoritātēm, kā arī citām minoritātēm, vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir būtiska nozīme tādās jomās kā sociālā palīdzība, izglītība un mājokļi;

| 32. | konstatē, ka līdztiesības veicināšanai ierosinātajās darbībās nav ņemtas vērā jauniešu īpašās vajadzības. Apgrūtināta piekļuve nodarbinātībai vai nestabila nodarbinātība ir faktori, kas jauniešiem traucē ar vienlīdzīgiem nosacījumiem īstenot dibināšanas līgumos un Pamattiesību hartā noteiktās cilvēktiesības un pilsoņa tiesības. Šādos apstākļos jauniešu neapmierinātība var pārtapt atklātā naidīgumā pret Eiropas projektu (kas nāk par labu populistu un ksenofobu kustībām) vai radikalizācijā; |
| --- | --- |

32.

konstatē, ka līdztiesības veicināšanai ierosinātajās darbībās nav ņemtas vērā jauniešu īpašās vajadzības. Apgrūtināta piekļuve nodarbinātībai vai nestabila nodarbinātība ir faktori, kas jauniešiem traucē ar vienlīdzīgiem nosacījumiem īstenot dibināšanas līgumos un Pamattiesību hartā noteiktās cilvēktiesības un pilsoņa tiesības. Šādos apstākļos jauniešu neapmierinātība var pārtapt atklātā naidīgumā pret Eiropas projektu (kas nāk par labu populistu un ksenofobu kustībām) vai radikalizācijā;

| 33. | uzskata, ka neapstrīdami uzlabojumi Eiropas jauniešu izglītībā, pateicoties plašāk pieejamajām ES izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta programmām, kuras tagad ir apvienotas Erasmus+ programmas satvarā, vēl jo vairāk pamato nepieciešamību pieņemt pasākumus, kas jauniešiem atvieglotu pāreju no izglītības posma uz darba dzīvi, gan ņemot vērā dažādas vietējo pašvaldību īstenotās iniciatīvas šajā jomā (piemēram, ar ESF starpniecību), gan arī ar ieinteresēto nozaru ciešāku sadarbību dodot jauniešiem iespēju apgūt papildu prasmes un sekmējot jauniešu nodarbināmību, tādējādi pārvarot paradoksālo situāciju, ka vislabāk izglītotajai eiropiešu paaudzei ir vislielākās grūtības piekļūt pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai. Visbeidzot, Komiteja norāda, ka ir ārkārtīgi svarīgi veicināt jauniešu nodarbināmību, lai panāktu jauniešu identificēšanos ar Eiropas Savienību un tās vērtībām. |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka neapstrīdami uzlabojumi Eiropas jauniešu izglītībā, pateicoties plašāk pieejamajām ES izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta programmām, kuras tagad ir apvienotas Erasmus+ programmas satvarā, vēl jo vairāk pamato nepieciešamību pieņemt pasākumus, kas jauniešiem atvieglotu pāreju no izglītības posma uz darba dzīvi, gan ņemot vērā dažādas vietējo pašvaldību īstenotās iniciatīvas šajā jomā (piemēram, ar ESF starpniecību), gan arī ar ieinteresēto nozaru ciešāku sadarbību dodot jauniešiem iespēju apgūt papildu prasmes un sekmējot jauniešu nodarbināmību, tādējādi pārvarot paradoksālo situāciju, ka vislabāk izglītotajai eiropiešu paaudzei ir vislielākās grūtības piekļūt pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai. Visbeidzot, Komiteja norāda, ka ir ārkārtīgi svarīgi veicināt jauniešu nodarbināmību, lai panāktu jauniešu identificēšanos ar Eiropas Savienību un tās vērtībām.

Briselē, 2017. gada 30. novembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Reģionu komiteja, RESOL-VI/020, “Tiesiskums Eiropas Savienībā no vietējās un reģionālās perspektīvas”, 122. plenārsesija 2017. gada 22. un 23. martā.

1

(2)  Eiropas Komisija, Priekšlikums “Eiropas sociālo tiesību pīlārs. Iestāžu kopīgā proklamācija”, Briselē 2017. gada 26. aprīlī, COM(2017) 251 final. Sk. arī https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights_lv (skatīts 2017. gada 15. maijā).

2

(3)  Vispārējās tiesas spriedums 2017. gada 3. februārī lietā Bürgerausschuss für die Bürgerinitiative Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe pret Eiropas Komisiju, T-646/13, ECLI: EU:T:2017:59; Vispārējās tiesas spriedums 2017. gada 10. maijā, lietā Michael Efler un citi pret Komisiju, T-754/14.

3

Bürgerausschuss für die Bürgerinitiative Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe

Michael Efler

---

| 8.5.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 164/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 164/24

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Skolu un augstākās izglītības modernizācija Eiropā”

(2018/C 164/05)

| Ziņotājs: | Csaba BORBOLY (RO/PPE), Hargitas žudeca padomes priekšsēdētājs |
| --- | --- |
| Atsauces dokumenti: | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par atjauninātu ES augstākās izglītības programmu
  COM(2017) 247 final
  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Skolu attīstība un izcila mācīšana – lielisks pamats dzīvei”
  COM(2017) 248 final
  Priekšlikums “Padomes ieteikums par absolventu apzināšanu”
  COM(2017) 249 final |

Ziņotājs:

Csaba BORBOLY (RO/PPE), Hargitas žudeca padomes priekšsēdētājs

Atsauces dokumenti:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par atjauninātu ES augstākās izglītības programmu

COM(2017) 247 final

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Skolu attīstība un izcila mācīšana – lielisks pamats dzīvei”

COM(2017) 248 final

Priekšlikums “Padomes ieteikums par absolventu apzināšanu”

COM(2017) 249 final

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1.
  grozījums

Priekšlikums “Padomes ieteikums par absolventu apzināšanu”

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Absolventu nodarbināmība pēc izglītības un apmācības beigšanas ir svarīgs jautājums daudzās dalībvalstīs, jo īpaši tāpēc, ka augstskolas nesen pabeigušo absolventu nodarbinātības līmenis Savienībā pēc 2008. gada finanšu krīzes vēl nav pilnībā atgriezies iepriekšējā līmenī un profesionālās izglītības un apmācības programmu absolventu nodarbinātības stāvoklis dalībvalstīs atšķiras. | Absolventu nodarbināmība pēc izglītības un apmācības beigšanas ir svarīgs jautājums daudzās dalībvalstīs, jo īpaši tāpēc, ka augstskolas nesen pabeigušo absolventu nodarbinātības līmenis Savienībā pēc 2008. gada finanšu krīzes vēl nav pilnībā atgriezies iepriekšējā līmenī un profesionālās izglītības un apmācības programmu absolventu nodarbinātības stāvoklis dalībvalstīs
  un reģionos
  atšķiras
  un nereti ir atkarīgs no ģeogrāfiskās atrašanās vietas. Būtu jāņem vērā arī īpašie apstākļi tālākajos reģionos, jo tieši tajos bezdarba līmenis ir viens no visaugstākajiem Eiropā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Absolventu nodarbināmība pēc izglītības un apmācības beigšanas ir svarīgs jautājums daudzās dalībvalstīs, jo īpaši tāpēc, ka augstskolas nesen pabeigušo absolventu nodarbinātības līmenis Savienībā pēc 2008. gada finanšu krīzes vēl nav pilnībā atgriezies iepriekšējā līmenī un profesionālās izglītības un apmācības programmu absolventu nodarbinātības stāvoklis dalībvalstīs atšķiras.

Absolventu nodarbināmība pēc izglītības un apmācības beigšanas ir svarīgs jautājums daudzās dalībvalstīs, jo īpaši tāpēc, ka augstskolas nesen pabeigušo absolventu nodarbinātības līmenis Savienībā pēc 2008. gada finanšu krīzes vēl nav pilnībā atgriezies iepriekšējā līmenī un profesionālās izglītības un apmācības programmu absolventu nodarbinātības stāvoklis dalībvalstīs
  un reģionos
  atšķiras
  un nereti ir atkarīgs no ģeogrāfiskās atrašanās vietas. Būtu jāņem vērā arī īpašie apstākļi tālākajos reģionos, jo tieši tajos bezdarba līmenis ir viens no visaugstākajiem Eiropā
  .

Pamatojums

Ir svarīgi ņemt vērā atšķirības ne tikai valstu līmenī, bet arī reģionālās atšķirības.

2.
  grozījums

Priekšlikums “Padomes ieteikums par absolventu apzināšanu”

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai gan daudzas dalībvalstis šobrīd izstrādā sistēmas, lai varētu sekot līdzi absolventu gaitām, zināšanu un labas prakses apmaiņa un savstarpēja mācīšanās ir ierobežota. | Lai gan daudzas dalībvalstis
  un reģionālās un vietējās pašvaldības
  šobrīd izstrādā sistēmas, lai varētu sekot līdzi absolventu gaitām, zināšanu un labas prakses apmaiņa un savstarpēja mācīšanās ir ierobežota. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai gan daudzas dalībvalstis šobrīd izstrādā sistēmas, lai varētu sekot līdzi absolventu gaitām, zināšanu un labas prakses apmaiņa un savstarpēja mācīšanās ir ierobežota.

Lai gan daudzas dalībvalstis
  un reģionālās un vietējās pašvaldības
  šobrīd izstrādā sistēmas, lai varētu sekot līdzi absolventu gaitām, zināšanu un labas prakses apmaiņa un savstarpēja mācīšanās ir ierobežota.

Pamatojums

Sistēmas, kas ļauj sekot līdzi absolventu gaitām, šobrīd izstrādā ne tikai dalībvalstis, bet arī dažas reģionālās un vietējās pašvaldības, lai sekmētu nodarbinātību noteiktā teritorijā un/vai reģionā.

3.
  grozījums

Priekšlikums “Padomes ieteikums par absolventu apzināšanu”

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis ir aicinājušas rīkoties Savienības līmenī, lai uzlabotu informācijas plūsmu par nodarbināmību, prasmju neatbilstību un darba tirgus vajadzībām. Jo īpaši Padomes un Komisijas 2015. gada kopīgajā ziņojumā par stratēģiskas sistēmas Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020) īstenošanu ierosināts sekmēt augstākās izglītības nozīmīgumu darba tirgū un sabiedrībā, tostarp ar labākām zināšanām un prognozēm par darba tirgus vajadzībām un rezultātiem, piemēram, sekojot līdzi absolventu karjerām. | Dalībvalstis ir aicinājušas rīkoties Savienības līmenī, lai uzlabotu informācijas plūsmu par nodarbināmību, prasmju neatbilstību un darba tirgus vajadzībām
  vissīkākajā iespējamā dalījuma līmenī
  . Jo īpaši Padomes un Komisijas 2015. gada kopīgajā ziņojumā par stratēģiskas sistēmas Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020) īstenošanu ierosināts sekmēt augstākās izglītības nozīmīgumu darba tirgū un sabiedrībā, tostarp ar labākām zināšanām un prognozēm par darba tirgus vajadzībām un rezultātiem, piemēram, sekojot līdzi absolventu karjerām. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstis ir aicinājušas rīkoties Savienības līmenī, lai uzlabotu informācijas plūsmu par nodarbināmību, prasmju neatbilstību un darba tirgus vajadzībām. Jo īpaši Padomes un Komisijas 2015. gada kopīgajā ziņojumā par stratēģiskas sistēmas Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020) īstenošanu ierosināts sekmēt augstākās izglītības nozīmīgumu darba tirgū un sabiedrībā, tostarp ar labākām zināšanām un prognozēm par darba tirgus vajadzībām un rezultātiem, piemēram, sekojot līdzi absolventu karjerām.

Dalībvalstis ir aicinājušas rīkoties Savienības līmenī, lai uzlabotu informācijas plūsmu par nodarbināmību, prasmju neatbilstību un darba tirgus vajadzībām
  vissīkākajā iespējamā dalījuma līmenī
  . Jo īpaši Padomes un Komisijas 2015. gada kopīgajā ziņojumā par stratēģiskas sistēmas Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020) īstenošanu ierosināts sekmēt augstākās izglītības nozīmīgumu darba tirgū un sabiedrībā, tostarp ar labākām zināšanām un prognozēm par darba tirgus vajadzībām un rezultātiem, piemēram, sekojot līdzi absolventu karjerām.

Pamatojums

Vissīkākais iespējamais dalījuma līmenis ļaus īstenot precīzāk pielāgotas rīcībpolitikas, kas atbilst apzinātajām vajadzībām.

4.
  grozījums

Priekšlikums “Padomes ieteikums par absolventu apzināšanu”

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Rīgas 2015. gada secinājumos, kuros izklāstīts jauns vidējā termiņā sasniedzams rezultātu kopums profesionālās izglītības un apmācības jomā laikposmam no 2015. līdz 2020. gadam, dalībvalstis arī apņēmās izveidot pastāvīgus informācijas un atgriezeniskās saites mehānismus, izmantojot, piemēram, šādus pasākumus: izmantot datus par PIA absolventu nodarbināmību un datu kopumu par mācībām, ienākšanu darba tirgū un karjeru, kā arī uzlabot valsts līmeņa dalībnieku spējas izmantot datus par absolventiem, lai mācību programmas, profesionālos profilus un PIA kvalifikāciju saturu pielāgotu jaunām ekonomikas un tehniskajām prasībām. | Rīgas 2015. gada secinājumos, kuros izklāstīts jauns vidējā termiņā sasniedzams rezultātu kopums profesionālās izglītības un apmācības jomā laikposmam no 2015. līdz 2020. gadam, dalībvalstis arī apņēmās izveidot pastāvīgus informācijas un atgriezeniskās saites mehānismus, izmantojot, piemēram, šādus pasākumus: izmantot datus par PIA absolventu nodarbināmību un datu kopumu par mācībām, ienākšanu darba tirgū un karjeru, kā arī uzlabot valsts
  , reģionālā un vietējā
  līmeņa dalībnieku spējas izmantot datus par absolventiem, lai mācību programmas, profesionālos profilus un PIA kvalifikāciju saturu pielāgotu jaunām ekonomikas un tehniskajām prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Rīgas 2015. gada secinājumos, kuros izklāstīts jauns vidējā termiņā sasniedzams rezultātu kopums profesionālās izglītības un apmācības jomā laikposmam no 2015. līdz 2020. gadam, dalībvalstis arī apņēmās izveidot pastāvīgus informācijas un atgriezeniskās saites mehānismus, izmantojot, piemēram, šādus pasākumus: izmantot datus par PIA absolventu nodarbināmību un datu kopumu par mācībām, ienākšanu darba tirgū un karjeru, kā arī uzlabot valsts līmeņa dalībnieku spējas izmantot datus par absolventiem, lai mācību programmas, profesionālos profilus un PIA kvalifikāciju saturu pielāgotu jaunām ekonomikas un tehniskajām prasībām.

Rīgas 2015. gada secinājumos, kuros izklāstīts jauns vidējā termiņā sasniedzams rezultātu kopums profesionālās izglītības un apmācības jomā laikposmam no 2015. līdz 2020. gadam, dalībvalstis arī apņēmās izveidot pastāvīgus informācijas un atgriezeniskās saites mehānismus, izmantojot, piemēram, šādus pasākumus: izmantot datus par PIA absolventu nodarbināmību un datu kopumu par mācībām, ienākšanu darba tirgū un karjeru, kā arī uzlabot valsts
  , reģionālā un vietējā
  līmeņa dalībnieku spējas izmantot datus par absolventiem, lai mācību programmas, profesionālos profilus un PIA kvalifikāciju saturu pielāgotu jaunām ekonomikas un tehniskajām prasībām.

Pamatojums

Patlaban izglītības un darba tirgus jomā svarīga nozīme ir arī reģionālā un vietējā līmeņa dalībniekiem.

5.
  grozījums

Priekšlikums “Padomes ieteikums par absolventu apzināšanu”

1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| a) | attiecīgo administratīvo datu vākšanu no izglītības, nodokļu un sociālās apdrošināšanas datubāzēm; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

a)

attiecīgo administratīvo datu vākšanu no izglītības, nodokļu un sociālās apdrošināšanas datubāzēm;

| a) | attiecīgo administratīvo datu vākšanu no izglītības, nodokļu un sociālās apdrošināšanas datubāzēm
  tā, lai vietējām un reģionālajām pašvaldībām neradītu papildu finansiālo slogu
  ; |
| --- | --- |

a)

attiecīgo administratīvo datu vākšanu no izglītības, nodokļu un sociālās apdrošināšanas datubāzēm
  tā, lai vietējām un reģionālajām pašvaldībām neradītu papildu finansiālo slogu
  ;

Pamatojums

Pasākumā ietvertie jaunie administratīvie uzdevumi nedrīkst prasīt resursu palielinājumu tādā apmērā, kas pārsniedz paredzamo rezultātu sasniegšanai nepieciešamo.

6.
  grozījums

Priekšlikums “Padomes ieteikums par absolventu apzināšanu”

1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| c) | iespēju publiskajām iestādēm, ievērojot anonimitāti, savienot datus no dažādiem avotiem, lai veidotu visaptverošu priekšstatu par absolventu rezultātiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

c)

iespēju publiskajām iestādēm, ievērojot anonimitāti, savienot datus no dažādiem avotiem, lai veidotu visaptverošu priekšstatu par absolventu rezultātiem;

| c) | iespēju publiskajām iestādēm, ievērojot anonimitāti,
  gan valsts iekšienē, gan pāri robežām
  savienot datus no dažādiem avotiem, lai veidotu visaptverošu priekšstatu par absolventu rezultātiem; |
| --- | --- |

c)

iespēju publiskajām iestādēm, ievērojot anonimitāti,
  gan valsts iekšienē, gan pāri robežām
  savienot datus no dažādiem avotiem, lai veidotu visaptverošu priekšstatu par absolventu rezultātiem;

Pamatojums

Lai veidotu visaptverošu priekšstatu par absolventu rezultātiem, ir vajadzīga piekļuve datiem arī aiz atsevišķas dalībvalsts robežām, jo izglītojamie kļūst arvien mobilāki.

7.
  grozījums

Priekšlikums “Padomes ieteikums par absolventu apzināšanu”

2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| vākt datus, kas ietver: | vissīkākajā iespējamā dalījuma līmenī
  vākt datus, kas ietver: |
| a) | šādus kvantitatīvus datus: |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

vākt datus, kas ietver:

vissīkākajā iespējamā dalījuma līmenī
  vākt datus, kas ietver:

a)

šādus kvantitatīvus datus:

| a) | šādus kvantitatīvus datus: |
| --- | --- |

a)

šādus kvantitatīvus datus:

| i) | sociālbiogrāfiska un sociālekonomiska informācija, |
| --- | --- |

i)

sociālbiogrāfiska un sociālekonomiska informācija,

| ii) | mācību intensitāte, |
| --- | --- |

ii)

mācību intensitāte,

| iii) | mācību metode, |
| --- | --- |

iii)

mācību metode,

| iv) | kvalifikācija(-s), |
| --- | --- |

iv)

kvalifikācija(-s),

| v) | saņemtie kredītpunkti, |
| --- | --- |

v)

saņemtie kredītpunkti,

| vi) | mācību joma, |
| --- | --- |

vi)

mācību joma,

| vii) | pāreja uz darba tirgu vai turpmāku izglītību un apmācību, |
| --- | --- |

vii)

pāreja uz darba tirgu vai turpmāku izglītību un apmācību,

| viii) | ienākumi, |
| --- | --- |

viii)

ienākumi,

| ix) | līguma veids, |
| --- | --- |

ix)

līguma veids,

| x) | nodarbinātības statuss, |
| --- | --- |

x)

nodarbinātības statuss,

| xi) | profesija, profesionālais statuss un/vai darbība, |
| --- | --- |

xi)

profesija, profesionālais statuss un/vai darbība,

| xii) | ģeogrāfiskā un/vai nozaru mobilitāte; |
| --- | --- |

xii)

ģeogrāfiskā un/vai nozaru mobilitāte;

| i) | sociālbiogrāfiska un sociālekonomiska informācija, |
| --- | --- |

i)

sociālbiogrāfiska un sociālekonomiska informācija,

| ii) | mācību intensitāte, |
| --- | --- |

ii)

mācību intensitāte,

| iii) | mācību metode, |
| --- | --- |

iii)

mācību metode,

| iv) | kvalifikācija(-as), |
| --- | --- |

iv)

kvalifikācija(-as),

| v) | saņemtie kredītpunkti, |
| --- | --- |

v)

saņemtie kredītpunkti,

| vi) | mācību joma, |
| --- | --- |

vi)

mācību joma,

| vii) | pāreja uz darba tirgu vai turpmāku izglītību un apmācību, |
| --- | --- |

vii)

pāreja uz darba tirgu vai turpmāku izglītību un apmācību,

| viii) | ienākumi, |
| --- | --- |

viii)

ienākumi,

| ix) | līguma veids, |
| --- | --- |

ix)

līguma veids,

| x) | nodarbinātības statuss, |
| --- | --- |

x)

nodarbinātības statuss,

| xi) | profesija, profesionālais statuss un/vai darbība, |
| --- | --- |

xi)

profesija, profesionālais statuss un/vai darbība,

| xii) | ģeogrāfiskā un/vai nozaru mobilitāte; |
| --- | --- |

xii)

ģeogrāfiskā un/vai nozaru mobilitāte;

| b) | šādus kvalitatīvus datus: |
| --- | --- |

b)

šādus kvalitatīvus datus:

| b) | šādus kvalitatīvus datus: |
| --- | --- |

b)

šādus kvalitatīvus datus:

| i) | mācību atbilstība nodarbinātībai, |
| --- | --- |

i)

mācību atbilstība nodarbinātībai,

| ii) | līdzdalība brīvprātīgajā darbā vai pilsoniskās līdzdalības aktivitātēs, |
| --- | --- |

ii)

līdzdalība brīvprātīgajā darbā vai pilsoniskās līdzdalības aktivitātēs,

| iii) | karjeras virzība un gandarījums, |
| --- | --- |

iii)

karjeras virzība un gandarījums,

| iv) | viedoklis par saņemtās izglītības un apmācības kvalitāti un atbilstību; |
| --- | --- |

iv)

viedoklis par saņemtās izglītības un apmācības kvalitāti un atbilstību;

| i) | mācību atbilstība nodarbinātībai, |
| --- | --- |

i)

mācību atbilstība nodarbinātībai,

| ii) | līdzdalība brīvprātīgajā darbā vai pilsoniskās līdzdalības aktivitātēs, |
| --- | --- |

ii)

līdzdalība brīvprātīgajā darbā vai pilsoniskās līdzdalības aktivitātēs,

| iii) | karjeras virzība un gandarījums, |
| --- | --- |

iii)

karjeras virzība un gandarījums,

| iv) | viedoklis par saņemtās izglītības un apmācības kvalitāti un atbilstību; |
| --- | --- |

iv)

viedoklis par saņemtās izglītības un apmācības kvalitāti un atbilstību;

Pamatojums

Vissīkākais iespējamais dalījuma līmenis ļaus labāk izprast risināmās problēmas.

8.
  grozījums

Priekšlikums “Padomes ieteikums par absolventu apzināšanu”

3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Horizontāli absolventu apsekojumi







  3. | veicināt lielu skaitu reprezentatīvu un nepārtrauktu atbilžu horizontālos absolventu apsekojumos, tostarp apzinot arī absolventus, kuri ir migrējuši izglītības un apmācības nolūkos vai pēc izglītības un apmācības pabeigšanas; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Horizontāli absolventu apsekojumi

3.

veicināt lielu skaitu reprezentatīvu un nepārtrauktu atbilžu horizontālos absolventu apsekojumos, tostarp apzinot arī absolventus, kuri ir migrējuši izglītības un apmācības nolūkos vai pēc izglītības un apmācības pabeigšanas;

Horizontāli absolventu apsekojumi

| 3. | veicināt lielu skaitu reprezentatīvu un nepārtrauktu atbilžu horizontālos absolventu apsekojumos, tostarp apzinot arī absolventus, kuri ir migrējuši izglītības un apmācības nolūkos vai pēc izglītības un apmācības pabeigšanas
  , kā arī tos absolventus, kuri pēc jebkura augstākās izglītības vai profesionālās apmācības līmeņa pabeigšanas citā dalībvalstī vai jebkurā trešā valstī, it īpaši tādā, kas robežojas ar ES valstīm, atgriezušies atpakaļ
  ; |
| --- | --- |

3.

veicināt lielu skaitu reprezentatīvu un nepārtrauktu atbilžu horizontālos absolventu apsekojumos, tostarp apzinot arī absolventus, kuri ir migrējuši izglītības un apmācības nolūkos vai pēc izglītības un apmācības pabeigšanas
  , kā arī tos absolventus, kuri pēc jebkura augstākās izglītības vai profesionālās apmācības līmeņa pabeigšanas citā dalībvalstī vai jebkurā trešā valstī, it īpaši tādā, kas robežojas ar ES valstīm, atgriezušies atpakaļ
  ;

Pamatojums

Savstarpēji arvien vairāk saistītā ES darba tirgū un ņemot vērā izglītojamo lielo mobilitāti, visu dalībvalstu izglītības sistēmu mērķis ir uzlabot prasmju apguvi un paaugstināt nodarbināmību. Tāpēc absolventu apzināšana jāveic pāri valstu robežām.

9.
  grozījums

Priekšlikums “Padomes ieteikums par absolventu apzināšanu”

5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| e) | sniegt ieguldījumu politikas veidošanā gan valsts, gan Savienības līmenī; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

e)

sniegt ieguldījumu politikas veidošanā gan valsts, gan Savienības līmenī;

| e) | sniegt ieguldījumu politikas veidošanā gan valsts, gan
  reģionālajā, vietējā un
  Savienības līmenī; |
| --- | --- |

e)

sniegt ieguldījumu politikas veidošanā gan valsts, gan
  reģionālajā, vietējā un
  Savienības līmenī;

Pamatojums

Vietējās un reģionālās pašvaldības ir svarīgi izglītības un darba tirgus jomā veikto pasākumu dalībnieki.

10.
  grozījums

Priekšlikums “Padomes ieteikums par absolventu apzināšanu”

9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| sniegt atbalstu spēju veidošanai profesionālās izglītības un apmācības jomā atbilstoši vajadzībām, lai izveidotu absolventu apzināšanas sistēmas, pamatojoties uz labas prakses piemēriem, kas noteikti, apzinot visas pašreizējās dalībvalstu shēmas, un veicināt sadarbību starp iestādēm, profesionālās izglītības un apmācības sniedzējiem un orientācijas pakalpojumu sniedzējiem attiecībā uz absolventu apzināšanas datu izmantošanu; | sniegt atbalstu spēju veidošanai profesionālās izglītības un apmācības jomā atbilstoši vajadzībām, lai izveidotu absolventu apzināšanas sistēmas, pamatojoties uz labas prakses piemēriem, kas noteikti, apzinot visas pašreizējās dalībvalstu shēmas
  attiecīgi valsts, reģionālā un/vai vietējā līmenī
  , un veicināt sadarbību starp
  dažādām
  iestādēm, profesionālās izglītības un apmācības sniedzējiem un orientācijas pakalpojumu sniedzējiem attiecībā uz absolventu apzināšanas datu izmantošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

sniegt atbalstu spēju veidošanai profesionālās izglītības un apmācības jomā atbilstoši vajadzībām, lai izveidotu absolventu apzināšanas sistēmas, pamatojoties uz labas prakses piemēriem, kas noteikti, apzinot visas pašreizējās dalībvalstu shēmas, un veicināt sadarbību starp iestādēm, profesionālās izglītības un apmācības sniedzējiem un orientācijas pakalpojumu sniedzējiem attiecībā uz absolventu apzināšanas datu izmantošanu;

sniegt atbalstu spēju veidošanai profesionālās izglītības un apmācības jomā atbilstoši vajadzībām, lai izveidotu absolventu apzināšanas sistēmas, pamatojoties uz labas prakses piemēriem, kas noteikti, apzinot visas pašreizējās dalībvalstu shēmas
  attiecīgi valsts, reģionālā un/vai vietējā līmenī
  , un veicināt sadarbību starp
  dažādām
  iestādēm, profesionālās izglītības un apmācības sniedzējiem un orientācijas pakalpojumu sniedzējiem attiecībā uz absolventu apzināšanas datu izmantošanu;

Pamatojums

Ir pienācīgi jāatzīst katras dalībvalsts dažādo iestāžu pildītās funkcijas.

11.
  grozījums

Priekšlikums “Padomes ieteikums par absolventu apzināšanu”

11. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| nodrošināt, lai apkopotie dati un saistītā analīze ir pieejami izmantošanai dalībvalstīm un ieinteresētajām personām, tostarp, izmantojot esošos ES instrumentus tiešsaistē; | nodrošināt, lai apkopotie dati un saistītā analīze ir pieejami izmantošanai dalībvalstīm un
  vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kā arī
  ieinteresētajām personām,
  ja tiek nodrošināta personas datu aizsardzība, no vienas puses, un ir pamatoti sniegt šādu piekļuvi sabiedrības interešu, politikas plānošanas vai pētniecības mērķu īstenošanai, no otras puses,
  tostarp, izmantojot esošos ES instrumentus tiešsaistē; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

nodrošināt, lai apkopotie dati un saistītā analīze ir pieejami izmantošanai dalībvalstīm un ieinteresētajām personām, tostarp, izmantojot esošos ES instrumentus tiešsaistē;

nodrošināt, lai apkopotie dati un saistītā analīze ir pieejami izmantošanai dalībvalstīm un
  vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kā arī
  ieinteresētajām personām,
  ja tiek nodrošināta personas datu aizsardzība, no vienas puses, un ir pamatoti sniegt šādu piekļuvi sabiedrības interešu, politikas plānošanas vai pētniecības mērķu īstenošanai, no otras puses,
  tostarp, izmantojot esošos ES instrumentus tiešsaistē;

Pamatojums

Bez šaubām, jānodrošina, ka reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir piekļuve šādiem datiem, tomēr ieinteresēto pušu loku nepieciešams ierobežot, pamatojoties uz izmantošanas mērķi.

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | uzskata, ka Komisijas priekšlikums Padomes ieteikumam ir atzinīgi vērtējams, taču nepietiekams pirmais solis attiecībā uz Eiropas mēroga sadarbību, jo izšķiroša nozīme ir salīdzināmai informācijai par absolventu nodarbinātību un bezdarbu visā Eiropas Savienībā, arī lai spētu risināt intelektuālā darbaspēka emigrācijas problēmu Eiropas reģionu iekšienē un to starpā. Šādas informācijas pieejamība ļautu Komisijai formulēt arī ieteikumus politikas jomā vienveidīgi kā daļu no globālas pieejas; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka Komisijas priekšlikums Padomes ieteikumam ir atzinīgi vērtējams, taču nepietiekams pirmais solis attiecībā uz Eiropas mēroga sadarbību, jo izšķiroša nozīme ir salīdzināmai informācijai par absolventu nodarbinātību un bezdarbu visā Eiropas Savienībā, arī lai spētu risināt intelektuālā darbaspēka emigrācijas problēmu Eiropas reģionu iekšienē un to starpā. Šādas informācijas pieejamība ļautu Komisijai formulēt arī ieteikumus politikas jomā vienveidīgi kā daļu no globālas pieejas;

| 2. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija turpina pievērst īpašu uzmanību izglītības attīstības jautājumiem, jo izglītība Eiropā ir vēsturisks sasniegums un viens no vissvarīgākajiem instrumentiem, kas saistīts ar dalībvalstu un reģionu konkurētspēju, vienlīdzīgām iespējām, sociālo mobilitāti un Eiropas pilsonību; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija turpina pievērst īpašu uzmanību izglītības attīstības jautājumiem, jo izglītība Eiropā ir vēsturisks sasniegums un viens no vissvarīgākajiem instrumentiem, kas saistīts ar dalībvalstu un reģionu konkurētspēju, vienlīdzīgām iespējām, sociālo mobilitāti un Eiropas pilsonību;

| 3. | pauž atbalstu Komisijai šajā procesā, kas, pilnībā ievērojot dalībvalstu atbildību par mācību programmu saturu un izglītības sistēmas veidošanu, varētu uzlabot Eiropas izglītības, apmācības un augstākās izglītības dažādo sistēmu saderību un sadarbspēju; šajā sakarā uzskata, ka ierosinātais pasākums, kā tas ir pašlaik formulēts, nerada šaubas par subsidiaritātes principa ievērošanu, un uzsver, ka ir jāievēro proporcionalitātes princips, lai nodrošinātu, ka netiek radīts nekāds jauns finansiālais vai administratīvais slogs; |
| --- | --- |

3.

pauž atbalstu Komisijai šajā procesā, kas, pilnībā ievērojot dalībvalstu atbildību par mācību programmu saturu un izglītības sistēmas veidošanu, varētu uzlabot Eiropas izglītības, apmācības un augstākās izglītības dažādo sistēmu saderību un sadarbspēju; šajā sakarā uzskata, ka ierosinātais pasākums, kā tas ir pašlaik formulēts, nerada šaubas par subsidiaritātes principa ievērošanu, un uzsver, ka ir jāievēro proporcionalitātes princips, lai nodrošinātu, ka netiek radīts nekāds jauns finansiālais vai administratīvais slogs;

| 4. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumā minēto, proti, ja katram jaunietim patiešām radītu iespēju apgūt visu pamatprasmju klāstu, tas būtu svarīgs solis ceļā uz vienlīdzīgām iespējām Eiropas Savienības pilsoņiem; šāds priekšlikums pirmo reizi izteikts Eiropas Reģionu komitejas atzinumā “Eiropas sadarbība jaunatnes jomā (2010–2018)”; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumā minēto, proti, ja katram jaunietim patiešām radītu iespēju apgūt visu pamatprasmju klāstu, tas būtu svarīgs solis ceļā uz vienlīdzīgām iespējām Eiropas Savienības pilsoņiem; šāds priekšlikums pirmo reizi izteikts Eiropas Reģionu komitejas atzinumā “Eiropas sadarbība jaunatnes jomā (2010–2018)”;

| 5. | uzsver, ka piekļuve izglītības iespējām nedrīkst būt atkarīga no ģimenes ienākumiem, izglītojamā izcelsmes un valodas un ka Eiropas skolu un augstākās izglītības sistēmu centrā jābūt vienlīdzībai, kas ļautu visiem ES pilsoņiem pilnībā attīstīt savu potenciālu; Komiteja atzinīgi vērtē to, ka Komisija atzīst nozīmi, kāda ir lielākiem ieguldījumiem izglītībā un apmācībā, tostarp priekšlaicīgi skolas un augstskolas mācības pārtraukušo īpatsvara samazināšanā, lai vietējās un reģionālās pašvaldības varētu nodrošināt visiem iedzīvotājiem tiesības uz izglītību un šajā nolūkā novērstu ekonomiskos šķēršļus, kas apgrūtina izglītības virziena izvēli, bet jo īpaši mācību procesa uzsākšanu; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka piekļuve izglītības iespējām nedrīkst būt atkarīga no ģimenes ienākumiem, izglītojamā izcelsmes un valodas un ka Eiropas skolu un augstākās izglītības sistēmu centrā jābūt vienlīdzībai, kas ļautu visiem ES pilsoņiem pilnībā attīstīt savu potenciālu; Komiteja atzinīgi vērtē to, ka Komisija atzīst nozīmi, kāda ir lielākiem ieguldījumiem izglītībā un apmācībā, tostarp priekšlaicīgi skolas un augstskolas mācības pārtraukušo īpatsvara samazināšanā, lai vietējās un reģionālās pašvaldības varētu nodrošināt visiem iedzīvotājiem tiesības uz izglītību un šajā nolūkā novērstu ekonomiskos šķēršļus, kas apgrūtina izglītības virziena izvēli, bet jo īpaši mācību procesa uzsākšanu;

| 6. | uzsver, ka pilsoņu universitātes ideju var īstenot tikai tad, ja, veidojot ES un dalībvalstu augstākās izglītības programmu, to atbilstoši un patiešām saskaņo ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām; aicina Eiropas Komisiju dot jaunu impulsu Boloņas procesam un veikt nepieciešamos pasākumus atsevišķās jomās, piemēram, diplomu un profesionālās kvalifikācijas – arī doktora un zinātnisko grādu – ātrā vai pat automātiskā atzīšanā un pielīdzināšanā; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka pilsoņu universitātes ideju var īstenot tikai tad, ja, veidojot ES un dalībvalstu augstākās izglītības programmu, to atbilstoši un patiešām saskaņo ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām; aicina Eiropas Komisiju dot jaunu impulsu Boloņas procesam un veikt nepieciešamos pasākumus atsevišķās jomās, piemēram, diplomu un profesionālās kvalifikācijas – arī doktora un zinātnisko grādu – ātrā vai pat automātiskā atzīšanā un pielīdzināšanā;

| 7. | uzskata, ka digitalizācija paver iespēju risināt dažādas problēmas, ar kurām saskaras izglītības sistēma, un ir arī viens no tās modernizācijas pamatelementiem. Cita starpā tā var veicināt






  — | individualizētāku un iekļaujošāku mācību procesu, it īpaši jauktu spēju klasēs, |
| --- | --- | --- |

7.

uzskata, ka digitalizācija paver iespēju risināt dažādas problēmas, ar kurām saskaras izglītības sistēma, un ir arī viens no tās modernizācijas pamatelementiem. Cita starpā tā var veicināt

—

individualizētāku un iekļaujošāku mācību procesu, it īpaši jauktu spēju klasēs,

| — | tālmācību, piemēram, lai sasniegtu izolētus vai tālākos reģionus, vai grūtāk pieejamas iedzīvotāju grupas, |
| --- | --- |

—

tālmācību, piemēram, lai sasniegtu izolētus vai tālākos reģionus, vai grūtāk pieejamas iedzīvotāju grupas,

| — | apmācāmās personas sekmju pārredzamību, novērtējuma atvieglošanu mācībspēkiem un administratīvā sloga samazināšanu; |
| --- | --- |

—

apmācāmās personas sekmju pārredzamību, novērtējuma atvieglošanu mācībspēkiem un administratīvā sloga samazināšanu;

| 8. | uzsver, ka attiecībā uz izglītības un augstākās izglītības modernizēšanu ir svarīgi ne vien apspriest tās mērķus, bet īpaši jāņem vērā, ka patlaban tiek plānoti ES fondi nākamajam plānošanas periodam; tāpēc īpaši jāatbalsta projekti un pasākumi, kas virzīti uz apmācības programmu un skolu un augstākās izglītības iestāžu infrastruktūras attīstību mazāk attīstītajos reģionos laikposmā pēc 2020. gada; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka attiecībā uz izglītības un augstākās izglītības modernizēšanu ir svarīgi ne vien apspriest tās mērķus, bet īpaši jāņem vērā, ka patlaban tiek plānoti ES fondi nākamajam plānošanas periodam; tāpēc īpaši jāatbalsta projekti un pasākumi, kas virzīti uz apmācības programmu un skolu un augstākās izglītības iestāžu infrastruktūras attīstību mazāk attīstītajos reģionos laikposmā pēc 2020. gada;

| 9. | vērš uzmanību uz to, ka vienlīdzīgas iespējas attiecībā uz piekļuvi augstākajai izglītībai varēs nodrošināt labāk – cita starpā arī studentiem, kuri nāk no mazāk attīstītiem, nomaļiem vai tālākiem reģioniem vai mazākumkopienām –, ja šādām grupām pieejamā un no publiskiem līdzekļiem finansētā izglītība būs efektīva, rezultatīva un iekļaujoša; |
| --- | --- |

9.

vērš uzmanību uz to, ka vienlīdzīgas iespējas attiecībā uz piekļuvi augstākajai izglītībai varēs nodrošināt labāk – cita starpā arī studentiem, kuri nāk no mazāk attīstītiem, nomaļiem vai tālākiem reģioniem vai mazākumkopienām –, ja šādām grupām pieejamā un no publiskiem līdzekļiem finansētā izglītība būs efektīva, rezultatīva un iekļaujoša;

| 10. | uzsver, ka iespēja ceļot un kultūras apmaiņa Eiropas Savienībā (piemēram, izmantojot Erasmus programmu) var bagātināt studentu mācību pieredzi un veicināt ES pilsonības apziņu; šajā saistībā atgādina, ka ir svarīgi nodrošināt vienlīdzīgas iespējas mobilitātes jomā, lai mobilitāte ar vienādiem nosacījumiem būtu pieejama visiem jauniešiem neatkarīgi no viņu dzīvesvietas; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka iespēja ceļot un kultūras apmaiņa Eiropas Savienībā (piemēram, izmantojot Erasmus programmu) var bagātināt studentu mācību pieredzi un veicināt ES pilsonības apziņu; šajā saistībā atgādina, ka ir svarīgi nodrošināt vienlīdzīgas iespējas mobilitātes jomā, lai mobilitāte ar vienādiem nosacījumiem būtu pieejama visiem jauniešiem neatkarīgi no viņu dzīvesvietas;

| 11. | uzskata, ka būtu lietderīgi atbalstīt tādu papildu apmācības sistēmu un citu otrās iespējas izglītības programmu ieviešanu, kuru mērķis ir atvieglot pāreju no kāda izglītības līmeņa uz augstāku izglītības līmeni, attiecīgi veicinot labas prakses apmaiņu šajā jomā; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka būtu lietderīgi atbalstīt tādu papildu apmācības sistēmu un citu otrās iespējas izglītības programmu ieviešanu, kuru mērķis ir atvieglot pāreju no kāda izglītības līmeņa uz augstāku izglītības līmeni, attiecīgi veicinot labas prakses apmaiņu šajā jomā;

| 12. | ierosina pārskatīt priekšlikumu augstākās izglītības iestāžu finansēšanu vairāk orientēt uz rezultātiem, lai pienācīgi ņemtu vērā īpašās problēmas, ar ko saskaras reģionālās un vietējās nozīmes augstskolas un jo īpaši mazākumtautībām paredzētās augstākās izglītības iestādes ar mazāku skaitu studentu; šādas izglītības izzušana radītu ievērojamu kaitējumu sabiedrībai, kultūrai un ekonomikai; |
| --- | --- |

12.

ierosina pārskatīt priekšlikumu augstākās izglītības iestāžu finansēšanu vairāk orientēt uz rezultātiem, lai pienācīgi ņemtu vērā īpašās problēmas, ar ko saskaras reģionālās un vietējās nozīmes augstskolas un jo īpaši mazākumtautībām paredzētās augstākās izglītības iestādes ar mazāku skaitu studentu; šādas izglītības izzušana radītu ievērojamu kaitējumu sabiedrībai, kultūrai un ekonomikai;

| 13. | vērš uzmanību uz to, ka, ievērojot kvalitātes prasības, jāveic turpmāki pasākumi augstākās izglītības internacionalizācijai, īpaši saistībā ar kopīgiem Eiropas un starptautiskajiem diplomiem, apmaiņas un mobilitātes programmām un Erasmus programmas izvēršanu, to attiecinot uz pievienošanās procesā iesaistītajām valstīm un kaimiņos esošām trešām valstīm; |
| --- | --- |

13.

vērš uzmanību uz to, ka, ievērojot kvalitātes prasības, jāveic turpmāki pasākumi augstākās izglītības internacionalizācijai, īpaši saistībā ar kopīgiem Eiropas un starptautiskajiem diplomiem, apmaiņas un mobilitātes programmām un Erasmus programmas izvēršanu, to attiecinot uz pievienošanās procesā iesaistītajām valstīm un kaimiņos esošām trešām valstīm;

| 14. | norāda, ka šobrīd līdzekļi, kas ir pieejami to izglītības un profesionālās apmācības sistēmu līmeņu internacionalizācijai, kuri ir zemāki par augstākās izglītības līmeni, nav pietiekami, un tāpēc uzskata, ka šajā nolūkā sistemātiski jāmobilizē jauni ES, dalībvalstu, kā arī vietējie un reģionālie resursi; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka šobrīd līdzekļi, kas ir pieejami to izglītības un profesionālās apmācības sistēmu līmeņu internacionalizācijai, kuri ir zemāki par augstākās izglītības līmeni, nav pietiekami, un tāpēc uzskata, ka šajā nolūkā sistemātiski jāmobilizē jauni ES, dalībvalstu, kā arī vietējie un reģionālie resursi;

| 15. | tā kā pašreizējā augstākās izglītības un profesionālās apmācības sistēmā absolventu sagatavotība, prasmes un kvalifikācija nereti neatbilst darba tirgus vajadzībām un nodarbināmības prasībām, ierosina izmēģināt augstākajā izglītībā ieviest vajadzībām pielāgotus mācību kursus, piemēram, paredzēt, ka students vienlaikus var brīvi izvēlēties priekšmetus arī vairākās augstskolās un ka iesaistās un konsultācijas sniedz visas attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp vietējie darba devēji. Kad studenti šādu kursu ir pabeiguši, viņiem var piešķirt tādus pašus kredītpunktus, kādus iegūst par parastu augstākās izglītības kursu; |
| --- | --- |

15.

tā kā pašreizējā augstākās izglītības un profesionālās apmācības sistēmā absolventu sagatavotība, prasmes un kvalifikācija nereti neatbilst darba tirgus vajadzībām un nodarbināmības prasībām, ierosina izmēģināt augstākajā izglītībā ieviest vajadzībām pielāgotus mācību kursus, piemēram, paredzēt, ka students vienlaikus var brīvi izvēlēties priekšmetus arī vairākās augstskolās un ka iesaistās un konsultācijas sniedz visas attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp vietējie darba devēji. Kad studenti šādu kursu ir pabeiguši, viņiem var piešķirt tādus pašus kredītpunktus, kādus iegūst par parastu augstākās izglītības kursu;

| 16. | atbalsta to, ka tiek veicināta duālās mācīšanās sistēma, kas saikni starp izglītības un profesionālās apmācības piedāvājumu un attiecīgo teritoriju sekmē, ņemot vērā konkrētās vietējā darba tirgus vajadzības, kā arī izmantojot organizatoriskos modeļus, kas nodrošina valsts un privātā sektora dalībnieku līdzatbildību par kopīgo mērķu sasniegšanu. Komiteja atbalsta priekšlikumu par to, ka jāatbalsta mācīšanās darbavietā, piemēram, stažēšanās vai mācību prakse, jo tas dod iespēju pilnveidot uz pieprasījuma tirgu vērstas prasmes; |
| --- | --- |

16.

atbalsta to, ka tiek veicināta duālās mācīšanās sistēma, kas saikni starp izglītības un profesionālās apmācības piedāvājumu un attiecīgo teritoriju sekmē, ņemot vērā konkrētās vietējā darba tirgus vajadzības, kā arī izmantojot organizatoriskos modeļus, kas nodrošina valsts un privātā sektora dalībnieku līdzatbildību par kopīgo mērķu sasniegšanu. Komiteja atbalsta priekšlikumu par to, ka jāatbalsta mācīšanās darbavietā, piemēram, stažēšanās vai mācību prakse, jo tas dod iespēju pilnveidot uz pieprasījuma tirgu vērstas prasmes;

| 17. | uzskata: lai augstākās izglītības sistēma būtu elastīga, patiešām jāizvērš īsu studiju iespējas, arī tādēļ, lai profesionālo organizāciju un palātu iekšējā apmācība un profesionālās kvalifikācijas celšana atbilstu augstākajai izglītībai, šādām mācībām, iespējams, vismaz daļēji un atbilstoši attiecīgajām kvalitātes prasībām aizstājot vienu vai vairāku studiju priekšmetu apguvi augstskolā; |
| --- | --- |

17.

uzskata: lai augstākās izglītības sistēma būtu elastīga, patiešām jāizvērš īsu studiju iespējas, arī tādēļ, lai profesionālo organizāciju un palātu iekšējā apmācība un profesionālās kvalifikācijas celšana atbilstu augstākajai izglītībai, šādām mācībām, iespējams, vismaz daļēji un atbilstoši attiecīgajām kvalitātes prasībām aizstājot vienu vai vairāku studiju priekšmetu apguvi augstskolā;

| 18. | uzsver, ka, popularizējot profesionālos kursus tehniskajos institūtos un universitātēs, jāpastiprina profesionālā apmācība augstākajā izglītībā; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka, popularizējot profesionālos kursus tehniskajos institūtos un universitātēs, jāpastiprina profesionālā apmācība augstākajā izglītībā;

| 19. | uzskata, ka saskaņā ar universitas ideju ir jānodrošina augstskolu lekciju un jo īpaši tiešsaistes kursu publiska pieejamība, vienlaikus ievērojot augstskolu autonomiju; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka saskaņā ar universitas ideju ir jānodrošina augstskolu lekciju un jo īpaši tiešsaistes kursu publiska pieejamība, vienlaikus ievērojot augstskolu autonomiju;

| 20. | pauž bažas: lai gan Eiropas augstskolās tiek veikti svarīgi pētījumi programmas “Apvārsnis 2020” ietvaros vai ar dalībvalstu publisko finansējumu, to rezultāti ļoti daudzos gadījumos nav pieejami bez maksas vai vismaz praktizējošiem profesionāļiem, pasniedzējiem, kas nestrādā augstākās izglītības sistēmā, vai citiem interesentiem; tas ievērojami mazina Eiropas pētniecības un izstrādes sistēmas efektivitāti un vienlaikus ierobežo pasniedzēju un izglītības sistēmas dalībnieku, kuru rīcībā nav pietiekamu resursu, piekļuvi jaunākajiem pētniecības rezultātiem; |
| --- | --- |

20.

pauž bažas: lai gan Eiropas augstskolās tiek veikti svarīgi pētījumi programmas “Apvārsnis 2020” ietvaros vai ar dalībvalstu publisko finansējumu, to rezultāti ļoti daudzos gadījumos nav pieejami bez maksas vai vismaz praktizējošiem profesionāļiem, pasniedzējiem, kas nestrādā augstākās izglītības sistēmā, vai citiem interesentiem; tas ievērojami mazina Eiropas pētniecības un izstrādes sistēmas efektivitāti un vienlaikus ierobežo pasniedzēju un izglītības sistēmas dalībnieku, kuru rīcībā nav pietiekamu resursu, piekļuvi jaunākajiem pētniecības rezultātiem;

| 21. | piekrīt, ka skolotāju un pasniedzēju, kas strādā izglītības, apmācības un augstākās izglītības sistēmā, pedagoģiskā, psiholoģiskā un metodoloģiskā sagatavošana ir pamatnosacījums sekmīgai izglītošanai nākotnē, tāpēc šajā jomā, kura dinamiski attīstās, ļoti nepieciešama ir apmaiņa ar paraugpraksi, ko attiecīgie dalībnieki varētu iepazīt un apgūt, pateicoties programmas Erasmus piedāvātajām mobilitātes iespējām, un atbalsts kopīgiem inovatīviem projektiem, tostarp arī iniciatīvām, kuras skar skolotāju un pasniedzēju apmācībā un profesionālās kvalifikācijas celšanā iesaistītā personāla izglītības saturu un mācību programmas; turklāt attiecīgajiem dalībniekiem paredzēti tehnisko prasmju atjaunošanas kursi – it sevišķi dažos reģionos – varētu paaugstināt mācīšanas kvalitāti un attiecīgi samazināt atšķirības, kas starp reģioniem un dalībvalstīm vēl aizvien pastāv sasniegumu ziņā; |
| --- | --- |

21.

piekrīt, ka skolotāju un pasniedzēju, kas strādā izglītības, apmācības un augstākās izglītības sistēmā, pedagoģiskā, psiholoģiskā un metodoloģiskā sagatavošana ir pamatnosacījums sekmīgai izglītošanai nākotnē, tāpēc šajā jomā, kura dinamiski attīstās, ļoti nepieciešama ir apmaiņa ar paraugpraksi, ko attiecīgie dalībnieki varētu iepazīt un apgūt, pateicoties programmas Erasmus piedāvātajām mobilitātes iespējām, un atbalsts kopīgiem inovatīviem projektiem, tostarp arī iniciatīvām, kuras skar skolotāju un pasniedzēju apmācībā un profesionālās kvalifikācijas celšanā iesaistītā personāla izglītības saturu un mācību programmas; turklāt attiecīgajiem dalībniekiem paredzēti tehnisko prasmju atjaunošanas kursi – it sevišķi dažos reģionos – varētu paaugstināt mācīšanas kvalitāti un attiecīgi samazināt atšķirības, kas starp reģioniem un dalībvalstīm vēl aizvien pastāv sasniegumu ziņā;

| 22. | pauž bažas, ka sakarā ar Brexit var tikt skartas to absolventu, studentu un skolēnu tiesības, kas mācās Apvienotajā Karalistē, un šīs bažas ir saistītas ne tikai ar to, ka Apvienotās Karalistes izglītības politika attiecībā uz minētajām personām var mainīties, bet arī ar neskaidrību par viņu mācību, kvalifikācijas, diplomu atzīšanu un pielīdzināšanu dalībvalstīs; tā kā šādi riski skar visas dalībvalstis, var būt pamatoti paredzēt kopēju ES līmeņa rīcību; |
| --- | --- |

22.

pauž bažas, ka sakarā ar Brexit var tikt skartas to absolventu, studentu un skolēnu tiesības, kas mācās Apvienotajā Karalistē, un šīs bažas ir saistītas ne tikai ar to, ka Apvienotās Karalistes izglītības politika attiecībā uz minētajām personām var mainīties, bet arī ar neskaidrību par viņu mācību, kvalifikācijas, diplomu atzīšanu un pielīdzināšanu dalībvalstīs; tā kā šādi riski skar visas dalībvalstis, var būt pamatoti paredzēt kopēju ES līmeņa rīcību;

| 23. | aicina Komisiju, neskarot savstarpības principu, cik vien iespējams mazināt papildu kaitējumu, kas saistīts ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES (piemēram, iespēju, ka samazināsies līdzšinējā pastāvīgā un izcilā sadarbība ar Apvienotās Karalistes augstākās izglītības, pētniecības un izstrādes iestādēm) arī tad, ja tas nozīmē samērīgu papildu slogu budžetam; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju, neskarot savstarpības principu, cik vien iespējams mazināt papildu kaitējumu, kas saistīts ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES (piemēram, iespēju, ka samazināsies līdzšinējā pastāvīgā un izcilā sadarbība ar Apvienotās Karalistes augstākās izglītības, pētniecības un izstrādes iestādēm) arī tad, ja tas nozīmē samērīgu papildu slogu budžetam;

| 24. | vērš uzmanību uz to, ka dažos mazāk attīstītos reģionos var izveidoties negatīva demogrāfijas un izglītības spirāle, jo abi minētie procesi viens otru pastiprina; tas varētu vēl vairāk mazināt šādu reģionu konkurētspēju un izraisīt izglītības sistēmas tālāku pasliktināšanos; tāpēc Komiteja prasa izstrādāt tādus stratēģiskus risinājumus, kuri ļautu uzlabot skolēnu un studentu mobilitāti un vienlaikus sekmētu iespējas atgriezties izcelsmes reģionā; |
| --- | --- |

24.

vērš uzmanību uz to, ka dažos mazāk attīstītos reģionos var izveidoties negatīva demogrāfijas un izglītības spirāle, jo abi minētie procesi viens otru pastiprina; tas varētu vēl vairāk mazināt šādu reģionu konkurētspēju un izraisīt izglītības sistēmas tālāku pasliktināšanos; tāpēc Komiteja prasa izstrādāt tādus stratēģiskus risinājumus, kuri ļautu uzlabot skolēnu un studentu mobilitāti un vienlaikus sekmētu iespējas atgriezties izcelsmes reģionā;

| 25. | uzskata, ka ir pats pēdējais laiks veikt ievērojamus ieguldījumus izglītības infrastruktūrā gan attīstītajos, gan mazāk attīstītajos reģionos, saskaņotus ieguldījumus vienmēr pielāgojot konkrētajām teritoriālajām īpatnībām. Tāpēc īpaši svarīgi ir pastiprināt Eiropas Investīciju bankas un ES fondu atbalstu reģionālajām iniciatīvām, kuru mērķis ir izglītības attīstība; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka ir pats pēdējais laiks veikt ievērojamus ieguldījumus izglītības infrastruktūrā gan attīstītajos, gan mazāk attīstītajos reģionos, saskaņotus ieguldījumus vienmēr pielāgojot konkrētajām teritoriālajām īpatnībām. Tāpēc īpaši svarīgi ir pastiprināt Eiropas Investīciju bankas un ES fondu atbalstu reģionālajām iniciatīvām, kuru mērķis ir izglītības attīstība;

| 26. | brīdina: ja augstākās izglītības, apmācības un publiskās izglītības sistēmas tiek pakārtotas efektivitātes, tiešas konkurētspējas un ātras vai pat tūlītējas nodarbināmības prasībām, var būt apdraudēta tādu profesiju un zinātnes nozaru pastāvēšana, kurās gan vajadzīgs ļoti neliels skaits absolventu, tomēr vidējā un ilgtermiņā šādu profesiju un nozaru zudums radītu neaprēķināmu kaitējumu Eiropas kultūrai, mākslai, augsta līmeņa zinātnei un vietējai zinātībai; |
| --- | --- |

26.

brīdina: ja augstākās izglītības, apmācības un publiskās izglītības sistēmas tiek pakārtotas efektivitātes, tiešas konkurētspējas un ātras vai pat tūlītējas nodarbināmības prasībām, var būt apdraudēta tādu profesiju un zinātnes nozaru pastāvēšana, kurās gan vajadzīgs ļoti neliels skaits absolventu, tomēr vidējā un ilgtermiņā šādu profesiju un nozaru zudums radītu neaprēķināmu kaitējumu Eiropas kultūrai, mākslai, augsta līmeņa zinātnei un vietējai zinātībai;

| 27. | uzsver, ka attiecībā uz izglītības, apmācības un, attiecīgā gadījumā, augstākās izglītības iestādēm, kuras darbojas nacionālo vai etnisko minoritāšu valodā, jācenšas paplašināt mazākumtautību studentu piekļuvi izglītībai, kā arī jānodrošina sistēmas, kas sekmē to, lai absolventiem, kuri pārstāv mazākumtautības vai ir ES iekšējie migranti, iespējas turpināt izglītību vai atrast darbu būtu tādas pašas kā pārējiem absolventiem; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka attiecībā uz izglītības, apmācības un, attiecīgā gadījumā, augstākās izglītības iestādēm, kuras darbojas nacionālo vai etnisko minoritāšu valodā, jācenšas paplašināt mazākumtautību studentu piekļuvi izglītībai, kā arī jānodrošina sistēmas, kas sekmē to, lai absolventiem, kuri pārstāv mazākumtautības vai ir ES iekšējie migranti, iespējas turpināt izglītību vai atrast darbu būtu tādas pašas kā pārējiem absolventiem;

| 28. | atzīst, ka vairākās dalībvalstīs reliģiskās izglītības iestādes, tāpat kā tās izglītības, apmācības un augstākās izglītības iestādes, ko uztur baznīca vai reliģiskās organizācijas, dod ieguldījumu Eiropas izglītības un augstākās izglītības jomā, tāpēc pret tām nedrīkst būt nekādas diskriminācijas, līdzīgi kā pret jebkuru izglītības iestādi, kamēr vien tiek īstenota valsts izglītības programma. Vienlaikus uzsver, ka laicīgā izglītība un dažādu reliģiju un uzskatu respektēšana ir Eiropas integrācijas stūrakmeņi; |
| --- | --- |

28.

atzīst, ka vairākās dalībvalstīs reliģiskās izglītības iestādes, tāpat kā tās izglītības, apmācības un augstākās izglītības iestādes, ko uztur baznīca vai reliģiskās organizācijas, dod ieguldījumu Eiropas izglītības un augstākās izglītības jomā, tāpēc pret tām nedrīkst būt nekādas diskriminācijas, līdzīgi kā pret jebkuru izglītības iestādi, kamēr vien tiek īstenota valsts izglītības programma. Vienlaikus uzsver, ka laicīgā izglītība un dažādu reliģiju un uzskatu respektēšana ir Eiropas integrācijas stūrakmeņi;

| 29. | uzskata, ka bēgļu, patvēruma meklētāju un līdzīgos apstākļos esošu cilvēku lietās un migrācijas situācijas risināšanā viens no galvenajiem jautājumiem ir attiecīgo personu kvalifikāciju, prasmju un diplomu atzīšana vai attiecīgā gadījumā – diplomu pielīdzināšana, jo bez tā nevar runāt par patiesu integrāciju ne izglītībā, ne darba tirgū; tāpēc atkārtoti aicina sniegt dalībvalstīm atbalstu to centienos nodrošināt piekļuvi prasmju apzināšanai, valodas apguvei, kvalifikācijas paaugstināšanai un citiem pasākumiem, kas sekmē integrāciju darba dzīvē un sabiedrībā. Būtu jānodrošina, lai cilvēkiem, kas ieguvuši izglītību/kvalifikāciju savā izcelsmes valstī, būtu iespēja nekavējoties veikt savu prasmju novērtējumu (1). Uzskata, ka būtu jāapspriežas ar attiecīgajām reģionālajām un vietējām pašvaldībām par kopīgu, efektīvu stāvokļa pārvaldību, ievērojot integrācijas, vienlīdzīgu iespēju un cilvēktiesību mērķus; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka bēgļu, patvēruma meklētāju un līdzīgos apstākļos esošu cilvēku lietās un migrācijas situācijas risināšanā viens no galvenajiem jautājumiem ir attiecīgo personu kvalifikāciju, prasmju un diplomu atzīšana vai attiecīgā gadījumā – diplomu pielīdzināšana, jo bez tā nevar runāt par patiesu integrāciju ne izglītībā, ne darba tirgū; tāpēc atkārtoti aicina sniegt dalībvalstīm atbalstu to centienos nodrošināt piekļuvi prasmju apzināšanai, valodas apguvei, kvalifikācijas paaugstināšanai un citiem pasākumiem, kas sekmē integrāciju darba dzīvē un sabiedrībā. Būtu jānodrošina, lai cilvēkiem, kas ieguvuši izglītību/kvalifikāciju savā izcelsmes valstī, būtu iespēja nekavējoties veikt savu prasmju novērtējumu (1). Uzskata, ka būtu jāapspriežas ar attiecīgajām reģionālajām un vietējām pašvaldībām par kopīgu, efektīvu stāvokļa pārvaldību, ievērojot integrācijas, vienlīdzīgu iespēju un cilvēktiesību mērķus;

| 30. | aicina izskatīt iespējas pilnveidot fizisko audzināšanu un veselības zinību apguvi izglītības sistēmā, pievēršot īpašu uzmanību pamatizglītībai un ārpusskolas programmu atbalstam. Pieejai attiecībā uz veselības mācību vajadzētu būt visaptverošai, un tajā vajadzētu iekļaut gan fiziskās, gan garīgās labsajūtas jautājumus, lai novērstu seksuālu uzmākšanos un vardarbību skolās; |
| --- | --- |

30.

aicina izskatīt iespējas pilnveidot fizisko audzināšanu un veselības zinību apguvi izglītības sistēmā, pievēršot īpašu uzmanību pamatizglītībai un ārpusskolas programmu atbalstam. Pieejai attiecībā uz veselības mācību vajadzētu būt visaptverošai, un tajā vajadzētu iekļaut gan fiziskās, gan garīgās labsajūtas jautājumus, lai novērstu seksuālu uzmākšanos un vardarbību skolās;

| 31. | norāda, ka izglītībai un apmācībai būtu jāpopularizē iecietība un vērtības, uz kurām balstās ES, proti, cilvēka cieņas respektēšana, brīvība, demokrātija, vienlīdzība, tiesiskums un cilvēktiesību ievērošana, kā arī minoritātēm piederīgu cilvēku tiesību ievērošana, lai tādējādi mazinātu radikalizāciju, atstumšanu, ksenofobiju un dažāda veida ekstrēmisma izplatības draudus; |
| --- | --- |

31.

norāda, ka izglītībai un apmācībai būtu jāpopularizē iecietība un vērtības, uz kurām balstās ES, proti, cilvēka cieņas respektēšana, brīvība, demokrātija, vienlīdzība, tiesiskums un cilvēktiesību ievērošana, kā arī minoritātēm piederīgu cilvēku tiesību ievērošana, lai tādējādi mazinātu radikalizāciju, atstumšanu, ksenofobiju un dažāda veida ekstrēmisma izplatības draudus;

| 32. | uzsver, ka, veicot saskaņotus pasākumus ar mērķi reāli mazināt atšķirības starp reģioniem, būtu jāsniedz pienācīga palīdzība dažiem mazāk attīstītiem reģioniem, lai tiem būtu iespējas modernizēt skolas un augstāko izglītību, vienlaikus turpinot profesionālās izglītības un apmācības attīstību; tādēļ īpaša uzmanība jāpievērš tam, ka dažos mazāk attīstītos reģionos darba tirgus galvenokārt ir pieejams tiem, kas ieguvuši profesionālu kvalifikāciju, un, ja profesionālā izglītība vairs nebūs viena no prioritātēm, attiecīgās teritorijas ekonomiskais un sociālais stāvoklis vēl vairāk pasliktināsies; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka, veicot saskaņotus pasākumus ar mērķi reāli mazināt atšķirības starp reģioniem, būtu jāsniedz pienācīga palīdzība dažiem mazāk attīstītiem reģioniem, lai tiem būtu iespējas modernizēt skolas un augstāko izglītību, vienlaikus turpinot profesionālās izglītības un apmācības attīstību; tādēļ īpaša uzmanība jāpievērš tam, ka dažos mazāk attīstītos reģionos darba tirgus galvenokārt ir pieejams tiem, kas ieguvuši profesionālu kvalifikāciju, un, ja profesionālā izglītība vairs nebūs viena no prioritātēm, attiecīgās teritorijas ekonomiskais un sociālais stāvoklis vēl vairāk pasliktināsies;

| 33. | piekrīt Komisijas viedoklim, ka izglītības, apmācības un augstākās izglītības jomā daudzlīmeņu pārvaldības instrumentu izvēršana un pamatotos gadījumos dalībvalsts iekšējā decentralizācija, kā arī atsevišķu reģionu – īpaši pierobežas reģionu vai reģionu ar tiem līdzīgām iezīmēm – savstarpējā sadarbība un partnerības ir piemērots veids, kā efektīvi plānot un īstenot izglītības un augstākās izglītības modernizāciju; |
| --- | --- |

33.

piekrīt Komisijas viedoklim, ka izglītības, apmācības un augstākās izglītības jomā daudzlīmeņu pārvaldības instrumentu izvēršana un pamatotos gadījumos dalībvalsts iekšējā decentralizācija, kā arī atsevišķu reģionu – īpaši pierobežas reģionu vai reģionu ar tiem līdzīgām iezīmēm – savstarpējā sadarbība un partnerības ir piemērots veids, kā efektīvi plānot un īstenot izglītības un augstākās izglītības modernizāciju;

| 34. | aicina Eiropas Komisiju, tai izstrādājot izglītības un augstākās izglītības attīstības un modernizācijas politiku, Eiropas Reģionu komiteju uzskatīt par partneri un konsultāciju gaitā, cik vien iespējams, apspriesties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, jo tās ir gan ieinteresētās puses, gan izglītības sistēmu atbalstītājas vai uzturētājas. |
| --- | --- |

34.

aicina Eiropas Komisiju, tai izstrādājot izglītības un augstākās izglītības attīstības un modernizācijas politiku, Eiropas Reģionu komiteju uzskatīt par partneri un konsultāciju gaitā, cik vien iespējams, apspriesties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, jo tās ir gan ieinteresētās puses, gan izglītības sistēmu atbalstītājas vai uzturētājas.

Briselē, 2017. gada 30. novembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  RK atzinums “Jaunā Prasmju programma Eiropai” (COR-2016-04094).

1

---

| 8.5.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 164/34 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 164/34

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Vietējais un reģionālais skatījums uz publiskā sektora inovācijas veicināšanu ar digitālu risinājumu palīdzību”

(2018/C 164/06)

| Ziņotājs: | Frank CECCONI (FR/ALDE), Ildefransas reģionālās padomes loceklis |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Frank CECCONI (FR/ALDE), Ildefransas reģionālās padomes loceklis

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Vispārīgas piezīmes

| 1. | konstatē, ka publiskais sektors pilda izšķiroši svarīgu ekonomisku funkciju kā regulators, pakalpojumu sniedzējs un darba devējs un ka mainīgā pasaulē arī tam ir jāattīstās, lai pielāgotos sabiedrības vajadzībām; |
| --- | --- |

1.

konstatē, ka publiskais sektors pilda izšķiroši svarīgu ekonomisku funkciju kā regulators, pakalpojumu sniedzējs un darba devējs un ka mainīgā pasaulē arī tam ir jāattīstās, lai pielāgotos sabiedrības vajadzībām;

| 2. | apliecina, ka vietējās un reģionālās pašvaldības, būdamas iedzīvotājiem pietuvinātas pārvaldes iestādes, kas atbild par ikdienas pakalpojumu tiešu sniegšanu pilsoņiem, var izšķiroši ietekmēt publisko pakalpojumu modernizāciju; |
| --- | --- |

2.

apliecina, ka vietējās un reģionālās pašvaldības, būdamas iedzīvotājiem pietuvinātas pārvaldes iestādes, kas atbild par ikdienas pakalpojumu tiešu sniegšanu pilsoņiem, var izšķiroši ietekmēt publisko pakalpojumu modernizāciju;

| 3. | uzsver digitālo risinājumu iespējamo noteicošo lomu tāda jauna pārvaldes modeļa veidošanā, kas vienlaikus būtu gan pārredzamāks, vienkāršāks, efektīvāks, iekļaujošāks un līdz ar to arī labāk atbilstu lietotāju vēlmēm; |
| --- | --- |

3.

uzsver digitālo risinājumu iespējamo noteicošo lomu tāda jauna pārvaldes modeļa veidošanā, kas vienlaikus būtu gan pārredzamāks, vienkāršāks, efektīvāks, iekļaujošāks un līdz ar to arī labāk atbilstu lietotāju vēlmēm;

| 4. | atgādina, ka Eiropadome 2013. gada oktobrī notikušajā sanāksmē secināja, ka publiskās pārvaldes modernizācija būtu jāturpina, steidzami ieviešot e-pakalpojumus (piemēram, e-veselību, e-rēķinu sagatavošanu, elektronisko iepirkumu), un ka neizmantots resurss ar milzīgu potenciālu ir atvērtie dati; |
| --- | --- |

4.

atgādina, ka Eiropadome 2013. gada oktobrī notikušajā sanāksmē secināja, ka publiskās pārvaldes modernizācija būtu jāturpina, steidzami ieviešot e-pakalpojumus (piemēram, e-veselību, e-rēķinu sagatavošanu, elektronisko iepirkumu), un ka neizmantots resurss ar milzīgu potenciālu ir atvērtie dati;

| 5. | konstatē, ka nedz pilsoņi, nedz uzņēmumi tiešsaistes publisko pakalpojumu potenciālu pagaidām neizmanto pilnībā un ka e-pārvalde dažādās Savienības dalībvalstīs un reģionos attīstās nevienmērīgi; |
| --- | --- |

5.

konstatē, ka nedz pilsoņi, nedz uzņēmumi tiešsaistes publisko pakalpojumu potenciālu pagaidām neizmanto pilnībā un ka e-pārvalde dažādās Savienības dalībvalstīs un reģionos attīstās nevienmērīgi;

| 6. | uzskata, ka publiskā sektora modernizācija ar digitālu risinājumu palīdzību paver uzņēmumiem jaunas ekonomiskas perspektīvas un tādējādi palīdz stiprināt Savienības un tās dalībvalstu konkurētspēju; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka publiskā sektora modernizācija ar digitālu risinājumu palīdzību paver uzņēmumiem jaunas ekonomiskas perspektīvas un tādējādi palīdz stiprināt Savienības un tās dalībvalstu konkurētspēju;

| 7. | norāda, ka laikā, kad lielākā daļa publiskās pārvaldes iestāžu saskaras ar nepieciešamību samazināt kopējos izdevumus, pārvaldes digitalizācija ir līdzeklis, ar kura palīdzību var sniegt labākas kvalitātes pakalpojumus un vienlaikus būtiski ietaupīt; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka laikā, kad lielākā daļa publiskās pārvaldes iestāžu saskaras ar nepieciešamību samazināt kopējos izdevumus, pārvaldes digitalizācija ir līdzeklis, ar kura palīdzību var sniegt labākas kvalitātes pakalpojumus un vienlaikus būtiski ietaupīt;

| 8. | tāpēc atzinīgi vērtē faktu, ka Padomes prezidentvalsts Igaunija par prioritāti ir noteikusi digitālās Eiropas veidošanu un datu aprites brīvību, kā arī mērķi pakāpeniski ieviest pārrobežu digitālos pakalpojumus, kuru uzdevums ir atvieglot ikdienas dzīvi; |
| --- | --- |

8.

tāpēc atzinīgi vērtē faktu, ka Padomes prezidentvalsts Igaunija par prioritāti ir noteikusi digitālās Eiropas veidošanu un datu aprites brīvību, kā arī mērķi pakāpeniski ieviest pārrobežu digitālos pakalpojumus, kuru uzdevums ir atvieglot ikdienas dzīvi;

| 9. | uzsver savu atbalstu Komisijas prioritātei: publiskā sektora digitalizācijai digitālā vienotā tirgus īstenošanas ietvaros, kā arī e-pārvaldes 2016.–2020. gada rīcības plānam; |
| --- | --- |

9.

uzsver savu atbalstu Komisijas prioritātei: publiskā sektora digitalizācijai digitālā vienotā tirgus īstenošanas ietvaros, kā arī e-pārvaldes 2016.–2020. gada rīcības plānam;

| 10. | pilnībā piekrīt Komisijas redzējumam, proti, 2016.–2020. gada e-pārvaldes rīcības plāna ietvaros panākt, lai vēlākais 2020. gadā publiskā pārvalde un iestādes būtu kļuvušas atvērtas, efektīvas, iekļaujošas un visiem Savienības pilsoņiem un uzņēmumiem sniegtu lietotājam draudzīgus, individualizētus pakalpojumus bez robežām; |
| --- | --- |

10.

pilnībā piekrīt Komisijas redzējumam, proti, 2016.–2020. gada e-pārvaldes rīcības plāna ietvaros panākt, lai vēlākais 2020. gadā publiskā pārvalde un iestādes būtu kļuvušas atvērtas, efektīvas, iekļaujošas un visiem Savienības pilsoņiem un uzņēmumiem sniegtu lietotājam draudzīgus, individualizētus pakalpojumus bez robežām;

| 11. | pauž gandarījumu par Komitejai piešķirto novērotāja statusu E-pārvaldes rīcības plāna valdē un, ņemot vērā vietējo un reģionālo pašvaldību lomu publiskā sektora modernizācijā, iesaka šo statusu mainīt uz pilntiesīga locekļa statusu; |
| --- | --- |

11.

pauž gandarījumu par Komitejai piešķirto novērotāja statusu E-pārvaldes rīcības plāna valdē un, ņemot vērā vietējo un reģionālo pašvaldību lomu publiskā sektora modernizācijā, iesaka šo statusu mainīt uz pilntiesīga locekļa statusu;

| 12. | atgādina, ka vēlētos, lai vietējās un reģionālās pašvaldības varētu piedalīties šā mērķa sasniegšanai domāto pasākumu un instrumentu veidošanā, nevis tikai to īstenošanā un izmantošanā; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka vēlētos, lai vietējās un reģionālās pašvaldības varētu piedalīties šā mērķa sasniegšanai domāto pasākumu un instrumentu veidošanā, nevis tikai to īstenošanā un izmantošanā;

| 13. | uzstāj, ka visā Savienībā vietējās un reģionālās pašvaldības apliecina ļoti lielu inovācijas un eksperimentēšanas spēju, īpaši tādās jomās kā piekļuve informācijai, energoefektivitāte, ilgtspējīga mobilitāte, atkritumu apsaimniekošana, pārvaldes vienkāršošana, veselības aprūpe un drošība; |
| --- | --- |

13.

uzstāj, ka visā Savienībā vietējās un reģionālās pašvaldības apliecina ļoti lielu inovācijas un eksperimentēšanas spēju, īpaši tādās jomās kā piekļuve informācijai, energoefektivitāte, ilgtspējīga mobilitāte, atkritumu apsaimniekošana, pārvaldes vienkāršošana, veselības aprūpe un drošība;

| 14. | norāda, ka inovācija publiskajā sektorā ir viens no šā gada tematiem, kam pievēršas RK un RTD ĢD kopīgā Zināšanu apmaiņas platforma. Platformas darbībai jābūt orientētai uz to, ka ieinteresētās pilsētas un reģioni tiek pasludināti par valsts pārvaldes inovatīvas atjaunošanas un inovatīva iepirkuma veidošanas avangardu, lai efektīvi izplatītu paraugpraksi. Ar progresīvu pilsētu un reģionu palīdzību un sadarbībā ar Komisiju būtu jāpanāk efektīvāka pakalpojumu sniegšana un apjomradīti ietaupījumi visā ES; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka inovācija publiskajā sektorā ir viens no šā gada tematiem, kam pievēršas RK un RTD ĢD kopīgā Zināšanu apmaiņas platforma. Platformas darbībai jābūt orientētai uz to, ka ieinteresētās pilsētas un reģioni tiek pasludināti par valsts pārvaldes inovatīvas atjaunošanas un inovatīva iepirkuma veidošanas avangardu, lai efektīvi izplatītu paraugpraksi. Ar progresīvu pilsētu un reģionu palīdzību un sadarbībā ar Komisiju būtu jāpanāk efektīvāka pakalpojumu sniegšana un apjomradīti ietaupījumi visā ES;

Redzējums un pamatprincipi

| 15. | uzskata, ka publiskā pārvalde ir atbildīga par inovācijai labvēlīgu ekosistēmu veidošanu gan publiskajā sektorā, gan ārpus tā; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka publiskā pārvalde ir atbildīga par inovācijai labvēlīgu ekosistēmu veidošanu gan publiskajā sektorā, gan ārpus tā;

| 16. | uzsver, ka svarīga ir atvērta pārvalde, kas ar mērķi uzlabot pārredzamību un efektivitāti piešķir drošu piekļuvi saviem datiem un pakalpojumiem, un atbalsta principu, saskaņā ar kuru publiskās pārvaldes iestādēm būtu pārredzamā un iekļaujošā veidā jāveic informācijas apmaiņa savā starpā, kā arī ar pilsoņiem un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka svarīga ir atvērta pārvalde, kas ar mērķi uzlabot pārredzamību un efektivitāti piešķir drošu piekļuvi saviem datiem un pakalpojumiem, un atbalsta principu, saskaņā ar kuru publiskās pārvaldes iestādēm būtu pārredzamā un iekļaujošā veidā jāveic informācijas apmaiņa savā starpā, kā arī ar pilsoņiem un uzņēmumiem;

| 17. | atkārtoti apliecina savu atbalstu principam “digitalitāte pēc noklusējuma”, tostarp attiecībā uz tā pārrobežu piemērošanu publiskās pārvaldes iestāžu sniegtajiem pakalpojumiem, ja vien šo principu papildina pasākumi ar mērķi nodrošināt digitālo iekļautību (1); |
| --- | --- |

17.

atkārtoti apliecina savu atbalstu principam “digitalitāte pēc noklusējuma”, tostarp attiecībā uz tā pārrobežu piemērošanu publiskās pārvaldes iestāžu sniegtajiem pakalpojumiem, ja vien šo principu papildina pasākumi ar mērķi nodrošināt digitālo iekļautību (1);

| 18. | atbalsta “vienreizējas iesniegšanas” principu, saskaņā ar kuru publiskā pārvalde noteiktu informāciju gan pilsoņiem, gan uzņēmumiem prasa sniegt tikai vienu reizi. Šāda pieeja dotu iespēju vienkāršot saziņu starp pilsoņiem, uzņēmumiem un publisko pārvaldi; |
| --- | --- |

18.

atbalsta “vienreizējas iesniegšanas” principu, saskaņā ar kuru publiskā pārvalde noteiktu informāciju gan pilsoņiem, gan uzņēmumiem prasa sniegt tikai vienu reizi. Šāda pieeja dotu iespēju vienkāršot saziņu starp pilsoņiem, uzņēmumiem un publisko pārvaldi;

| 19. | atbalsta principu “sadarbspēja pēc noklusējuma”, jo tas ir nozīmīgs faktors, lai varētu izmantot digitalizācijas pavērtās iespējas; |
| --- | --- |

19.

atbalsta principu “sadarbspēja pēc noklusējuma”, jo tas ir nozīmīgs faktors, lai varētu izmantot digitalizācijas pavērtās iespējas;

| 20. | atbalsta “līdzveidošanas” (2) principu un lietotāju arvien lielāku iesaisti publisko pakalpojumu pārveides procesā. Tas atbilst arī RK ierosinājumam piemērot līdzveidošanas principu, lai nākamās ES pētniecības un inovācijas programmas izstrādi nodrošinātu, tajā pilntiesīgi iesaistot reģionus (3); |
| --- | --- |

20.

atbalsta “līdzveidošanas” (2) principu un lietotāju arvien lielāku iesaisti publisko pakalpojumu pārveides procesā. Tas atbilst arī RK ierosinājumam piemērot līdzveidošanas principu, lai nākamās ES pētniecības un inovācijas programmas izstrādi nodrošinātu, tajā pilntiesīgi iesaistot reģionus (3);

| 21. | tāpēc atzinīgi vērtē tiesiskā regulējuma saskaņošanu, izmantojot Vispārīgo datu aizsardzības regulu, kas – atbilstīgi proporcionalitātes principam – dod iespēju fizisko personu pamattiesības uz aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi saskaņot ar pārējām attiecīgajām pamattiesībām; atgādina, ka personas datu aizsardzības sadrumstalotā īstenošana Savienībā rada juridisku nenoteiktību, kas kaitē datu brīvai apritei visā Savienībā. Jaunas iespējas paver Igaunijas prezidentūras laikā izveidotā iniciatīva MyData, jo tā uzlabo personas datu pārvaldību, orientējoties uz cilvēku interesēm; |
| --- | --- |

21.

tāpēc atzinīgi vērtē tiesiskā regulējuma saskaņošanu, izmantojot Vispārīgo datu aizsardzības regulu, kas – atbilstīgi proporcionalitātes principam – dod iespēju fizisko personu pamattiesības uz aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi saskaņot ar pārējām attiecīgajām pamattiesībām; atgādina, ka personas datu aizsardzības sadrumstalotā īstenošana Savienībā rada juridisku nenoteiktību, kas kaitē datu brīvai apritei visā Savienībā. Jaunas iespējas paver Igaunijas prezidentūras laikā izveidotā iniciatīva MyData, jo tā uzlabo personas datu pārvaldību, orientējoties uz cilvēku interesēm;

| 22. | uzsver to būtisko lomu, ko vietējās un reģionālās pašvaldības, īpaši pierobežas apgabalos, var uzņemties piemērotu, efektīvu un nepārtrauktu pārrobežu pakalpojumu apzināšanā, izmēģināšanā un attīstīšanā; |
| --- | --- |

22.

uzsver to būtisko lomu, ko vietējās un reģionālās pašvaldības, īpaši pierobežas apgabalos, var uzņemties piemērotu, efektīvu un nepārtrauktu pārrobežu pakalpojumu apzināšanā, izmēģināšanā un attīstīšanā;

| 23. | uzver, ka noteiktu lomu visaptverošas pieejas īstenošanā var uzņemties privātais sektors. Inovācija paver patērētājiem iespēju ar vienkāršotu procedūru palīdzību piekļūt daudziem un dažādiem publiskiem un privātiem pakalpojumiem. Tāpēc privātais sektors inovācijas jomā būtu jāuzlūko kā pilntiesīgs dalībnieks un publiskās pārvaldes partneris; |
| --- | --- |

23.

uzver, ka noteiktu lomu visaptverošas pieejas īstenošanā var uzņemties privātais sektors. Inovācija paver patērētājiem iespēju ar vienkāršotu procedūru palīdzību piekļūt daudziem un dažādiem publiskiem un privātiem pakalpojumiem. Tāpēc privātais sektors inovācijas jomā būtu jāuzlūko kā pilntiesīgs dalībnieks un publiskās pārvaldes partneris;

| 24. | norāda, ka ekonomikas digitalizācija nozīmē ne vien jaunus patēriņa, darba un tīklu veidošanas modeļus, bet līdz ar tiem – arī jaunas iedzīvotāju prasības attiecībā uz sabiedriskajiem pakalpojumiem. Šajā saistībā inovācija publiskajā sektorā un e-pārvaldes labāks izmantojums ir arī iespēja efektīvāk reaģēt uz šīm pārmaiņām, it īpaši saistībā ar sadarbīgās ekonomikas attīstību un ar to saistītiem jautājumiem, tādiem kā reģistrācijas procedūras, nodokļi un nodarbinātība; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka ekonomikas digitalizācija nozīmē ne vien jaunus patēriņa, darba un tīklu veidošanas modeļus, bet līdz ar tiem – arī jaunas iedzīvotāju prasības attiecībā uz sabiedriskajiem pakalpojumiem. Šajā saistībā inovācija publiskajā sektorā un e-pārvaldes labāks izmantojums ir arī iespēja efektīvāk reaģēt uz šīm pārmaiņām, it īpaši saistībā ar sadarbīgās ekonomikas attīstību un ar to saistītiem jautājumiem, tādiem kā reģistrācijas procedūras, nodokļi un nodarbinātība;

A.   Strukturālā dimensija

| 25. | uzskata, ka viena no prioritātēm ir digitālās iekļautības nostiprināšana un digitālo pakalpojumu izplatīšana: uzdevums ir tāds pats kā attiecībā uz digitālo vienoto tirgu, kas ietver tādu zonu skaita mazināšanu, kurās vēl nav pieejami uzticami un augstas veiktspējas tīkli ar pieņemamiem tarifiem. Vienlaikus jāturpina atbalsta pasākumi šo digitālo sadarbības tīklu izvēršanai un to satura attīstībai; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka viena no prioritātēm ir digitālās iekļautības nostiprināšana un digitālo pakalpojumu izplatīšana: uzdevums ir tāds pats kā attiecībā uz digitālo vienoto tirgu, kas ietver tādu zonu skaita mazināšanu, kurās vēl nav pieejami uzticami un augstas veiktspējas tīkli ar pieņemamiem tarifiem. Vienlaikus jāturpina atbalsta pasākumi šo digitālo sadarbības tīklu izvēršanai un to satura attīstībai;

| 26. | uzskata, ka publiskajai pārvaldei tāpat kā visām organizācijām, kas apstrādā sensitīvus datus, ir sistemātiski jārūpējas par datu klasificēšanu un par drošību. Tā kā lielu kaitējumu var nodarīt kiberpirātisms, kiberuzbrukumi un kiberterorisms, dažos gadījumos jāapsver tādi risinājumi, kas nodrošinātu datu vai pat veselas sistēmas fizisku nošķirtību no interneta; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka publiskajai pārvaldei tāpat kā visām organizācijām, kas apstrādā sensitīvus datus, ir sistemātiski jārūpējas par datu klasificēšanu un par drošību. Tā kā lielu kaitējumu var nodarīt kiberpirātisms, kiberuzbrukumi un kiberterorisms, dažos gadījumos jāapsver tādi risinājumi, kas nodrošinātu datu vai pat veselas sistēmas fizisku nošķirtību no interneta;

| 27. | norāda uz Eiropas Komisijas lomu to pamatnosacījumu radīšanā, no kuriem ir atkarīga sadarbspēja un saskaņošana ar mērķi nodrošināt informācijas apmaiņu, kas ir šo principu pamatā; |
| --- | --- |

27.

norāda uz Eiropas Komisijas lomu to pamatnosacījumu radīšanā, no kuriem ir atkarīga sadarbspēja un saskaņošana ar mērķi nodrošināt informācijas apmaiņu, kas ir šo principu pamatā;

| 28. | apliecina apņemšanos veidot pārrobežu publiskos pakalpojumus, balstoties uz digitāliem risinājumiem, un no šādas perspektīvas ar interesi uzņem iniciatīvas, kas ļauj uzlabot dažādu pārvaldes iestāžu sadarbspēju, kā arī attīstīt tādus risinājumus kā elektroniskā identifikācija un e-paraksts; |
| --- | --- |

28.

apliecina apņemšanos veidot pārrobežu publiskos pakalpojumus, balstoties uz digitāliem risinājumiem, un no šādas perspektīvas ar interesi uzņem iniciatīvas, kas ļauj uzlabot dažādu pārvaldes iestāžu sadarbspēju, kā arī attīstīt tādus risinājumus kā elektroniskā identifikācija un e-paraksts;

| 29. | digitālo infrastruktūru veidošanā aicina piemērot visaptverošu pieeju, kurā dažādas pārvaldes iestādes ieviestu sadarbspējīgus risinājumus un iespēju robežās izmantotu vienotu tehnisko bāzi, vienlaikus veidojot savām vajadzībām atbilstošas lietotnes. Šāda pieeja ļautu izvairīties no vajadzības veidot katram pakalpojumam savu infrastruktūru, tādējādi samazinot izmaksas, un vienlaikus nodrošinātu ieguvumus no efektivitātes viedokļa. Turklāt šāda pieeja palīdzētu izvairīties no vienotā tirgus teritoriālās sadrumstalotības; |
| --- | --- |

29.

digitālo infrastruktūru veidošanā aicina piemērot visaptverošu pieeju, kurā dažādas pārvaldes iestādes ieviestu sadarbspējīgus risinājumus un iespēju robežās izmantotu vienotu tehnisko bāzi, vienlaikus veidojot savām vajadzībām atbilstošas lietotnes. Šāda pieeja ļautu izvairīties no vajadzības veidot katram pakalpojumam savu infrastruktūru, tādējādi samazinot izmaksas, un vienlaikus nodrošinātu ieguvumus no efektivitātes viedokļa. Turklāt šāda pieeja palīdzētu izvairīties no vienotā tirgus teritoriālās sadrumstalotības;

| 30. | šajā kontekstā vēlreiz atkārto savu prasību, ka platjoslas tīklu veidošanas projekti ir jāatzīst par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem (4); |
| --- | --- |

30.

šajā kontekstā vēlreiz atkārto savu prasību, ka platjoslas tīklu veidošanas projekti ir jāatzīst par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem (4);

| 31. | atbalsta iniciatīvas, kas dod iespēju uzlabot pilsoņu un uzņēmumu piekļuvi publiskajiem pakalpojumiem. Iniciatīvu galvenajai ievirzei vajadzētu būt vienkāršošanai un orientācijai uz lietotāja vajadzībām; |
| --- | --- |

31.

atbalsta iniciatīvas, kas dod iespēju uzlabot pilsoņu un uzņēmumu piekļuvi publiskajiem pakalpojumiem. Iniciatīvu galvenajai ievirzei vajadzētu būt vienkāršošanai un orientācijai uz lietotāja vajadzībām;

B.   Humānā dimensija

| 32. | uzskata, ka ir nepieciešamas dziļas organizatoriskās kultūras pārmaiņas, lai publiskais sektors varētu kļūt patiesi inovatīvs, un uzsver lomu, ko ar dažādiem publiskiem pakalpojumiem saistītās personas var pildīt inovācijas stimulēšanas nolūkā; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka ir nepieciešamas dziļas organizatoriskās kultūras pārmaiņas, lai publiskais sektors varētu kļūt patiesi inovatīvs, un uzsver lomu, ko ar dažādiem publiskiem pakalpojumiem saistītās personas var pildīt inovācijas stimulēšanas nolūkā;

| 33. | iesaka, lai publiskās pārvaldes darbinieku tālākizglītība digitālo risinājumu jomā kļūtu par vietējās un valsts pārvaldes prioritāti, un mudina pārvaldes iestādēs izplatīt šo pārredzamības, komunikācijas un pieredzes apmaiņas kultūru; |
| --- | --- |

33.

iesaka, lai publiskās pārvaldes darbinieku tālākizglītība digitālo risinājumu jomā kļūtu par vietējās un valsts pārvaldes prioritāti, un mudina pārvaldes iestādēs izplatīt šo pārredzamības, komunikācijas un pieredzes apmaiņas kultūru;

| 34. | aicina dažādās pārvaldes iestādēs izveidot daudzdisciplināras augsta līmeņa vienības, kurās varētu būt iesaistīti lietotāji. To uzdevums būtu piedāvāt publisko lēmumu pieņēmējiem inovatīvus risinājumus; |
| --- | --- |

34.

aicina dažādās pārvaldes iestādēs izveidot daudzdisciplināras augsta līmeņa vienības, kurās varētu būt iesaistīti lietotāji. To uzdevums būtu piedāvāt publisko lēmumu pieņēmējiem inovatīvus risinājumus;

| 35. | uzskata, ka e-pārvaldes potenciālu būs iespējams pilnībā izmantot tikai tad, kad būs pieliktas pūles, lai palielinātu iedzīvotāju un uzņēmumu uzticēšanos tam, kā tiek izmantoti viņu nosūtītie dati. Lai iemantotu šādu uzticēšanos, daži dati ir saskaņoti jāaizsargā ļoti augstā līmenī. Šajā saistībā Komiteja ar interesi konstatē, ka uzticēšanās palielinās, ja iedzīvotājiem un uzņēmumiem ir tiesības pārbaudīt, kā pārvaldes iestādes izmanto viņu datus; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka e-pārvaldes potenciālu būs iespējams pilnībā izmantot tikai tad, kad būs pieliktas pūles, lai palielinātu iedzīvotāju un uzņēmumu uzticēšanos tam, kā tiek izmantoti viņu nosūtītie dati. Lai iemantotu šādu uzticēšanos, daži dati ir saskaņoti jāaizsargā ļoti augstā līmenī. Šajā saistībā Komiteja ar interesi konstatē, ka uzticēšanās palielinās, ja iedzīvotājiem un uzņēmumiem ir tiesības pārbaudīt, kā pārvaldes iestādes izmanto viņu datus;

| 36. | uzskata, ka, ar digitālu risinājumu palīdzību īstenojot pārvaldes modernizāciju, ir jārod iespēja publisko lēmumu pieņemšanā vairāk iesaistīt iedzīvotājus un ka šā vietējai demokrātijai sevišķi svarīgā jautājuma saistībā ir jāīsteno konkrēti šim nolūkam veltītas iniciatīvas; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka, ar digitālu risinājumu palīdzību īstenojot pārvaldes modernizāciju, ir jārod iespēja publisko lēmumu pieņemšanā vairāk iesaistīt iedzīvotājus un ka šā vietējai demokrātijai sevišķi svarīgā jautājuma saistībā ir jāīsteno konkrēti šim nolūkam veltītas iniciatīvas;

| 37. | tāpēc uzsver publisko procedūru līdzveidošanas principa nozīmi – tas paredz lietotāju iesaisti publisko pakalpojumu koncepcijas veidošanā un izstrādē. Šis jaunais publiskās pārvaldes, pilsoņu un uzņēmumu sadarbības veids paver iespēju apmierināt lietotāju vajadzības, kā arī apzināt pilsoņu prasmes un spējas un salāgot tās tādā veidā, lai visi iesaistītie varētu sadarboties un tādējādi pilnveidot sniegtā pakalpojuma kvalitāti. Komiteja iesaka izmantot esošos instrumentus, piemēram, ESAO metodisko līdzekli, un tos popularizēt vietējā un reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

37.

tāpēc uzsver publisko procedūru līdzveidošanas principa nozīmi – tas paredz lietotāju iesaisti publisko pakalpojumu koncepcijas veidošanā un izstrādē. Šis jaunais publiskās pārvaldes, pilsoņu un uzņēmumu sadarbības veids paver iespēju apmierināt lietotāju vajadzības, kā arī apzināt pilsoņu prasmes un spējas un salāgot tās tādā veidā, lai visi iesaistītie varētu sadarboties un tādējādi pilnveidot sniegtā pakalpojuma kvalitāti. Komiteja iesaka izmantot esošos instrumentus, piemēram, ESAO metodisko līdzekli, un tos popularizēt vietējā un reģionālā līmenī;

| 38. | ierosina efektīvi veicināt tīkla sadarbību starp Eiropas jauninājumu centriem, lai aktivizētu pilsētu un reģionu inovatīvo darbību; |
| --- | --- |

38.

ierosina efektīvi veicināt tīkla sadarbību starp Eiropas jauninājumu centriem, lai aktivizētu pilsētu un reģionu inovatīvo darbību;

| 39. | uzskata: lai varētu digitalizēt pārvaldi, ir jānodrošina, ka ikvienam iedzīvotājam ir digitāla piekļuve neatkarīgi no izglītības līmeņa un vecuma, varbūtējas invaliditātes vai atrašanās vietas Eiropā; |
| --- | --- |

39.

uzskata: lai varētu digitalizēt pārvaldi, ir jānodrošina, ka ikvienam iedzīvotājam ir digitāla piekļuve neatkarīgi no izglītības līmeņa un vecuma, varbūtējas invaliditātes vai atrašanās vietas Eiropā;

| 40. | uzsver, ka pilsoņu un uzņēmumu, īpaši MVU, izpratnes palielināšana un apmācība digitālu publisko pakalpojumu izmantošanas jomā noteiks to, vai publiskā sektora digitalizācija tiks pieņemta, īpaši to sabiedrības locekļu vidū, kuri ir vismazāk saistīti arī šīm tehnoloģijām; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka pilsoņu un uzņēmumu, īpaši MVU, izpratnes palielināšana un apmācība digitālu publisko pakalpojumu izmantošanas jomā noteiks to, vai publiskā sektora digitalizācija tiks pieņemta, īpaši to sabiedrības locekļu vidū, kuri ir vismazāk saistīti arī šīm tehnoloģijām;

| 41. | uzskata, ka šāda attieksmes maiņa ir atkarīga no izglītības un apmācības, tāpēc atbalsta skolām paredzētu informātikas stundu popularizēšanu, lai nākamo paaudžu skolēni varētu gūt labumu no īstas digitālās kultūras, kas viņiem ļautu kļūt par aktīviem nākotnes zināšanu sabiedrības locekļiem. Piemērotām mūžizglītības struktūrām būtu arī jāpalīdz visu vecumu pieaugušajiem apgūt digitālās prasmes vai tās uzlabot; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka šāda attieksmes maiņa ir atkarīga no izglītības un apmācības, tāpēc atbalsta skolām paredzētu informātikas stundu popularizēšanu, lai nākamo paaudžu skolēni varētu gūt labumu no īstas digitālās kultūras, kas viņiem ļautu kļūt par aktīviem nākotnes zināšanu sabiedrības locekļiem. Piemērotām mūžizglītības struktūrām būtu arī jāpalīdz visu vecumu pieaugušajiem apgūt digitālās prasmes vai tās uzlabot;

Pastiprinātas sadarbības priekšrocības

| 42. | uzsver, ka inovāciju publiskajā sektorā var veicināt ar sadarbību un labas prakses apmaiņu starp pārvaldes iestādēm un pāri robežām; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka inovāciju publiskajā sektorā var veicināt ar sadarbību un labas prakses apmaiņu starp pārvaldes iestādēm un pāri robežām;

| 43. | ar interesi uztver izmēģinājumus, kas saistīti ar datu apmaiņu starp pašvaldībām, piemēram, pilotprojektu, ko izstrādājušas Igaunija un Somija (5), un iesaka starpreģionu sadarbības ietvaros atbalstīt šāda veida kopdarbu; |
| --- | --- |

43.

ar interesi uztver izmēģinājumus, kas saistīti ar datu apmaiņu starp pašvaldībām, piemēram, pilotprojektu, ko izstrādājušas Igaunija un Somija (5), un iesaka starpreģionu sadarbības ietvaros atbalstīt šāda veida kopdarbu;

| 44. | iesaka izstrādāt iniciatīvas, kas ļautu apzināt vietējo un reģionālo pašvaldību ieviestos jauninājumus, apmainīties ar pieredzi un izplatīt labu praksi; |
| --- | --- |

44.

iesaka izstrādāt iniciatīvas, kas ļautu apzināt vietējo un reģionālo pašvaldību ieviestos jauninājumus, apmainīties ar pieredzi un izplatīt labu praksi;

| 45. | uzsver, ka ir svarīgi vietējās un reģionālās pašvaldības cieši iesaistīt visās tajās rīcībpolitikās, kuru mērķis ir stimulēt publiskā sektora inovāciju ar digitālu risinājumu palīdzību; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka ir svarīgi vietējās un reģionālās pašvaldības cieši iesaistīt visās tajās rīcībpolitikās, kuru mērķis ir stimulēt publiskā sektora inovāciju ar digitālu risinājumu palīdzību;

Ieteikumi

| 46. | apliecina, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām publiskā sektora inovācijā ir izšķiroša loma; |
| --- | --- |

46.

apliecina, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām publiskā sektora inovācijā ir izšķiroša loma;

| 47. | atzinīgi vērtē Reģionu komitejas iesaisti tādās pastāvošajās platformās kā E-pārvaldes 2016.–2020. gada rīcības plāna valde. Tomēr Komiteja ir pārliecināta, ka tās pilntiesīga dalība minētajā valdē, kā arī partnerība ar ESAO Publiskā sektora inovācijas novērošanas centru ļautu Eiropas Reģionu komitejai vairāk atbalstīt inovāciju publiskajā sektorā; |
| --- | --- |

47.

atzinīgi vērtē Reģionu komitejas iesaisti tādās pastāvošajās platformās kā E-pārvaldes 2016.–2020. gada rīcības plāna valde. Tomēr Komiteja ir pārliecināta, ka tās pilntiesīga dalība minētajā valdē, kā arī partnerība ar ESAO Publiskā sektora inovācijas novērošanas centru ļautu Eiropas Reģionu komitejai vairāk atbalstīt inovāciju publiskajā sektorā;

| 48. | ierosina izveidot Reģionu komitejas un Atvērtās pārvaldības partnerības (APP) partnerību; |
| --- | --- |

48.

ierosina izveidot Reģionu komitejas un Atvērtās pārvaldības partnerības (APP) partnerību;

| 49. | iesaka izstrādāt tādus konkrētus rādītājus, kas ļautu uzticami salīdzināt publiskās pārvaldes iestādes pēc to atvērtības digitāliem risinājumiem; |
| --- | --- |

49.

iesaka izstrādāt tādus konkrētus rādītājus, kas ļautu uzticami salīdzināt publiskās pārvaldes iestādes pēc to atvērtības digitāliem risinājumiem;

| 50. | aicina publisko sektoru apņemties īstenot inovāciju, kas būtu vērsta uz lietotāju vajadzībām un ievērot tādus principus kā visu pilsoņu un uzņēmumu piekļuve digitālajiem pakalpojumiem bez diskriminācijas, sensitīvu datu pastiprināta aizsardzība, “digitalitāte pēc noklusējuma”, “vienreizēja iesniegšana”, līdzveidošana un sadarbspēja; |
| --- | --- |

50.

aicina publisko sektoru apņemties īstenot inovāciju, kas būtu vērsta uz lietotāju vajadzībām un ievērot tādus principus kā visu pilsoņu un uzņēmumu piekļuve digitālajiem pakalpojumiem bez diskriminācijas, sensitīvu datu pastiprināta aizsardzība, “digitalitāte pēc noklusējuma”, “vienreizēja iesniegšana”, līdzveidošana un sadarbspēja;

| 51. | ierosina ieinteresētās pilsētas un reģionus pasludināt par valsts pārvaldes inovatīvas atjaunošanas un inovatīva iepirkuma veidošanas avangardu, lai panāktu efektīvāku pakalpojumu sniegšanu un apjomradītus ietaupījumus visā Eiropā; |
| --- | --- |

51.

ierosina ieinteresētās pilsētas un reģionus pasludināt par valsts pārvaldes inovatīvas atjaunošanas un inovatīva iepirkuma veidošanas avangardu, lai panāktu efektīvāku pakalpojumu sniegšanu un apjomradītus ietaupījumus visā Eiropā;

| 52. | pievienojas Eiropas Parlamenta aicinājumam Eiropas Komisijai šajā jomā rādīt priekšzīmi; |
| --- | --- |

52.

pievienojas Eiropas Parlamenta aicinājumam Eiropas Komisijai šajā jomā rādīt priekšzīmi;

| 53. | ierosina izveidot pasākumu, kas ļautu regulāri izcelt paraugpraksi, ko vietējās un reģionālās pašvaldības ir izstrādājušas inovācijas jomā, izmantojot digitālus risinājumus. |
| --- | --- |

53.

ierosina izveidot pasākumu, kas ļautu regulāri izcelt paraugpraksi, ko vietējās un reģionālās pašvaldības ir izstrādājušas inovācijas jomā, izmantojot digitālus risinājumus.

Briselē, 2017. gada 30. novembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  RK atzinums “E-pārvaldes rīcības plāns 2016.–2020. gadam” (COR-2016-02882).

1

(2)  https://www.oecd.org/governance/observatory-public-sector-innovation/blog/page/citizenpoweredcitiesco-producingbetterpublicserviceswithcitizens.htm

2

(3)  RK atzinums “Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” vietējā un reģionālā dimensija un jaunā pētniecības un inovācijas pamatprogramma” (COR-2017-00854).

3

(4)  RK atzinums “Eiropas mākoņdatošanas iniciatīva un IKT standartizācijas prioritātes digitālajam vienotajam tirgum” (COR-2016-02880).

4

(5)  Igaunija un Somija patlaban pastiprina sadarbību, izstrādājot X-Road – sistēmu, kas nodrošina tiešu un drošu datu apmaiņu starp tās dalībniekiem. Svarīga nozīme sadarbspējas platformas X-Road turpmākajā attīstīšanā būs abu valstu kopīgi izveidotajam Nordic Institute for Interoperability Solutions (Ziemeļvalstu sadarbspējas risinājumu institūtam). (http://vm.fi/en/article/-/asset_publisher/suomi-ja-viro-perustavat-yhteisen-instituutin-kehittamaan-x-road-teknologiaa)

5

X-Road

X-Road

Nordic Institute for Interoperability Solutions

---

| 8.5.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 164/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 164/39

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Aprūpes sistēmu deinstitucionalizācija vietējā un reģionālajā līmenī”

(2018/C 164/07)

| Ziņotājs: | Xamuel Gonzalez WESTLING (SE/PSE), Hūfošas komūnas domes deputāts |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Xamuel Gonzalez WESTLING (SE/PSE), Hūfošas komūnas domes deputāts

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Cilvēku ar invaliditāti tiesības

| 1. | atzinīgi vērtē Igaunijas valdības uzaicinājumu izstrādāt atzinumu par tematu “Aprūpes sistēmu deinstitucionalizācija vietējā un reģionālajā līmenī”. Statistikas dati liecina, ka Eiropas Savienībā katrs sestais iedzīvotājs – kopumā apmēram 80 miljoni cilvēku – cieš no invaliditātes, kurai var būt dažādas smaguma pakāpes. Vairāk nekā trešdaļai cilvēku, kas vecāki par 75 gadiem, ir kādi traucējumi, kas negatīvi ietekmē viņu ikdienas dzīvi. Turpmākajos gados, pieaugot gados vecāku cilvēku īpatsvaram ES iedzīvotāju kopskaitā, šis skaits varētu vēl vairāk palielināties (1). Kaut arī cilvēku ar invaliditāti stāvoklis un dzīves apstākļi pēdējos 20 gados ir būtiski uzlabojušies, vairumā ES dalībvalstu joprojām ir vērojami lielāki vai mazāki trūkumi gan cilvēku ar invaliditāti ārstēšanas un aprūpes jomā, gan sabiedrības attieksmē pret šiem cilvēkiem. Diemžēl joprojām sastopamies ar gadījumiem, kad, piemēram, cilvēkiem ar attīstības traucējumiem un/vai garīgu saslimšanu ir ierobežotas tiesības pieņemt lēmumus, kā pašiem dzīvot; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Igaunijas valdības uzaicinājumu izstrādāt atzinumu par tematu “Aprūpes sistēmu deinstitucionalizācija vietējā un reģionālajā līmenī”. Statistikas dati liecina, ka Eiropas Savienībā katrs sestais iedzīvotājs – kopumā apmēram 80 miljoni cilvēku – cieš no invaliditātes, kurai var būt dažādas smaguma pakāpes. Vairāk nekā trešdaļai cilvēku, kas vecāki par 75 gadiem, ir kādi traucējumi, kas negatīvi ietekmē viņu ikdienas dzīvi. Turpmākajos gados, pieaugot gados vecāku cilvēku īpatsvaram ES iedzīvotāju kopskaitā, šis skaits varētu vēl vairāk palielināties (1). Kaut arī cilvēku ar invaliditāti stāvoklis un dzīves apstākļi pēdējos 20 gados ir būtiski uzlabojušies, vairumā ES dalībvalstu joprojām ir vērojami lielāki vai mazāki trūkumi gan cilvēku ar invaliditāti ārstēšanas un aprūpes jomā, gan sabiedrības attieksmē pret šiem cilvēkiem. Diemžēl joprojām sastopamies ar gadījumiem, kad, piemēram, cilvēkiem ar attīstības traucējumiem un/vai garīgu saslimšanu ir ierobežotas tiesības pieņemt lēmumus, kā pašiem dzīvot;

| 2. | pauž pārliecību, ka cilvēkiem ar invaliditāti vajadzētu pavērt jebkura veida iespējas kļūt par pašpietiekamiem sabiedrības locekļiem un ka ir jāatbalsta viņu izvēles brīvība; šajā saistībā atgādina, ka dažādās valstīs aprūpes sistēmas ir atšķirīgas, un tas nozīmē, ka pāreja uz aprūpi dzīvesvietā ir jāpielāgo vietējiem apstākļiem un tajā jāiesaista gan attiecīgās kopienas, gan aprūpes saņēmēji un viņu ģimenes; vēlas uzsvērt, ka šī atzinuma mērķis nav izskaust vai nosodīt jebkuru institucionalizētu aprūpi jebkuros apstākļos; aprūpes iestādes nav īstais risinājums, taču tās var arī uzskatīt par vienu no pieejamajiem risinājumiem. Lai pielāgotos situāciju daudzveidībai un katram piedāvātu maksimālas izaugsmes iespējas neatkarīgi no invaliditātes pakāpes, dažās valstīs iestādes ir vairāk atvērtas jauniem atbalsta veidiem. Īpaša uzmanība ir jāpievērš ģimeņu lomai šo iestāžu darbībā; |
| --- | --- |

2.

pauž pārliecību, ka cilvēkiem ar invaliditāti vajadzētu pavērt jebkura veida iespējas kļūt par pašpietiekamiem sabiedrības locekļiem un ka ir jāatbalsta viņu izvēles brīvība; šajā saistībā atgādina, ka dažādās valstīs aprūpes sistēmas ir atšķirīgas, un tas nozīmē, ka pāreja uz aprūpi dzīvesvietā ir jāpielāgo vietējiem apstākļiem un tajā jāiesaista gan attiecīgās kopienas, gan aprūpes saņēmēji un viņu ģimenes; vēlas uzsvērt, ka šī atzinuma mērķis nav izskaust vai nosodīt jebkuru institucionalizētu aprūpi jebkuros apstākļos; aprūpes iestādes nav īstais risinājums, taču tās var arī uzskatīt par vienu no pieejamajiem risinājumiem. Lai pielāgotos situāciju daudzveidībai un katram piedāvātu maksimālas izaugsmes iespējas neatkarīgi no invaliditātes pakāpes, dažās valstīs iestādes ir vairāk atvērtas jauniem atbalsta veidiem. Īpaša uzmanība ir jāpievērš ģimeņu lomai šo iestāžu darbībā;

| 3. | atzīmē, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. pantu ES pilnvaras sabiedrības veselības jomā aprobežojas galvenokārt ar dalībvalstu, reģionu un vietējā līmenī īstenotās veselības politikas papildināšanu. Ievērojot subsidiaritātes principu, ES uzdevums ir rīkoties šādās jomās:






  — | koordinācijas veicināšana, lai uzlabotu sabiedrības veselību un veiktu slimību profilaksi, kā arī novērstu draudus fiziskajai un garīgajai veselībai. Šāda rīcība ir arī cīņa pret plaši izplatītām smagām slimībām, veicinot pētījumus par to cēloņiem, izplatīšanos un profilaksi, kā arī informēšanu un izglītošanu veselības jautājumos. Turklāt šāda rīcība ietver nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu pārraudzību, laicīgu brīdināšanu par tiem un šo draudu apkarošanu, |
| --- | --- | --- |

3.

atzīmē, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 168. pantu ES pilnvaras sabiedrības veselības jomā aprobežojas galvenokārt ar dalībvalstu, reģionu un vietējā līmenī īstenotās veselības politikas papildināšanu. Ievērojot subsidiaritātes principu, ES uzdevums ir rīkoties šādās jomās:

—

koordinācijas veicināšana, lai uzlabotu sabiedrības veselību un veiktu slimību profilaksi, kā arī novērstu draudus fiziskajai un garīgajai veselībai. Šāda rīcība ir arī cīņa pret plaši izplatītām smagām slimībām, veicinot pētījumus par to cēloņiem, izplatīšanos un profilaksi, kā arī informēšanu un izglītošanu veselības jautājumos. Turklāt šāda rīcība ietver nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu pārraudzību, laicīgu brīdināšanu par tiem un šo draudu apkarošanu,

| — | augstu kvalitātes un drošības standartu noteikšana cilvēku izcelsmes orgāniem un vielām, kā arī tādās jomās kā veterinārija, fitosanitārija un medikamenti; |
| --- | --- |

—

augstu kvalitātes un drošības standartu noteikšana cilvēku izcelsmes orgāniem un vielām, kā arī tādās jomās kā veterinārija, fitosanitārija un medikamenti;

| 4. | uzsver, ka 2006. gadā pieņemtā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām iezīmē pilnīgi jaunu skatījumu uz invaliditāti, proti, uzsvars tagad vairāk tiek likts uz to, kā sabiedrība var pielāgoties un kā apkārtējo vidi var pielāgot, lai kompensētu grūtības, ar kurām saskaras cilvēki ar invaliditāti, un tādā veidā viņiem pavērtu iespēju iekļauties sabiedrībā un dzīvot iespējami neatkarīgi. 2017. gada novembrī konvenciju bija ratificējušas 27 no 28 ES dalībvalstīm, un 22 no tām bija ratificējušas arī fakultatīvo protokolu (2). RK iesaka visām dalībvalstīm ratificēt gan konvenciju, gan protokolu; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka 2006. gadā pieņemtā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām iezīmē pilnīgi jaunu skatījumu uz invaliditāti, proti, uzsvars tagad vairāk tiek likts uz to, kā sabiedrība var pielāgoties un kā apkārtējo vidi var pielāgot, lai kompensētu grūtības, ar kurām saskaras cilvēki ar invaliditāti, un tādā veidā viņiem pavērtu iespēju iekļauties sabiedrībā un dzīvot iespējami neatkarīgi. 2017. gada novembrī konvenciju bija ratificējušas 27 no 28 ES dalībvalstīm, un 22 no tām bija ratificējušas arī fakultatīvo protokolu (2). RK iesaka visām dalībvalstīm ratificēt gan konvenciju, gan protokolu;

| 5. | šajā atzinumā izmanto ANO pieņemto jēdziena “invaliditāte” definīciju: proti, tā rodas, cilvēkiem ar pastāvīgiem fiziskiem, garīgiem vai maņu traucējumiem saskaroties ar attieksmes un apkārtējās vides šķēršļiem, kas ierobežo vienlīdzīgas iespējas pilnvērtīgi un efektīvi līdzdarboties sabiedrības dzīvē. Invaliditāti var radīt saslimšana vai citi stāvokļi, un traucējumi var būt iedzimti vai iegūti. Šādām slimībām, stāvokļiem un bojājumiem var būt pastāvīgs vai pārejošs raksturs; |
| --- | --- |

5.

šajā atzinumā izmanto ANO pieņemto jēdziena “invaliditāte” definīciju: proti, tā rodas, cilvēkiem ar pastāvīgiem fiziskiem, garīgiem vai maņu traucējumiem saskaroties ar attieksmes un apkārtējās vides šķēršļiem, kas ierobežo vienlīdzīgas iespējas pilnvērtīgi un efektīvi līdzdarboties sabiedrības dzīvē. Invaliditāti var radīt saslimšana vai citi stāvokļi, un traucējumi var būt iedzimti vai iegūti. Šādām slimībām, stāvokļiem un bojājumiem var būt pastāvīgs vai pārejošs raksturs;

Pārēja no institucionālās aprūpes uz aprūpi dzīvesvietā

| 6. | atzinīgi vērtē iniciatīvu, ar ko nāca klajā kādreizējais Eiropas Komisijas loceklis Vladimír Špidla, kurš ar ekspertu grupas atbalstu izstrādāja “Kopējas Eiropas vadlīnijas pārejai no institucionālās aprūpes uz aprūpi dzīvesvietā” (3). Ņemot vērā minētās vadlīnijas, RK iesaka jēdzienu “iestāde” definēt šādi: “aprūpes centrs, kura iemītnieki ir izolēti no plašākas sabiedrības un/vai ir spiesti dzīvot kopā; iemītnieki nevar pietiekami kontrolēt savu dzīvi un lēmumus, kas viņus ietekmē, un parasti organizācijai pašas vajadzības ir nozīmīgākas nekā iemītnieku individuālās vajadzības”. Vadlīnijas tika izstrādātas, lai atbalstītu dalībvalstu pāreju no institucionālās aprūpes uz aprūpi dzīvesvietā. Ņemot vērā to valstu pieredzi un atziņas, kas jau veikušas deinstitucionalizāciju, paredzēts, ka šim procesam laika gaitā jāaptver šādi aspekti: kopīga stratēģija un redzējums; attiecīgo personu un piederīgo iesaistīšana; kopīga atbildības uzņemšanās, ko nodrošina visi dalībnieki visos līmeņos; procesu vadīšana, virzīšana un atbalstīšana. RK secina, ka vadlīnijas ir piemērotas, lai sekmētu pāreju no institucionālās aprūpes uz biežāku aprūpi dzīvesvietā, un iesaka visām dalībvalstīm tās piemērot; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē iniciatīvu, ar ko nāca klajā kādreizējais Eiropas Komisijas loceklis Vladimír Špidla, kurš ar ekspertu grupas atbalstu izstrādāja “Kopējas Eiropas vadlīnijas pārejai no institucionālās aprūpes uz aprūpi dzīvesvietā” (3). Ņemot vērā minētās vadlīnijas, RK iesaka jēdzienu “iestāde” definēt šādi: “aprūpes centrs, kura iemītnieki ir izolēti no plašākas sabiedrības un/vai ir spiesti dzīvot kopā; iemītnieki nevar pietiekami kontrolēt savu dzīvi un lēmumus, kas viņus ietekmē, un parasti organizācijai pašas vajadzības ir nozīmīgākas nekā iemītnieku individuālās vajadzības”. Vadlīnijas tika izstrādātas, lai atbalstītu dalībvalstu pāreju no institucionālās aprūpes uz aprūpi dzīvesvietā. Ņemot vērā to valstu pieredzi un atziņas, kas jau veikušas deinstitucionalizāciju, paredzēts, ka šim procesam laika gaitā jāaptver šādi aspekti: kopīga stratēģija un redzējums; attiecīgo personu un piederīgo iesaistīšana; kopīga atbildības uzņemšanās, ko nodrošina visi dalībnieki visos līmeņos; procesu vadīšana, virzīšana un atbalstīšana. RK secina, ka vadlīnijas ir piemērotas, lai sekmētu pāreju no institucionālās aprūpes uz biežāku aprūpi dzīvesvietā, un iesaka visām dalībvalstīm tās piemērot;

| 7. | norāda, ka arvien biežāk izskan šaubas par institucionālo aprūpi un ka vairākos zinātniskos pētījumos norādīts, ka ilgstošai aprūpei kādā iestādē var būt dažāda veida negatīva ietekme uz attiecīgajām personām un tā var arī izpausties kā brīvības zudums, stigmatizācija, patstāvības zudums un anonimizācija. Ir vērojama negatīva ietekme arī uz darbiniekiem, kas strādā institucionālā vidē. Tādēļ izveidojusies vienota izpratne par to, ka priekšroka būtu jādod aprūpei dzīvesvietā, kas tiek sniegta atvērtākos veidos, un ka turpmākajai aprūpes attīstībai būtu jānorit šajā virzienā. Tas uzsvērts arī “Eiropas rīcības plānā iedzīvotāju garīgās veselības jomā” (4). PVO Eiropas reģionālais birojs rīcības plānu izstrādāja, cieši sadarbojoties un apmainoties ar informāciju ar dalībvalstīm, kas arī atbalsta šo plānu. RK arī atkārtoti uzsver, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām ir noteiktas personu ar invaliditāti tiesības “dzīvot sabiedrībā ar tādu pašu izvēles brīvību kā citiem” (5); |
| --- | --- |

7.

norāda, ka arvien biežāk izskan šaubas par institucionālo aprūpi un ka vairākos zinātniskos pētījumos norādīts, ka ilgstošai aprūpei kādā iestādē var būt dažāda veida negatīva ietekme uz attiecīgajām personām un tā var arī izpausties kā brīvības zudums, stigmatizācija, patstāvības zudums un anonimizācija. Ir vērojama negatīva ietekme arī uz darbiniekiem, kas strādā institucionālā vidē. Tādēļ izveidojusies vienota izpratne par to, ka priekšroka būtu jādod aprūpei dzīvesvietā, kas tiek sniegta atvērtākos veidos, un ka turpmākajai aprūpes attīstībai būtu jānorit šajā virzienā. Tas uzsvērts arī “Eiropas rīcības plānā iedzīvotāju garīgās veselības jomā” (4). PVO Eiropas reģionālais birojs rīcības plānu izstrādāja, cieši sadarbojoties un apmainoties ar informāciju ar dalībvalstīm, kas arī atbalsta šo plānu. RK arī atkārtoti uzsver, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām ir noteiktas personu ar invaliditāti tiesības “dzīvot sabiedrībā ar tādu pašu izvēles brīvību kā citiem” (5);

| 8. | secina, ka pēdējos 20 gados daudzās dalībvalstīs vērojama līdzīga attīstības tendence: lielas aprūpes iestādes un specializētas slimnīcas arvien biežāk tiek aizstātas ar atvērtākiem, sociālajā vidē integrētiem aprūpes veidiem. Tomēr Eiropā vairāk nekā miljons cilvēku ar invaliditāti joprojām dzīvo aprūpes iestādēs (6). Pāreja no institucionālās aprūpes uz atvērtāku aprūpi dzīvesvietā nenotiek vienā dienā. Šī pāreja norit daudzus gadus, un ir vajadzīgas pūles un pasākumi visos sabiedrības līmeņos, kā arī attieksmes maiņa un jauni tiesību akti. RK uzskata: ir svarīgi, lai visas dalībvalstis aprūpes nodrošināšanai dzīvesvietā veltītu īpašu uzmanību un lai virzība uz deinstitucionalizāciju noritētu, respektējot mērķgrupu tiesības un nodrošinot, ka viss tiek darīts attiecīgo personu interesēs; |
| --- | --- |

8.

secina, ka pēdējos 20 gados daudzās dalībvalstīs vērojama līdzīga attīstības tendence: lielas aprūpes iestādes un specializētas slimnīcas arvien biežāk tiek aizstātas ar atvērtākiem, sociālajā vidē integrētiem aprūpes veidiem. Tomēr Eiropā vairāk nekā miljons cilvēku ar invaliditāti joprojām dzīvo aprūpes iestādēs (6). Pāreja no institucionālās aprūpes uz atvērtāku aprūpi dzīvesvietā nenotiek vienā dienā. Šī pāreja norit daudzus gadus, un ir vajadzīgas pūles un pasākumi visos sabiedrības līmeņos, kā arī attieksmes maiņa un jauni tiesību akti. RK uzskata: ir svarīgi, lai visas dalībvalstis aprūpes nodrošināšanai dzīvesvietā veltītu īpašu uzmanību un lai virzība uz deinstitucionalizāciju noritētu, respektējot mērķgrupu tiesības un nodrošinot, ka viss tiek darīts attiecīgo personu interesēs;

| 9. | uzskata par nepieciešamu brīdināt, ka valstis, kas sākušas pāreju uz pietuvinātāku, atvērtāku aprūpi, veco iestāžu vietā var vienkārši veidot jaunas. Tādējādi var izveidoties situācija, kad mērķgrupām, kurām ļoti smagā un sarežģītā stāvokļa dēļ ir īpašas vajadzības, ko sabiedrībai ir grūti apmierināt, un kad katram atsevišķam gadījumam piemēroti risinājumi nav iespējami, var tikt veidotas jaunas, iestādēm līdzīgas struktūras un aprūpes centri. Šādas pārmaiņas var izraisīt arī smaga krīze, piemēram, lielais bēgļu pieplūdums, kas daudzās ES dalībvalstīs bija vērojams 2015. gada rudenī. Tā kā tobrīd bija jānodrošina patvērums, cilvēki tika izmitināti uzņemšanas centros un aprūpes iestādēs. Risinājumi, kas izraudzīti un plānoti kā pagaidu pasākumi, tomēr saistīti ar risku, jo tie var kļūt pastāvīgi, un tam ir negatīva ietekme uz attiecīgajām personām; |
| --- | --- |

9.

uzskata par nepieciešamu brīdināt, ka valstis, kas sākušas pāreju uz pietuvinātāku, atvērtāku aprūpi, veco iestāžu vietā var vienkārši veidot jaunas. Tādējādi var izveidoties situācija, kad mērķgrupām, kurām ļoti smagā un sarežģītā stāvokļa dēļ ir īpašas vajadzības, ko sabiedrībai ir grūti apmierināt, un kad katram atsevišķam gadījumam piemēroti risinājumi nav iespējami, var tikt veidotas jaunas, iestādēm līdzīgas struktūras un aprūpes centri. Šādas pārmaiņas var izraisīt arī smaga krīze, piemēram, lielais bēgļu pieplūdums, kas daudzās ES dalībvalstīs bija vērojams 2015. gada rudenī. Tā kā tobrīd bija jānodrošina patvērums, cilvēki tika izmitināti uzņemšanas centros un aprūpes iestādēs. Risinājumi, kas izraudzīti un plānoti kā pagaidu pasākumi, tomēr saistīti ar risku, jo tie var kļūt pastāvīgi, un tam ir negatīva ietekme uz attiecīgajām personām;

Stigmatizācijas novēršana

| 10. | secina, ka ES dalībvalstīs virknē tiesību aktu un politikas dokumentu dažādā mērā noteikts, ka jānodrošina cilvēkiem ar invaliditāti iespēja aktīvi piedalīties sabiedrības dzīvē un ka viņu dzīvei nebūtu jāatšķiras no citu cilvēku dzīves. Tomēr vērojams, ka sabiedrība slēpti un dažkārt atklāti izrāda noraidošu attieksmi pret cilvēkiem ar invaliditāti. Attieksmē pret stigmatizētām sabiedrības grupām bieži izpaužas naidīgums, bailes un uzskats, ka to vērtība ir mazāka un tās rada apgrūtinājumu. Vairāki pētījumi liecina, ka cilvēki ar garīgās veselības problēmām tiek stigmatizēt (7). Stigmatizācija savukārt izraisa attiecīgo personu diskrimināciju. Tā var, piemēram, izpausties kā nepietiekama aprūpe vai sociālā atstumtība, kas vēl vairāk iedragā attiecīgās personas garīgo veselību. Šis apburtais loks nekad nebeidzas un kļūst arvien ciešāks. Deinstitucionalizācija nav tikai lielu iestāžu slēgšana un citu aprūpes veidu ieviešana. Deinstitucionalizācijas procesā ir arī jāmazina aizspriedumi, jāapšauba stereotipi un jāpanāk attieksmes maiņa. Jāpanāk izpratne, ka cilvēki ar invaliditāti nebūt nav objekti un pasīvi pabalstu un aprūpes pakalpojumu saņēmēji, bet gan vienlīdzīgi sabiedrības locekļi, kuriem pienākas visas cilvēktiesības. RK uzskata, ka dalībvalstīm deinstitucionalizācijas procesā ir arī jāapkaro stigmatizācija un jānovērš diskriminācija. Saskaņā ar ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (4.–6. pants) tas nozīmē, ka dalībvalstīm jāveic pozitīvi un preventīvi pasākumi, lai apkarotu jebkura veida diskrimināciju un nodrošinātu visu cilvēktiesību respektēšanu. RK norāda, ka gan ES dalībvalstīs, gan trešās valstīs ir daudzi labi stigmatizācijas novēršanas kampaņu piemēri, kas var kalpot kā iedvesmas avots; |
| --- | --- |

10.

secina, ka ES dalībvalstīs virknē tiesību aktu un politikas dokumentu dažādā mērā noteikts, ka jānodrošina cilvēkiem ar invaliditāti iespēja aktīvi piedalīties sabiedrības dzīvē un ka viņu dzīvei nebūtu jāatšķiras no citu cilvēku dzīves. Tomēr vērojams, ka sabiedrība slēpti un dažkārt atklāti izrāda noraidošu attieksmi pret cilvēkiem ar invaliditāti. Attieksmē pret stigmatizētām sabiedrības grupām bieži izpaužas naidīgums, bailes un uzskats, ka to vērtība ir mazāka un tās rada apgrūtinājumu. Vairāki pētījumi liecina, ka cilvēki ar garīgās veselības problēmām tiek stigmatizēt (7). Stigmatizācija savukārt izraisa attiecīgo personu diskrimināciju. Tā var, piemēram, izpausties kā nepietiekama aprūpe vai sociālā atstumtība, kas vēl vairāk iedragā attiecīgās personas garīgo veselību. Šis apburtais loks nekad nebeidzas un kļūst arvien ciešāks. Deinstitucionalizācija nav tikai lielu iestāžu slēgšana un citu aprūpes veidu ieviešana. Deinstitucionalizācijas procesā ir arī jāmazina aizspriedumi, jāapšauba stereotipi un jāpanāk attieksmes maiņa. Jāpanāk izpratne, ka cilvēki ar invaliditāti nebūt nav objekti un pasīvi pabalstu un aprūpes pakalpojumu saņēmēji, bet gan vienlīdzīgi sabiedrības locekļi, kuriem pienākas visas cilvēktiesības. RK uzskata, ka dalībvalstīm deinstitucionalizācijas procesā ir arī jāapkaro stigmatizācija un jānovērš diskriminācija. Saskaņā ar ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (4.–6. pants) tas nozīmē, ka dalībvalstīm jāveic pozitīvi un preventīvi pasākumi, lai apkarotu jebkura veida diskrimināciju un nodrošinātu visu cilvēktiesību respektēšanu. RK norāda, ka gan ES dalībvalstīs, gan trešās valstīs ir daudzi labi stigmatizācijas novēršanas kampaņu piemēri, kas var kalpot kā iedvesmas avots;

| 11. | vērš uzmanību uz to, ka ir pienācīgi jānovērtē to pacientu vajadzības, kuri tiek nosūtīti uz atvērtāku un pietuvinātāku aprūpi. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu jānodrošina, ka šīs vajadzības tiek apmierinātas, lai šo pakalpojumu izmantotāji varētu kontrolēt savu dzīvi, veikt reālu izvēli un pieņemt lēmumus par to, kur dzīvot, ar ko dzīvot un kā dzīvot. Pakalpojumiem (arī tādiem kā personīgā palīdzība) jābūt pieejamiem un sasniedzamiem visiem, lai garantētu to izmantotāju iekļaušanu sabiedrībā un iespējas viņiem dzīvot pēc iespējas neatkarīgu dzīvi; |
| --- | --- |

11.

vērš uzmanību uz to, ka ir pienācīgi jānovērtē to pacientu vajadzības, kuri tiek nosūtīti uz atvērtāku un pietuvinātāku aprūpi. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu jānodrošina, ka šīs vajadzības tiek apmierinātas, lai šo pakalpojumu izmantotāji varētu kontrolēt savu dzīvi, veikt reālu izvēli un pieņemt lēmumus par to, kur dzīvot, ar ko dzīvot un kā dzīvot. Pakalpojumiem (arī tādiem kā personīgā palīdzība) jābūt pieejamiem un sasniedzamiem visiem, lai garantētu to izmantotāju iekļaušanu sabiedrībā un iespējas viņiem dzīvot pēc iespējas neatkarīgu dzīvi;

Prasmes un spējas

| 12. | norāda: lai varētu nodrošināt pāreju no institucionālās aprūpes uz aprūpi dzīvesvietā, ir vajadzīga paradigmas maiņa arī personāla un tā prasmju jomā. Ja līdz šim uzsvars tika likts uz medicīnas zināšanām un ārstniecības profesijām, tad pašlaik, pārejot uz aprūpi dzīvesvietā, ir vajadzīgas sociālās un pedagoģiskās prasmes. RK uzskata, ka ir svarīgi, lai aprūpes darbinieki tiktu atbilstoši apmācīti veikt savu profesionālo darbību (Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 4. pants). Ja personāls būs atbilstoši apmācīts, varēs ne vien paātrināt pāreju, bet arī nepieļaut jaunu aprūpes iestāžu izveidi. Daudzās valstīs trūkst personāla, kam būtu atbilstoša akadēmiskā kvalifikācija. Starptautiska sadarbība un informācijas apmaiņa šajā jomā varētu uzlabot piemērotu speciālistu pieejamību. Lai atvieglotu pāreju, RK iesaka nodrošināt speciālistu apmaiņu un jaunas mācību iespējas augstākās un vidējās izglītības posmā. Lai kvalificēti darbinieki būtu pieejami, nepieciešama plānošana un koordinācija. RK uzskata, ka jaunu speciālistu apmācībā vai darbinieku pārkvalifikācijā svarīgi ir apgūt zināšanas par cilvēktiesībām, par to, kāda ir cilvēku ar invaliditāti dzīve, par to, kāda ir dzīve aprūpes iestādē, un par attiecīgo personu iesaistīšanu lēmumu pieņemšanā par tām vēlamo atbalstu. Nav viegli atradināties no dzīves aprūpes iestādē un pierast pie dzīves savās mājās, kur daudzus lēmumus vari pieņemt pats. Cilvēka pielāgošanās dzīvei sabiedrībā saistīta ar izolācijas un/vai atstumtības risku. Svarīgi ir šos cilvēkus apzināt un nodrošināt, ka viņiem palīdz kompetenti darbinieki, kas izprot viņu stāvokli un individuālās vajadzības. Pozitīvi ir vērtējama pētniecības attīstība un zināšanu līmeņa paaugstināšanās šajā jomā, un it īpaši tas attiecas uz garīgās veselības problēmām un neiropsihiskām slimībām. Uz zināšanām un faktiem balstītu metožu pieejamība un izmantošana ir uzlabojusies, un šie uzlabojumi saistīti gan ar medicīnisko un psiholoģisko ārstēšanu, gan ar psihosociālo atbalstu un kognitīvajiem palīglīdzekļiem. Piemēram, Zviedrijā kopš dažiem gadiem spēkā ir Veselības un sociālo lietu galvenās pārvaldes (Socialstyrelsen) pamatnostādnes attiecībā uz vairākām kategorijām, tostarp šizofrēniju un ar to saistītiem stāvokļiem (8). Pamatnostādnēs minēti būtiskākie ieteikumi par to, kādas uz faktiem balstītas metodes izmantojamas veselības aprūpē un sociālajā aprūpē. Zviedrijas Veselības un sociālo lietu galvenā pārvalde arī publicējusi pamatnostādnes par darba metodēm un vispārīgas pamatnostādnes attiecībā uz to darbinieku un darba devēju zināšanu un kvalifikācijas līmeni, kuri strādā ar cilvēkiem ar dažāda veida invaliditāti (9)
   (10); |
| --- | --- |

12.

norāda: lai varētu nodrošināt pāreju no institucionālās aprūpes uz aprūpi dzīvesvietā, ir vajadzīga paradigmas maiņa arī personāla un tā prasmju jomā. Ja līdz šim uzsvars tika likts uz medicīnas zināšanām un ārstniecības profesijām, tad pašlaik, pārejot uz aprūpi dzīvesvietā, ir vajadzīgas sociālās un pedagoģiskās prasmes. RK uzskata, ka ir svarīgi, lai aprūpes darbinieki tiktu atbilstoši apmācīti veikt savu profesionālo darbību (Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 4. pants). Ja personāls būs atbilstoši apmācīts, varēs ne vien paātrināt pāreju, bet arī nepieļaut jaunu aprūpes iestāžu izveidi. Daudzās valstīs trūkst personāla, kam būtu atbilstoša akadēmiskā kvalifikācija. Starptautiska sadarbība un informācijas apmaiņa šajā jomā varētu uzlabot piemērotu speciālistu pieejamību. Lai atvieglotu pāreju, RK iesaka nodrošināt speciālistu apmaiņu un jaunas mācību iespējas augstākās un vidējās izglītības posmā. Lai kvalificēti darbinieki būtu pieejami, nepieciešama plānošana un koordinācija. RK uzskata, ka jaunu speciālistu apmācībā vai darbinieku pārkvalifikācijā svarīgi ir apgūt zināšanas par cilvēktiesībām, par to, kāda ir cilvēku ar invaliditāti dzīve, par to, kāda ir dzīve aprūpes iestādē, un par attiecīgo personu iesaistīšanu lēmumu pieņemšanā par tām vēlamo atbalstu. Nav viegli atradināties no dzīves aprūpes iestādē un pierast pie dzīves savās mājās, kur daudzus lēmumus vari pieņemt pats. Cilvēka pielāgošanās dzīvei sabiedrībā saistīta ar izolācijas un/vai atstumtības risku. Svarīgi ir šos cilvēkus apzināt un nodrošināt, ka viņiem palīdz kompetenti darbinieki, kas izprot viņu stāvokli un individuālās vajadzības. Pozitīvi ir vērtējama pētniecības attīstība un zināšanu līmeņa paaugstināšanās šajā jomā, un it īpaši tas attiecas uz garīgās veselības problēmām un neiropsihiskām slimībām. Uz zināšanām un faktiem balstītu metožu pieejamība un izmantošana ir uzlabojusies, un šie uzlabojumi saistīti gan ar medicīnisko un psiholoģisko ārstēšanu, gan ar psihosociālo atbalstu un kognitīvajiem palīglīdzekļiem. Piemēram, Zviedrijā kopš dažiem gadiem spēkā ir Veselības un sociālo lietu galvenās pārvaldes (Socialstyrelsen) pamatnostādnes attiecībā uz vairākām kategorijām, tostarp šizofrēniju un ar to saistītiem stāvokļiem (8). Pamatnostādnēs minēti būtiskākie ieteikumi par to, kādas uz faktiem balstītas metodes izmantojamas veselības aprūpē un sociālajā aprūpē. Zviedrijas Veselības un sociālo lietu galvenā pārvalde arī publicējusi pamatnostādnes par darba metodēm un vispārīgas pamatnostādnes attiecībā uz to darbinieku un darba devēju zināšanu un kvalifikācijas līmeni, kuri strādā ar cilvēkiem ar dažāda veida invaliditāti (9)
   (10);

Bērni un jaunieši

| 13. | atzinīgi vērtē to, ka ES ārlietu ministri pieņēmuši pārskatītās pamatnostādnes par bērna tiesību veicināšanu un aizsardzību. RK uzskata, ka visām dalībvalstīm saskaņā ar attiecīgajām ANO konvencijām būtu jāatbalsta princips, ka bērnam ir jāuzaug ģimenē. Pētījumi liecina, ka bērni, kas uzaug bērnu namos, neattīstās tādā pašā veidā kā ģimenē uzauguši bērni un ka bērnu namu bērniem jābūt tiesībām un iespējām mācīties skolā tāpat kā visiem pārējiem bērniem. Pētījumi liecina arī, ka bērnu namos uzaugušajiem turpmākajā dzīvē var rasties uzvedības problēmas un grūtības sociālajā jomā. Šie bērni bieži netiek pietiekami stimulēti, un šo trūkumu viņi kompensē ar destruktīvu vai problemātisku uzvedību. Lai bērnu attīstība noritētu normāli, viņiem vajadzīga stabilitātes un tuvības sajūta. RK iesaka, ka visās ES dalībvalstīs bērniem ar invaliditāti un viņu vecākiem vajadzīgā palīdzība un atbalsts būtu jāsaņem mājās vai pietuvinātā vidē. Vecākiem būtu jāsaņem palīdzība un konsultācijas par viņu bērna traucējumiem, kā arī atbalsts no sabiedrības, proti, no pilsētas vai pašvaldības, lai viņi varētu veikt savus vecāku pienākumus. Ja vecākiem ir jāsaīsina darba laiks, jo viņi mājās kopj bērnu ar invaliditāti, viņi būtu finansiāli jāatbalsta; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē to, ka ES ārlietu ministri pieņēmuši pārskatītās pamatnostādnes par bērna tiesību veicināšanu un aizsardzību. RK uzskata, ka visām dalībvalstīm saskaņā ar attiecīgajām ANO konvencijām būtu jāatbalsta princips, ka bērnam ir jāuzaug ģimenē. Pētījumi liecina, ka bērni, kas uzaug bērnu namos, neattīstās tādā pašā veidā kā ģimenē uzauguši bērni un ka bērnu namu bērniem jābūt tiesībām un iespējām mācīties skolā tāpat kā visiem pārējiem bērniem. Pētījumi liecina arī, ka bērnu namos uzaugušajiem turpmākajā dzīvē var rasties uzvedības problēmas un grūtības sociālajā jomā. Šie bērni bieži netiek pietiekami stimulēti, un šo trūkumu viņi kompensē ar destruktīvu vai problemātisku uzvedību. Lai bērnu attīstība noritētu normāli, viņiem vajadzīga stabilitātes un tuvības sajūta. RK iesaka, ka visās ES dalībvalstīs bērniem ar invaliditāti un viņu vecākiem vajadzīgā palīdzība un atbalsts būtu jāsaņem mājās vai pietuvinātā vidē. Vecākiem būtu jāsaņem palīdzība un konsultācijas par viņu bērna traucējumiem, kā arī atbalsts no sabiedrības, proti, no pilsētas vai pašvaldības, lai viņi varētu veikt savus vecāku pienākumus. Ja vecākiem ir jāsaīsina darba laiks, jo viņi mājās kopj bērnu ar invaliditāti, viņi būtu finansiāli jāatbalsta;

| 14. | uzskata, ka bērniem un jauniešiem ar invaliditāti ir tādas pašas ar mācībām skolā un augstskolā saistītas tiesības un pienākumi kā viņu vienaudžiem. Tas nozīmē, ka skolām ir jāspēj apmierināt šo bērnu vajadzības, citādi izolācijas risks pastāv arī ārpus aprūpes iestādes. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu vairāk jāiegulda skolu budžetā, lai risinātu piemērota aprīkojuma trūkuma problēmu un īpašu uzmanību veltītu pieejamībai un universālajam dizainam. Jāizvērš programmas, kuru mērķis ir pievērst skolas darbinieku un pārējo bērnu uzmanību ar invaliditāti saistītajiem jautājumiem, kā arī nodrošināt skolotājiem pienācīgu iekļaujošās metodikas apmācību un stimulēt viņus strādāt ar bērniem ar invaliditāti. Lai panāktu pilnīgu integrāciju, ir jārisina arī attieksmes un stereotipu problēma; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka bērniem un jauniešiem ar invaliditāti ir tādas pašas ar mācībām skolā un augstskolā saistītas tiesības un pienākumi kā viņu vienaudžiem. Tas nozīmē, ka skolām ir jāspēj apmierināt šo bērnu vajadzības, citādi izolācijas risks pastāv arī ārpus aprūpes iestādes. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu vairāk jāiegulda skolu budžetā, lai risinātu piemērota aprīkojuma trūkuma problēmu un īpašu uzmanību veltītu pieejamībai un universālajam dizainam. Jāizvērš programmas, kuru mērķis ir pievērst skolas darbinieku un pārējo bērnu uzmanību ar invaliditāti saistītajiem jautājumiem, kā arī nodrošināt skolotājiem pienācīgu iekļaujošās metodikas apmācību un stimulēt viņus strādāt ar bērniem ar invaliditāti. Lai panāktu pilnīgu integrāciju, ir jārisina arī attieksmes un stereotipu problēma;

Aizgādnība un aizbildnība

| 15. | norāda, ka Eiropas Savienībā daudziem cilvēkiem ar attīstības traucējumiem un/vai garīgām slimībām ir noteikta aizbildnība vai aizgādnība. RK atzīst, ka aizgādnība ļauj aizsargāt attiecīgās personas intereses un viņu pasargāt no ļaunprātīgas izmantošanas, ar ko tā citādi varētu saskarties. Tomēr Komiteja pauž bažas par aizbildnību, jo tā nozīmē, ka attiecīgā persona zaudē gandrīz visas savas likumīgās tiesības – likumiskais pārstāvis lemj par gandrīz visiem šīs personas dzīves aspektiem. Daudzi pieaugušie ir pret savu gribu ievietoti aprūpes iestādē, jo tā lēmuši viņu pārstāvji, ko iecēlusi tiesa. RK iesaka dalībvalstīm pieņemt noteikumus, kas nodrošinātu, ka aizbildnība tiek noteikta retāk, un lēmumu pieņemšanā iesaistīt pakalpojumu saņēmējus, viņu ģimenes, viņu tiesību aizstāvības organizācijas un speciālistus. Pārstrādājot tiesību aktus par tiesībspēju, būtu jāiekļauj prasības par attiecīgās mērķgrupas dalību lēmumu pieņemšanā un ar tiesību normām jānostiprina šīs grupas tiesības; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka Eiropas Savienībā daudziem cilvēkiem ar attīstības traucējumiem un/vai garīgām slimībām ir noteikta aizbildnība vai aizgādnība. RK atzīst, ka aizgādnība ļauj aizsargāt attiecīgās personas intereses un viņu pasargāt no ļaunprātīgas izmantošanas, ar ko tā citādi varētu saskarties. Tomēr Komiteja pauž bažas par aizbildnību, jo tā nozīmē, ka attiecīgā persona zaudē gandrīz visas savas likumīgās tiesības – likumiskais pārstāvis lemj par gandrīz visiem šīs personas dzīves aspektiem. Daudzi pieaugušie ir pret savu gribu ievietoti aprūpes iestādē, jo tā lēmuši viņu pārstāvji, ko iecēlusi tiesa. RK iesaka dalībvalstīm pieņemt noteikumus, kas nodrošinātu, ka aizbildnība tiek noteikta retāk, un lēmumu pieņemšanā iesaistīt pakalpojumu saņēmējus, viņu ģimenes, viņu tiesību aizstāvības organizācijas un speciālistus. Pārstrādājot tiesību aktus par tiesībspēju, būtu jāiekļauj prasības par attiecīgās mērķgrupas dalību lēmumu pieņemšanā un ar tiesību normām jānostiprina šīs grupas tiesības;

Attiecīgo personu līdzdalība un iesaiste

| 16. | uzskata, ka ar likumu cilvēkiem ar invaliditāti ir jānodrošina iespējas un atbalsts to lēmumu pieņemšanā, kas ietekmē viņus, viņu ikdienas dzīvi un vietējo pakalpojumu veidu. Būtiski ir gādāt par to, lai informēšana būtu pielāgota attiecīgās mērķgrupas vajadzībām. Attiecīgo personu un piederīgo apvienību uzklausīšana un sadarbība ar šīm apvienībām uzlabos to līdzdalību un iesaisti. Attiecīgo personu zināšanas un pieredze ir vērtība, kas ir jāizmanto. RK iesaka dalībvalstīm atbalstīt attiecīgo personu organizāciju izveidi un darbību; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka ar likumu cilvēkiem ar invaliditāti ir jānodrošina iespējas un atbalsts to lēmumu pieņemšanā, kas ietekmē viņus, viņu ikdienas dzīvi un vietējo pakalpojumu veidu. Būtiski ir gādāt par to, lai informēšana būtu pielāgota attiecīgās mērķgrupas vajadzībām. Attiecīgo personu un piederīgo apvienību uzklausīšana un sadarbība ar šīm apvienībām uzlabos to līdzdalību un iesaisti. Attiecīgo personu zināšanas un pieredze ir vērtība, kas ir jāizmanto. RK iesaka dalībvalstīm atbalstīt attiecīgo personu organizāciju izveidi un darbību;

Tiesību akti un pamatnostādnes

| 17. | uzskata: ir svarīgi, lai spēkā esošie noteikumi un pamatnostādnes atbalstītu tiesību īstenošanu, kā tas paredzēts Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 4. panta 1. punktā. Šajā procesā īpaša vērība jāvelta bērnu tiesībām. RK arī uzskata, ka ar tiesību aktiem būtu jāatbalsta cilvēka centieni dzīvot patstāvīgi un atbilstoši savām individuālām vajadzībām un vēlmēm; |
| --- | --- |

17.

uzskata: ir svarīgi, lai spēkā esošie noteikumi un pamatnostādnes atbalstītu tiesību īstenošanu, kā tas paredzēts Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 4. panta 1. punktā. Šajā procesā īpaša vērība jāvelta bērnu tiesībām. RK arī uzskata, ka ar tiesību aktiem būtu jāatbalsta cilvēka centieni dzīvot patstāvīgi un atbilstoši savām individuālām vajadzībām un vēlmēm;

| 18. | uzsver, cik svarīgi personām ar smagu invaliditāti ir atbalsta un aizsardzības pasākumi pēc viņu vecāku un ģimenes locekļu nāves; uzskata, ka cilvēkiem ar invaliditāti, kuri paši nespēj uzņemties pilnu atbildību, būtiski ir nodrošināt palīdzību, labklājību, sociālo integrāciju un iespējami plašu autonomiju, lai nepieļautu, ka viņi automātiski tiek ievietoti aprūpes iestādē; |
| --- | --- |

18.

uzsver, cik svarīgi personām ar smagu invaliditāti ir atbalsta un aizsardzības pasākumi pēc viņu vecāku un ģimenes locekļu nāves; uzskata, ka cilvēkiem ar invaliditāti, kuri paši nespēj uzņemties pilnu atbildību, būtiski ir nodrošināt palīdzību, labklājību, sociālo integrāciju un iespējami plašu autonomiju, lai nepieļautu, ka viņi automātiski tiek ievietoti aprūpes iestādē;

Dati un statistika turpmākajam darbam

| 19. | uzskata, ka datu trūkuma dēļ ir grūti novērtēt deinstitucionalizācijas norisi un veikt salīdzinošu analīzi par dalībvalstīm. Tāpēc RK iesaka noteikt, ka prioritāte ir rādītāju definēšana un izstrāde. Šiem pūliņiem ir jābūt daļai no stratēģijas un plānošanas, kas saistītas ar pāreju uz dzīvesvietā sniegtu aprūpi un palīdzību. Paradigmas maiņa, proti, virzība uz individuālāku, attiecīgajai personai piemērotāku palīdzību būtu arī jāatspoguļo izstrādājamos standartos un rādītājos. Attiecīgo personu dzīves kvalitātei un tiesībām vajadzētu veltīt vairāk uzmanības nekā tehnisku datu vērtēšanai. RK iesaka dalībvalstīm sadarboties, lai izstrādātu un noteiktu standartus un rādītājus; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka datu trūkuma dēļ ir grūti novērtēt deinstitucionalizācijas norisi un veikt salīdzinošu analīzi par dalībvalstīm. Tāpēc RK iesaka noteikt, ka prioritāte ir rādītāju definēšana un izstrāde. Šiem pūliņiem ir jābūt daļai no stratēģijas un plānošanas, kas saistītas ar pāreju uz dzīvesvietā sniegtu aprūpi un palīdzību. Paradigmas maiņa, proti, virzība uz individuālāku, attiecīgajai personai piemērotāku palīdzību būtu arī jāatspoguļo izstrādājamos standartos un rādītājos. Attiecīgo personu dzīves kvalitātei un tiesībām vajadzētu veltīt vairāk uzmanības nekā tehnisku datu vērtēšanai. RK iesaka dalībvalstīm sadarboties, lai izstrādātu un noteiktu standartus un rādītājus;

Darbs un nodarbinātība

| 20. | saistībā ar Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 27. pantu norāda, ka tiesības uz darbu ir cilvēka pamattiesības. Tās nedrīkst ietekmēt, piemēram, aizspriedumi vai šķēršļi. RK uzsver, ka jāvelta pūles, lai nodrošinātu, ka cilvēki ar invaliditāti var veikt savām spējām atbilstošu darbu. Laba rehabilitācija un darba vietu un darba uzdevumu pielāgošana ir ļoti svarīga. Dažādi veidi, kā nodarbināt cilvēkus, kas nevar veikt algotu darbu tradicionālajā darba tirgū, ir svarīgi arī veselības veicināšanai, atstumtības mazināšanai un izolācijas novēršanai; tāpēc nozīmīga loma ir darba rehabilitācijas struktūrām un atbalsta dienestiem, kā arī uzņēmumiem un semināriem, kuros ir nodarbināti galvenokārt cilvēki ar invaliditāti. Tālab ir vajadzīga sociālo dienestu un darba tirgus sadarbība ar tādu struktūru starpniecību, kas sniedz profesionālās integrācijas pakalpojumus, īstenojot daudzveidīgas individualizētas programmas saistībā ar ieteikumiem, mācībām, darbā iekārtošanu, darbvietas saglabāšanu un sociālo iekļaušanu darbvietā. Uz pasākumiem, kas kalpo veselībai un nodarbinātībai, ir jāraugās kā uz ieguldījumiem, nevis kā uz izmaksām. Darbs par samaksu vai cita veida atlīdzību ne tikai veicina iekļautību, bet arī mazina nabadzības risku. Visiem cilvēkiem ir svarīgi sajust, ka viņi ir piederīgi, spēj dot sociālu ieguldījumu un būt lietderīgi. Vienlaikus tā tiek arī palielināta sabiedrības informētība par cilvēkiem ar invaliditāti, par viņu potenciālu un grūtībām; |
| --- | --- |

20.

saistībā ar Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 27. pantu norāda, ka tiesības uz darbu ir cilvēka pamattiesības. Tās nedrīkst ietekmēt, piemēram, aizspriedumi vai šķēršļi. RK uzsver, ka jāvelta pūles, lai nodrošinātu, ka cilvēki ar invaliditāti var veikt savām spējām atbilstošu darbu. Laba rehabilitācija un darba vietu un darba uzdevumu pielāgošana ir ļoti svarīga. Dažādi veidi, kā nodarbināt cilvēkus, kas nevar veikt algotu darbu tradicionālajā darba tirgū, ir svarīgi arī veselības veicināšanai, atstumtības mazināšanai un izolācijas novēršanai; tāpēc nozīmīga loma ir darba rehabilitācijas struktūrām un atbalsta dienestiem, kā arī uzņēmumiem un semināriem, kuros ir nodarbināti galvenokārt cilvēki ar invaliditāti. Tālab ir vajadzīga sociālo dienestu un darba tirgus sadarbība ar tādu struktūru starpniecību, kas sniedz profesionālās integrācijas pakalpojumus, īstenojot daudzveidīgas individualizētas programmas saistībā ar ieteikumiem, mācībām, darbā iekārtošanu, darbvietas saglabāšanu un sociālo iekļaušanu darbvietā. Uz pasākumiem, kas kalpo veselībai un nodarbinātībai, ir jāraugās kā uz ieguldījumiem, nevis kā uz izmaksām. Darbs par samaksu vai cita veida atlīdzību ne tikai veicina iekļautību, bet arī mazina nabadzības risku. Visiem cilvēkiem ir svarīgi sajust, ka viņi ir piederīgi, spēj dot sociālu ieguldījumu un būt lietderīgi. Vienlaikus tā tiek arī palielināta sabiedrības informētība par cilvēkiem ar invaliditāti, par viņu potenciālu un grūtībām;

Ietekme uz ekonomiku

| 21. | lai veidotu ilgtermiņā ilgtspējīgu sociālo aprūpi, būs nepieciešams radikāli pārvirzīt publiskos izdevumus un resursi būs jākoncentrē uz profilaksi un agrīnu intervenci. Tāpēc Komiteja uzskata, ka, vērtējot un analizējot, kā pāreja uz aprūpi dzīvesvietā ietekmē ekonomiku, svarīgi ir raudzīties ne tikai uz absolūtajām izmaksām, bet arī uz to saikni ar rezultātiem, kas vairāk atspoguļo kvalitāti, un uz ilgtermiņa ietekmi gan uz attiecīgajām personām, gan uz sabiedrību. Pētījumi par veselības aprūpes ekonomiskajiem aspektiem liecina, ka dzīvesvietā sniegti psihiatriskās aprūpes pakalpojumi kopumā izmaksā tikpat, cik stacionārā aprūpe. Tomēr šiem pakalpojumiem bieži ir labvēlīgāka ietekme uz attiecīgajiem cilvēkiem, tāpēc šajos gadījumos visai sabiedrībai tie ir izmaksu ziņā izdevīgāki. Labvēlīga ietekme uz veselību ļauj vairāk cilvēkiem iekļauties darba tirgū. Tas nodrošina ražošanas apjoma pieaugumu, uzlabo sociālo integrāciju un samazina noziedzības risku, tādā veidā atslogojot tiesu sistēmas darbību (11). Ieguldījumi, kas atvēlēti preventīviem un agrīnas iejaukšanās pasākumiem un bērnu un jauniešu, kā arī viņu vecāku, atbalstīšanai, var palīdzēt bērniem un jauniešiem izglītības ieguvē. Tad viņi var turpināt izglītību un iekļauties darba tirgū. Virzība prom no lielām iestādēm un specializētām slimnīcām var notikt tikai tad, ja ir paredzēti un organizēti citi, pietuvinātāki aprūpes veidi. Tas var radīt augstākas sākotnējās izmaksas posmā, kad notiek pāreja uz aprūpi dzīvesvietā. |
| --- | --- |

21.

lai veidotu ilgtermiņā ilgtspējīgu sociālo aprūpi, būs nepieciešams radikāli pārvirzīt publiskos izdevumus un resursi būs jākoncentrē uz profilaksi un agrīnu intervenci. Tāpēc Komiteja uzskata, ka, vērtējot un analizējot, kā pāreja uz aprūpi dzīvesvietā ietekmē ekonomiku, svarīgi ir raudzīties ne tikai uz absolūtajām izmaksām, bet arī uz to saikni ar rezultātiem, kas vairāk atspoguļo kvalitāti, un uz ilgtermiņa ietekmi gan uz attiecīgajām personām, gan uz sabiedrību. Pētījumi par veselības aprūpes ekonomiskajiem aspektiem liecina, ka dzīvesvietā sniegti psihiatriskās aprūpes pakalpojumi kopumā izmaksā tikpat, cik stacionārā aprūpe. Tomēr šiem pakalpojumiem bieži ir labvēlīgāka ietekme uz attiecīgajiem cilvēkiem, tāpēc šajos gadījumos visai sabiedrībai tie ir izmaksu ziņā izdevīgāki. Labvēlīga ietekme uz veselību ļauj vairāk cilvēkiem iekļauties darba tirgū. Tas nodrošina ražošanas apjoma pieaugumu, uzlabo sociālo integrāciju un samazina noziedzības risku, tādā veidā atslogojot tiesu sistēmas darbību (11). Ieguldījumi, kas atvēlēti preventīviem un agrīnas iejaukšanās pasākumiem un bērnu un jauniešu, kā arī viņu vecāku, atbalstīšanai, var palīdzēt bērniem un jauniešiem izglītības ieguvē. Tad viņi var turpināt izglītību un iekļauties darba tirgū. Virzība prom no lielām iestādēm un specializētām slimnīcām var notikt tikai tad, ja ir paredzēti un organizēti citi, pietuvinātāki aprūpes veidi. Tas var radīt augstākas sākotnējās izmaksas posmā, kad notiek pāreja uz aprūpi dzīvesvietā.

Sadarbība un koordinācija

| 22. | norāda, ka deinstitucionalizāciju nevar paveikt ar viena dalībnieka spēkiem. Vairākiem sabiedrības dalībniekiem ir jāiesaistās un jāsadarbojas. Skaidri un precīzi ir jāsadala pienākumi, un ir jāvalda skaidrībai par to, kur un kā sadarboties. Attiecīgo valstu konstitucionālo normu dēļ ir vērojamas atšķirības tajā, kā tiek vadīta un kontrolēta veselības aprūpes un sociālās aprūpes pakalpojumu organizācija un sniegšana vietējā un reģionālajā līmenī. Tādās valstīs kā, piemēram, Zviedrija, kur ir izteikta vietējo pašvaldību un reģionu pašpārvalde, atbildība par to, kā jāveic pāreja uz aprūpi dzīvesvietā, ir decentralizēta. No attiecīgās valsts konstitucionālo tiesību normām atkarīgs arī tas, kuram līmenim adresēti RK ieteikumi. Lai kāds būtu pilnvaru sadalījums starp valsts, vietējo un reģionālo līmeni, RK uzskata, ka valsts līmeņa sniegtais atbalsts ir ļoti svarīgs un ka dažādo līmeņu pasākumi un darbība ir jākoordinē (12); |
| --- | --- |

22.

norāda, ka deinstitucionalizāciju nevar paveikt ar viena dalībnieka spēkiem. Vairākiem sabiedrības dalībniekiem ir jāiesaistās un jāsadarbojas. Skaidri un precīzi ir jāsadala pienākumi, un ir jāvalda skaidrībai par to, kur un kā sadarboties. Attiecīgo valstu konstitucionālo normu dēļ ir vērojamas atšķirības tajā, kā tiek vadīta un kontrolēta veselības aprūpes un sociālās aprūpes pakalpojumu organizācija un sniegšana vietējā un reģionālajā līmenī. Tādās valstīs kā, piemēram, Zviedrija, kur ir izteikta vietējo pašvaldību un reģionu pašpārvalde, atbildība par to, kā jāveic pāreja uz aprūpi dzīvesvietā, ir decentralizēta. No attiecīgās valsts konstitucionālo tiesību normām atkarīgs arī tas, kuram līmenim adresēti RK ieteikumi. Lai kāds būtu pilnvaru sadalījums starp valsts, vietējo un reģionālo līmeni, RK uzskata, ka valsts līmeņa sniegtais atbalsts ir ļoti svarīgs un ka dažādo līmeņu pasākumi un darbība ir jākoordinē (12);

Vienlīdzīga attieksme un aprūpe

| 23. | norāda uz ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (25. pants), kurā noteikts, ka veselības aprūpē nodarbinātajiem ir jānodrošina cilvēkiem ar invaliditāti tikpat laba aprūpe kā pārējiem iedzīvotājiem. Ja no aprūpes iestādēm, kur pieejami visi medicīnas speciālisti, cilvēki pārceļas uz savu mājokli, lai dzīvotu patstāvīgi, jāuzlabo primārās medicīnas aprūpes darbinieku prasmes darbam ar cilvēkiem ar invaliditāti, lai varētu apmierināt arī šīs pacientu grupas vajadzības. Sociālā integrācija vairākos līmeņos un izpratne, ka cilvēki ar dažādiem funkcionāliem traucējumiem ir dabiska daudzveidīgās cilvēces sastāvdaļa, novērš atstumtību un veicina vienlīdzīgu attieksmi un aprūpi; |
| --- | --- |

23.

norāda uz ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (25. pants), kurā noteikts, ka veselības aprūpē nodarbinātajiem ir jānodrošina cilvēkiem ar invaliditāti tikpat laba aprūpe kā pārējiem iedzīvotājiem. Ja no aprūpes iestādēm, kur pieejami visi medicīnas speciālisti, cilvēki pārceļas uz savu mājokli, lai dzīvotu patstāvīgi, jāuzlabo primārās medicīnas aprūpes darbinieku prasmes darbam ar cilvēkiem ar invaliditāti, lai varētu apmierināt arī šīs pacientu grupas vajadzības. Sociālā integrācija vairākos līmeņos un izpratne, ka cilvēki ar dažādiem funkcionāliem traucējumiem ir dabiska daudzveidīgās cilvēces sastāvdaļa, novērš atstumtību un veicina vienlīdzīgu attieksmi un aprūpi;

| 24. | norāda, ka līdz ar veselības zinātņu attīstību cilvēku dzīves ilgums kļūst garāks. Tas nozīmē, ka vecāki kļūst arī cilvēki ar invaliditāti, kuri agrāk pienācīgas ārstēšanas trūkuma dēļ bieži vien līdz sirmam vecumam nenodzīvoja. Sociālie dienesti, kuriem jānodrošina sociālā iekļaušana un profesionālā integrācija, tagad strādā ar vecākiem cilvēkiem ar invaliditāti. Speciālisti, kas strādā šajos dienestos, nav sagatavoti apmierināt vajadzības saistībā gan ar klienta vecumu, gan invaliditāti. Tādēļ RK uzskata, ka sociālo un veselības aprūpes darbinieku mācību vajadzības ir jāpielāgo, jo viņiem jāturpina sniegt sociālās iekļaušanas pakalpojumus minētajai mērķgrupai atbilstoši ES prasībām. |
| --- | --- |

24.

norāda, ka līdz ar veselības zinātņu attīstību cilvēku dzīves ilgums kļūst garāks. Tas nozīmē, ka vecāki kļūst arī cilvēki ar invaliditāti, kuri agrāk pienācīgas ārstēšanas trūkuma dēļ bieži vien līdz sirmam vecumam nenodzīvoja. Sociālie dienesti, kuriem jānodrošina sociālā iekļaušana un profesionālā integrācija, tagad strādā ar vecākiem cilvēkiem ar invaliditāti. Speciālisti, kas strādā šajos dienestos, nav sagatavoti apmierināt vajadzības saistībā gan ar klienta vecumu, gan invaliditāti. Tādēļ RK uzskata, ka sociālo un veselības aprūpes darbinieku mācību vajadzības ir jāpielāgo, jo viņiem jāturpina sniegt sociālās iekļaušanas pakalpojumus minētajai mērķgrupai atbilstoši ES prasībām.

Briselē, 2017. gada 30. novembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-10-1505_lv.htm?locale=LV

1

(2)  http://indicators.ohchr.org/

2

(3)  http://www.deinstitutionalisationguide.eu/.

3

(4)  http://www.euro.who.int/en/publications/abstracts/european-mental-health-action-plan-20132020-the

4

(5)  19. pants ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām.

5

(6)  http://www.deinstitutionalisationguide.eu/.

6

(7)  http://www.nsph.se/projekt/projektet-din-ratt/

7

http://bringchange2mind.org/.

(8)  http://www.socialstyrelsen.se/publikationer2017/2017-10-34/

8

(9)  http://www.socialstyrelsen.se/publikationer2014/2014-3-19

9

(10)  http://www.socialstyrelsen.se/Lists/Artikelkatalog/Attachments/18607/2012-2-17.pdf

10

(11)  http://www.deinstitutionalisationguide.eu/.

11

(12)  http://www.deinstitutionalisationguide.eu/.

12

---

| 8.5.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 164/45 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 164/45

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Lauku apvidu atdzīvināšana, veidojot viedus ciematus”

(2018/C 164/08)

| Ziņotājs: | Enda STENSON (IE/EA), Lītrimas grāfistes padome |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Enda STENSON (IE/EA), Lītrimas grāfistes padome

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas iniciatīvu “ES rīcības plāns viediem ciematiem”, kas liecina, ka ir atzīta vajadzība atjaunot mērķtiecīgas darbības, lai atbalstītu ilgtspējīgus lauku apvidus kā darba un dzīves vietas; norāda, ka lauku labklājības vairošana un lauku apvidu dzīvotspējas uzlabošana pieder pie vissteidzamāk veicamiem uzdevumiem, jo līdzsvarotāka teritoriālā attīstība var būt pamatā lielākas sociāli ekonomiskās un ekoloģiskās ilgtspējas panākšanai; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas iniciatīvu “ES rīcības plāns viediem ciematiem”, kas liecina, ka ir atzīta vajadzība atjaunot mērķtiecīgas darbības, lai atbalstītu ilgtspējīgus lauku apvidus kā darba un dzīves vietas; norāda, ka lauku labklājības vairošana un lauku apvidu dzīvotspējas uzlabošana pieder pie vissteidzamāk veicamiem uzdevumiem, jo līdzsvarotāka teritoriālā attīstība var būt pamatā lielākas sociāli ekonomiskās un ekoloģiskās ilgtspējas panākšanai;

| 2. | norāda, ka gan Eiropas Komisijas dokuments, gan lauksaimniecības un lauku attīstības komisāra, reģionālās politikas komisāra un mobilitātes un transporta komisāra iesaistīšanās veido stingru pamatu tam, lai nodrošinātu, ka šīs iniciatīvas īstenošanā tiek izmantota koordinēta starpnozaru pieeja; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka gan Eiropas Komisijas dokuments, gan lauksaimniecības un lauku attīstības komisāra, reģionālās politikas komisāra un mobilitātes un transporta komisāra iesaistīšanās veido stingru pamatu tam, lai nodrošinātu, ka šīs iniciatīvas īstenošanā tiek izmantota koordinēta starpnozaru pieeja;

| 3. | tomēr pauž nožēlu par vērienīgu mērķu trūkumu dokumentā, kurā faktiski ir apkopotas jau pastāvošas iniciatīvas. Komiteja aicina laikposmam pēc 2020. gada izvirzīt vērienīgākus mērķus un veidot mērķtiecīgu un tālejošu politiku attiecībā uz viediem ciematiem, ņemot vērā vajadzību konsolidēt visu vietējo apstākļu uzlabošanai paredzēto ES “viedo” instrumentu klāstu; |
| --- | --- |

3.

tomēr pauž nožēlu par vērienīgu mērķu trūkumu dokumentā, kurā faktiski ir apkopotas jau pastāvošas iniciatīvas. Komiteja aicina laikposmam pēc 2020. gada izvirzīt vērienīgākus mērķus un veidot mērķtiecīgu un tālejošu politiku attiecībā uz viediem ciematiem, ņemot vērā vajadzību konsolidēt visu vietējo apstākļu uzlabošanai paredzēto ES “viedo” instrumentu klāstu;

| 4. | uzsver: lai ilgtspējīga un efektīva viedo ciematu programma nākamajā finansēšanas periodā būtu gatava, sagatavošanās darbs jāveic jau tagad, tostarp jādomā par koordinācijas uzlabošanu un sinerģiju starp attiecīgajām ES politikas jomām un finansējuma plūsmām, izstrādājot integrētu politiku un atbalsta instrumentu viediem ciematiem; |
| --- | --- |

4.

uzsver: lai ilgtspējīga un efektīva viedo ciematu programma nākamajā finansēšanas periodā būtu gatava, sagatavošanās darbs jāveic jau tagad, tostarp jādomā par koordinācijas uzlabošanu un sinerģiju starp attiecīgajām ES politikas jomām un finansējuma plūsmām, izstrādājot integrētu politiku un atbalsta instrumentu viediem ciematiem;

| 5. | vērš uzmanību uz to, cik liela nozīme augšupēju un vietējiem apstākļiem pielāgotu risinājumu izvēlē ir ciešai koordinācijai visos vadības līmeņos un subsidiaritātes principa ievērošanai. Komiteja uzsver, ka īpaši svarīga loma politikas pasākumu īstenošanā ir vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

5.

vērš uzmanību uz to, cik liela nozīme augšupēju un vietējiem apstākļiem pielāgotu risinājumu izvēlē ir ciešai koordinācijai visos vadības līmeņos un subsidiaritātes principa ievērošanai. Komiteja uzsver, ka īpaši svarīga loma politikas pasākumu īstenošanā ir vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

| 6. | iesaka paplašināt jēdzienu “viedi ciemati”, to pārveidojot par jēdzienu “viedas lauku teritorijas”, un šo iniciatīvu integrēt Eiropas Lauku attīstības programmā, lai tādā veidā veicinātu un attīstītu sinerģiju starp mazām kaimiņos esošām pašvaldībām viedās lauku teritorijās; |
| --- | --- |

6.

iesaka paplašināt jēdzienu “viedi ciemati”, to pārveidojot par jēdzienu “viedas lauku teritorijas”, un šo iniciatīvu integrēt Eiropas Lauku attīstības programmā, lai tādā veidā veicinātu un attīstītu sinerģiju starp mazām kaimiņos esošām pašvaldībām viedās lauku teritorijās;

| 7. | šajā saistībā uzsver Korkas 2.0 deklarācijas nozīmi, jo tā veido satvaru lauku un lauksaimniecības politikas stiprināšanai, un stingri atbalsta visas desmit izklāstītās politikas ievirzes, tostarp atziņu, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš digitālās plaisas pārvarēšanai (1); |
| --- | --- |

7.

šajā saistībā uzsver Korkas 2.0 deklarācijas nozīmi, jo tā veido satvaru lauku un lauksaimniecības politikas stiprināšanai, un stingri atbalsta visas desmit izklāstītās politikas ievirzes, tostarp atziņu, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš digitālās plaisas pārvarēšanai (1);

| 8. | uzsver, ka lauku apvidu atlabšana ir jāizmanto, lai risinātu ilgtermiņa problēmu, proti, novērstu iedzīvotāju skaita samazināšanos, veicinot un atbalstot ilgtspēju, paaudžu maiņu un lauku apvidu spēju piesaistīt jaunpienācējus; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka lauku apvidu atlabšana ir jāizmanto, lai risinātu ilgtermiņa problēmu, proti, novērstu iedzīvotāju skaita samazināšanos, veicinot un atbalstot ilgtspēju, paaudžu maiņu un lauku apvidu spēju piesaistīt jaunpienācējus;

| 9. | aicina Komisiju apsvērt vienkāršus pasākumus, kas būtu viegli atkārtojami un īstenojami arī ļoti mazās pašvaldībās, kurām bieži vien nav struktūras, kas vajadzīga, lai viegli īstenotu viedus pasākumus; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju apsvērt vienkāršus pasākumus, kas būtu viegli atkārtojami un īstenojami arī ļoti mazās pašvaldībās, kurām bieži vien nav struktūras, kas vajadzīga, lai viegli īstenotu viedus pasākumus;

| 10. | norāda, ka īpaša uzmanība jāvelta problēmām, ar kurām saskaras nomaļi lauku reģioni, kuros papildus platjoslas infrastruktūras problemātikai ir lielas grūtības ar transportu un enerģētiskajiem savienojumiem un tādēļ ir grūtības piekļūt vissvarīgākajiem sabiedriskajiem pakalpojumiem. Komiteja uzskata, ka jēdziens “lauku tests” (2) būtu jāiekļauj iniciatīvā par “viedajām lauku teritorijām”, lai šo pieeju varētu izmantot, izstrādājot arī plašākas politikas ierosmes, kas ietekmē lauku apvidus; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka īpaša uzmanība jāvelta problēmām, ar kurām saskaras nomaļi lauku reģioni, kuros papildus platjoslas infrastruktūras problemātikai ir lielas grūtības ar transportu un enerģētiskajiem savienojumiem un tādēļ ir grūtības piekļūt vissvarīgākajiem sabiedriskajiem pakalpojumiem. Komiteja uzskata, ka jēdziens “lauku tests” (2) būtu jāiekļauj iniciatīvā par “viedajām lauku teritorijām”, lai šo pieeju varētu izmantot, izstrādājot arī plašākas politikas ierosmes, kas ietekmē lauku apvidus;

| 11. | uzsver, ka perifērie pierobežas reģioni saskaras ar aizvien lielākām grūtībām, un norāda uz nepieciešamību stiprināt pārrobežu sadarbības iespējas un programmas, lai risinātu šīs problēmas; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka perifērie pierobežas reģioni saskaras ar aizvien lielākām grūtībām, un norāda uz nepieciešamību stiprināt pārrobežu sadarbības iespējas un programmas, lai risinātu šīs problēmas;

Digitālās plaisas mazināšana

| 12. | uzsver: lai varētu piedāvāt digitālos pakalpojumus un pienācīgi darboties globalizētā ekonomikā, ir vajadzīgi ātri un stabili platjoslas savienojumi. Tāpēc Savienības reģionu attīstībā par izšķirošu faktoru kļūst IKT infrastruktūra; |
| --- | --- |

12.

uzsver: lai varētu piedāvāt digitālos pakalpojumus un pienācīgi darboties globalizētā ekonomikā, ir vajadzīgi ātri un stabili platjoslas savienojumi. Tāpēc Savienības reģionu attīstībā par izšķirošu faktoru kļūst IKT infrastruktūra;

| 13. | tādēļ atkārtoti norāda, ka visā ES teritorijā ir jācenšas garantēt vienādu ātrgaitas telekomunikāciju tīkla jaudu; šis obligātais lauku apvidu konkurētspējas un ekonomiskās izaugsmes priekšnoteikums saskan arī ar mērķiem, kas paredzēti 2020. gada “Digitālajā programmā Eiropai” (3); |
| --- | --- |

13.

tādēļ atkārtoti norāda, ka visā ES teritorijā ir jācenšas garantēt vienādu ātrgaitas telekomunikāciju tīkla jaudu; šis obligātais lauku apvidu konkurētspējas un ekonomiskās izaugsmes priekšnoteikums saskan arī ar mērķiem, kas paredzēti 2020. gada “Digitālajā programmā Eiropai” (3);

| 14. | pauž nožēlu par to, ka līdzšinējais progress ir nepietiekams un nevienmērīgs, un atšķirības, sevišķi starp laukiem un pilsētām, pastāv joprojām. Par problēmu mērogu liecina fakts, ka 2012. gadā fiksētā platjoslas tīkla pārklājuma vēl nebija 9,1 miljonam ES mājsaimniecību, no kurām 90 % atrodas lauku rajonos (4); |
| --- | --- |

14.

pauž nožēlu par to, ka līdzšinējais progress ir nepietiekams un nevienmērīgs, un atšķirības, sevišķi starp laukiem un pilsētām, pastāv joprojām. Par problēmu mērogu liecina fakts, ka 2012. gadā fiksētā platjoslas tīkla pārklājuma vēl nebija 9,1 miljonam ES mājsaimniecību, no kurām 90 % atrodas lauku rajonos (4);

| 15. | norāda, ka ES līmeņa mērķis ir līdz 2020. gadam visā Eiropā – tostarp tālākos lauku apvidos un izolētās teritorijās – nodrošināt pieslēgumu ar ātrumu, kas lielāks par 30 MB/s. Taču tas ir tikai ES vidējais rādītājs ar lielām atšķirībām valstīs un vietējās teritorijās, it īpaši lauku un tālākajos apvidos, kur pat ekonomiski spēcīgās dalībvalstīs datu pārraides ātrums 10 MB/s nav nekāds retums. Tas ir parastais standarts, lai tipiska mājsaimniecība varētu izmantot vispopulārākos tiešsaistes pakalpojumus. Nepietiekama platjoslas savienojumu pieejamība mūsdienās ir nopietns teritoriālās kohēzijas apdraudējums. Komiteja aicina Eiropas Komisiju vairāk pūļu veltīt ātrdarbīga interneta nodrošināšanai lauku apvidos, izmantojot pieejamus finansēšanas modeļus, kas atsevišķām dalībvalstīm neierobežo piekļuvi finansējumam, kurš vajadzīgs ieguldījumiem platjoslas tīklos, un atbalstot platjoslas tīklu ieguldījumiem vajadzīgā finansējuma pieejamību maza mēroga projektiem. RK arī uzsver, ka jānodrošina līdzekļi, kuri būtu paredzēti tieši platjoslas infrastruktūras izvēršanai lauku apvidos un kurus nevarētu izlietot citiem mērķiem; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka ES līmeņa mērķis ir līdz 2020. gadam visā Eiropā – tostarp tālākos lauku apvidos un izolētās teritorijās – nodrošināt pieslēgumu ar ātrumu, kas lielāks par 30 MB/s. Taču tas ir tikai ES vidējais rādītājs ar lielām atšķirībām valstīs un vietējās teritorijās, it īpaši lauku un tālākajos apvidos, kur pat ekonomiski spēcīgās dalībvalstīs datu pārraides ātrums 10 MB/s nav nekāds retums. Tas ir parastais standarts, lai tipiska mājsaimniecība varētu izmantot vispopulārākos tiešsaistes pakalpojumus. Nepietiekama platjoslas savienojumu pieejamība mūsdienās ir nopietns teritoriālās kohēzijas apdraudējums. Komiteja aicina Eiropas Komisiju vairāk pūļu veltīt ātrdarbīga interneta nodrošināšanai lauku apvidos, izmantojot pieejamus finansēšanas modeļus, kas atsevišķām dalībvalstīm neierobežo piekļuvi finansējumam, kurš vajadzīgs ieguldījumiem platjoslas tīklos, un atbalstot platjoslas tīklu ieguldījumiem vajadzīgā finansējuma pieejamību maza mēroga projektiem. RK arī uzsver, ka jānodrošina līdzekļi, kuri būtu paredzēti tieši platjoslas infrastruktūras izvēršanai lauku apvidos un kurus nevarētu izlietot citiem mērķiem;

| 16. | visnotaļ iesaka: lai “viedo ciematu” iniciatīva varētu dot gaidīto rezultātu, ES līmenī piekļuve internetam jāatzīst par vispārējas nozīmes pakalpojumu un, ja attiecīgās valsts līmenī tas ir atbilstīgi, jānosaka minimālie pieļaujamie platjoslas standarti, kas ne tikai nodrošina stabilu piekļuvi internetam, bet arī var nepieļaut turpmākas pārmaiņas pakalpojumu sniegšanā (tai skaitā vara kabeļu telefona līniju atslēgšanu un 4G tehnoloģijas pēcteča ieviešanu) un nodrošināt neatliekamās palīdzības sniegšanu, it īpaši digitāli izolētās kopienās, kā to jau izdarījusi Šveice un Somija, kur piekļuve tiek garantēta pat vistālākajos nostūros. Tam vismaz vajadzētu būt ex ante nosacījumam saistībā ar jebkādu viedajiem ciematiem piešķirto finansējumu; |
| --- | --- |

16.

visnotaļ iesaka: lai “viedo ciematu” iniciatīva varētu dot gaidīto rezultātu, ES līmenī piekļuve internetam jāatzīst par vispārējas nozīmes pakalpojumu un, ja attiecīgās valsts līmenī tas ir atbilstīgi, jānosaka minimālie pieļaujamie platjoslas standarti, kas ne tikai nodrošina stabilu piekļuvi internetam, bet arī var nepieļaut turpmākas pārmaiņas pakalpojumu sniegšanā (tai skaitā vara kabeļu telefona līniju atslēgšanu un 4G tehnoloģijas pēcteča ieviešanu) un nodrošināt neatliekamās palīdzības sniegšanu, it īpaši digitāli izolētās kopienās, kā to jau izdarījusi Šveice un Somija, kur piekļuve tiek garantēta pat vistālākajos nostūros. Tam vismaz vajadzētu būt ex ante nosacījumam saistībā ar jebkādu viedajiem ciematiem piešķirto finansējumu;

| 17. | norāda, ka ar viedo ciematu iniciatīvām saistītā tehnoloģija ir jāizstrādā, izmantojot atvērtos standartus, jo tas sekmēs pārvaldes iestāžu un uzņēmumu sadarbību, kā arī jau izstrādāto risinājumu vairākkārtēju izmantošanu un uzlabos to sadarbspēju; |
| --- | --- |

17.

norāda, ka ar viedo ciematu iniciatīvām saistītā tehnoloģija ir jāizstrādā, izmantojot atvērtos standartus, jo tas sekmēs pārvaldes iestāžu un uzņēmumu sadarbību, kā arī jau izstrādāto risinājumu vairākkārtēju izmantošanu un uzlabos to sadarbspēju;

| 18. | atbalsta apmācību nodrošināšanu dažādām iedzīvotāju vecuma grupām par to, kā izmantot digitālās tehnoloģijas, un mācību pielāgošanu mērķauditorijai, domājot par atsevišķu sabiedrisko pakalpojumu digitalizāciju vietējā līmenī vai citos līmeņos (dokumentu pasūtīšana, nodokļu deklarācijas, elektroniskie rēķini, izsekojamība, KLP utt.); uzsver arī, ka ir jāgarantē tiesības uz digitālo pratību, jo šādas tiesības nodrošinās visiem iedzīvotājiem iespēju piedalīties apmācības pasākumos, lai apgūtu pamatuzdevumu veikšanu jaunajā digitālajā vidē, un ka šādai apmācībai ir jāatvēl finansējums no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem; |
| --- | --- |

18.

atbalsta apmācību nodrošināšanu dažādām iedzīvotāju vecuma grupām par to, kā izmantot digitālās tehnoloģijas, un mācību pielāgošanu mērķauditorijai, domājot par atsevišķu sabiedrisko pakalpojumu digitalizāciju vietējā līmenī vai citos līmeņos (dokumentu pasūtīšana, nodokļu deklarācijas, elektroniskie rēķini, izsekojamība, KLP utt.); uzsver arī, ka ir jāgarantē tiesības uz digitālo pratību, jo šādas tiesības nodrošinās visiem iedzīvotājiem iespēju piedalīties apmācības pasākumos, lai apgūtu pamatuzdevumu veikšanu jaunajā digitālajā vidē, un ka šādai apmācībai ir jāatvēl finansējums no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem;

| 19. | uzskata, ka platjoslas pārklājuma paplašināšana lauku apvidos un tāda problēma kā pakalpojumu sniegšana visattālākajos nostūros ir tieši saistītas ar dominējošo stāvokli tirgū un tradicionālajiem pakalpojumu sniedzējiem. Šo problēmu varēs atrisināt tikai tad, kad tiesiskais regulējums stimulēs citu operatoru ienākšanu tirgū, lai izvērstu nākamās paaudzes piekļuves tīklus, un veicinās sabiedrības virzītas inovācijas attīstību; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka platjoslas pārklājuma paplašināšana lauku apvidos un tāda problēma kā pakalpojumu sniegšana visattālākajos nostūros ir tieši saistītas ar dominējošo stāvokli tirgū un tradicionālajiem pakalpojumu sniedzējiem. Šo problēmu varēs atrisināt tikai tad, kad tiesiskais regulējums stimulēs citu operatoru ienākšanu tirgū, lai izvērstu nākamās paaudzes piekļuves tīklus, un veicinās sabiedrības virzītas inovācijas attīstību;

| 20. | uzskata: ņemot vērā nepieciešamību atvieglot e-lauksaimniecības instrumentu un metožu ieviešanu un lietojumu, lauksaimnieki un lauksaimniecības nozare kopumā digitālās apmācības ziņā ir uzskatāma par prioritāru grupu; |
| --- | --- |

20.

uzskata: ņemot vērā nepieciešamību atvieglot e-lauksaimniecības instrumentu un metožu ieviešanu un lietojumu, lauksaimnieki un lauksaimniecības nozare kopumā digitālās apmācības ziņā ir uzskatāma par prioritāru grupu;

| 21. | iesaka palielināt finansējumu, kas paredzēts apmācībai un informēšanai par dažādām iespējām, ko lauku uzņēmumiem pašlaik sniedz digitālā ekonomika, piemēram, par piekļuvi jauniem tirgiem, jaunu ražojumu izstrādi, pastāvīgo klientu piesaistīšanu utt.; |
| --- | --- |

21.

iesaka palielināt finansējumu, kas paredzēts apmācībai un informēšanai par dažādām iespējām, ko lauku uzņēmumiem pašlaik sniedz digitālā ekonomika, piemēram, par piekļuvi jauniem tirgiem, jaunu ražojumu izstrādi, pastāvīgo klientu piesaistīšanu utt.;

| 22. | pieņem zināšanai, ka vairākās dalībvalstīs patlaban darbojas dažādas “digitālo centru” iniciatīvas; šajās valstīs ātrdarbīgs platjoslas tīkls ne vienmēr ir pieejams ikvienā lauku mājoklī, tomēr specializētos centros tam var piekļūt (5); |
| --- | --- |

22.

pieņem zināšanai, ka vairākās dalībvalstīs patlaban darbojas dažādas “digitālo centru” iniciatīvas; šajās valstīs ātrdarbīgs platjoslas tīkls ne vienmēr ir pieejams ikvienā lauku mājoklī, tomēr specializētos centros tam var piekļūt (5);

| 23. | atzīst, ka šie centri dod papildu labumu, jo ne vien mazina digitālo plaisu, bet arī nodrošina telpu, atdzīvina ciemata centru, rada darbvietas un sniedz apmācību iespējas lauku iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

23.

atzīst, ka šie centri dod papildu labumu, jo ne vien mazina digitālo plaisu, bet arī nodrošina telpu, atdzīvina ciemata centru, rada darbvietas un sniedz apmācību iespējas lauku iedzīvotājiem;

| 24. | norāda, ka šādi centri var būt magnēts, kas piesaista arī citus e-pakalpojumus tādās jomās kā e-veselība (piemēram, tiešsaistes konsultācijas), e-juriskonsults (t. i., juridiskās konsultācijas), e-pārvaldība (piem., tiešsaistes balsošana, nodokļu deklarācijas, pabalstu pieprasījumi), e-komercija (piem., internetbanka, pārdošana tiešsaistē utt.); |
| --- | --- |

24.

norāda, ka šādi centri var būt magnēts, kas piesaista arī citus e-pakalpojumus tādās jomās kā e-veselība (piemēram, tiešsaistes konsultācijas), e-juriskonsults (t. i., juridiskās konsultācijas), e-pārvaldība (piem., tiešsaistes balsošana, nodokļu deklarācijas, pabalstu pieprasījumi), e-komercija (piem., internetbanka, pārdošana tiešsaistē utt.);

Viedās pilsētas un viedie lauku apvidi

| 25. | uzskata, ka, sekojot viedo pilsētu paraugam, arī iniciatīvā par viedajiem lauku apvidiem būtu jāpiemēro plaša pieeja attīstībai un inovācijai, iekļaujot šādas sešas dimensijas:






  a) | gudru, novatorisku, uz uzņēmējdarbību orientētu un produktīvu ekonomiku; |
| --- | --- | --- |

25.

uzskata, ka, sekojot viedo pilsētu paraugam, arī iniciatīvā par viedajiem lauku apvidiem būtu jāpiemēro plaša pieeja attīstībai un inovācijai, iekļaujot šādas sešas dimensijas:

a)

gudru, novatorisku, uz uzņēmējdarbību orientētu un produktīvu ekonomiku;

| b) | uzlabotu mobilitāti ar pieejamiem, moderniem un ilgtspējīgiem transporta tīkliem; |
| --- | --- |

b)

uzlabotu mobilitāti ar pieejamiem, moderniem un ilgtspējīgiem transporta tīkliem;

| c) | ekoloģisku un ilgtspējīgu enerģētikas redzējumu; |
| --- | --- |

c)

ekoloģisku un ilgtspējīgu enerģētikas redzējumu;

| d) | kvalificētus un aktīvus iedzīvotājus; |
| --- | --- |

d)

kvalificētus un aktīvus iedzīvotājus;

| e) | dzīves kvalitāti kultūras, veselības, drošības un izglītības jomā; |
| --- | --- |

e)

dzīves kvalitāti kultūras, veselības, drošības un izglītības jomā;

| f) | efektīvu, pārredzamu un mērķtiecīgu pārvaldi; |
| --- | --- |

f)

efektīvu, pārredzamu un mērķtiecīgu pārvaldi;

| 26. | atzinīgi vērtē jauno Wifi4EU shēmu, ar ko iecerēts uzlabot interneta savienojamību vietējās kopienās, taču atzīmē, ka projekti tiks atlasīti to iesniegšanas secībā, tomēr ģeogrāfiski līdzsvarotā veidā. Projektu atlasē uzmanība būtu jāpievērš papildu šķēršļiem, ar kuriem saskaras mazākas lauku pašvaldības, kam ir mazāk resursu nekā pilsētām; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē jauno Wifi4EU shēmu, ar ko iecerēts uzlabot interneta savienojamību vietējās kopienās, taču atzīmē, ka projekti tiks atlasīti to iesniegšanas secībā, tomēr ģeogrāfiski līdzsvarotā veidā. Projektu atlasē uzmanība būtu jāpievērš papildu šķēršļiem, ar kuriem saskaras mazākas lauku pašvaldības, kam ir mazāk resursu nekā pilsētām;

| 27. | uzsver, ka jēdzienus “vieda pilsēta” un “viedi ciemati” / “viedi lauku apvidi” nedrīkstētu pretnostatīt; tie drīzāk jāuzskata par savstarpēji papildinošiem, jo tie abi atbalsta un nostiprina viens otra panākumus. Stratēģiskā ziņā jāņem vērā, ka teritorija nebeidzas pie tās administratīvajām robežām, bet gan mijiedarbojas ar kaimiņu pašvaldībām – gan laukiem, gan pilsētām – un savu attīstību plāno harmonijā ar savu apkārtni. Ir jādomā, kā izveidot pozitīvu mijiedarbību starp lauku un pilsētu iedzīvotājiem, nevis jāpadara lauku apvidi vienkārši par pakalpojumu sniedzējiem pilsētām. Šajā saistībā uzsver, ka visa apdzīvoto vietu sistēma būs dzīvotspējīga tikai tad, ja dzīvotspējīgi būs visi tās elementi – no lielām pilsētām līdz maziem ciematiem; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka jēdzienus “vieda pilsēta” un “viedi ciemati” / “viedi lauku apvidi” nedrīkstētu pretnostatīt; tie drīzāk jāuzskata par savstarpēji papildinošiem, jo tie abi atbalsta un nostiprina viens otra panākumus. Stratēģiskā ziņā jāņem vērā, ka teritorija nebeidzas pie tās administratīvajām robežām, bet gan mijiedarbojas ar kaimiņu pašvaldībām – gan laukiem, gan pilsētām – un savu attīstību plāno harmonijā ar savu apkārtni. Ir jādomā, kā izveidot pozitīvu mijiedarbību starp lauku un pilsētu iedzīvotājiem, nevis jāpadara lauku apvidi vienkārši par pakalpojumu sniedzējiem pilsētām. Šajā saistībā uzsver, ka visa apdzīvoto vietu sistēma būs dzīvotspējīga tikai tad, ja dzīvotspējīgi būs visi tās elementi – no lielām pilsētām līdz maziem ciematiem;

| 28. | tomēr atzīst, ka ir svarīgi apzināties katra modeļa atšķirīgās iezīmes. Piemēram, viedā pilsēta var rēķināties ar daudziem dalībniekiem, kuri popularizē un virza ierosmes, taču lauku apvidos tā nav, jo gan cilvēkresursi, gan administratīvā spēja tur parasti ir mazāka. Šīs atšķirības ir jāatspoguļo turpmākajā politikas izstrādē un finansēšanas iespējās; |
| --- | --- |

28.

tomēr atzīst, ka ir svarīgi apzināties katra modeļa atšķirīgās iezīmes. Piemēram, viedā pilsēta var rēķināties ar daudziem dalībniekiem, kuri popularizē un virza ierosmes, taču lauku apvidos tā nav, jo gan cilvēkresursi, gan administratīvā spēja tur parasti ir mazāka. Šīs atšķirības ir jāatspoguļo turpmākajā politikas izstrādē un finansēšanas iespējās;

| 29. | pieņem zināšanai, ka Komisijas Enerģētikas ģenerāldirektorāts ir uzsācis Eiropas Inovācijas partnerību (EIP) “Viedas pilsētas un pašvaldības”, kuras mērķis ir Eiropas Savienībā popularizēt un atbalstīt ierosmi par viedām teritorijām. Komiteja pauž nožēlu par to, ka šajā darbā līdz šim nav prioritārā kārtā iekļauti lauku apvidi; |
| --- | --- |

29.

pieņem zināšanai, ka Komisijas Enerģētikas ģenerāldirektorāts ir uzsācis Eiropas Inovācijas partnerību (EIP) “Viedas pilsētas un pašvaldības”, kuras mērķis ir Eiropas Savienībā popularizēt un atbalstīt ierosmi par viedām teritorijām. Komiteja pauž nožēlu par to, ka šajā darbā līdz šim nav prioritārā kārtā iekļauti lauku apvidi;

Mobilitāte un enerģētika

| 30. | uzskata, ka viedo ciematu/apvidu iniciatīvas īstenošanā ilgtspējīga transporta savienojamība un tīkli ir tikpat svarīgi kā digitālās savienojamības uzlabošana, ņemot vērā lauku apvidu īpašās problēmas – zemu apdzīvotības blīvumu un augstākas izmaksas. Komiteja atzīmē, ka Eiropas Komisija dokumentā par viedajiem ciematiem pati norāda uz Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) programmu kā daļu no ES atbalsta viedajiem ciematiem, un aicina sīkāk informēt par to, kā šo finansējumu varētu izmantot, lai atbalstītu lauku apvidu – it sevišķi visnomaļāko apvidu – savienojamību; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka viedo ciematu/apvidu iniciatīvas īstenošanā ilgtspējīga transporta savienojamība un tīkli ir tikpat svarīgi kā digitālās savienojamības uzlabošana, ņemot vērā lauku apvidu īpašās problēmas – zemu apdzīvotības blīvumu un augstākas izmaksas. Komiteja atzīmē, ka Eiropas Komisija dokumentā par viedajiem ciematiem pati norāda uz Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) programmu kā daļu no ES atbalsta viedajiem ciematiem, un aicina sīkāk informēt par to, kā šo finansējumu varētu izmantot, lai atbalstītu lauku apvidu – it sevišķi visnomaļāko apvidu – savienojamību;

| 31. | norāda uz ekonomiskām, sociālām un ekoloģiskām iespējām lokalizēt enerģijas (elektroenerģijas un siltuma) ražošanu; tādējādi ir iespējama sinerģija ar lauku/reģionālo attīstību un KLP (ar 2. pīlāra starpniecību). Šādi piemēri ir vēja, saules, biomasas un biogāzes nozīme elektroenerģijas ražošanā vai biomasas (piem., koksnes) un biogāzes loma vietējā apkurē. Komiteja uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir vajadzīgas pilnvaras ierosināt un īstenot konkrētus vides aizsardzības pasākumus un ka tām ir jāļauj ieviest teritoriālos nolīgumus, ko paraksta kopīgi ar vietējā ražojuma degvielas/elektroenerģijas piegādātājiem attiecīgajā lauku apvidū (6); |
| --- | --- |

31.

norāda uz ekonomiskām, sociālām un ekoloģiskām iespējām lokalizēt enerģijas (elektroenerģijas un siltuma) ražošanu; tādējādi ir iespējama sinerģija ar lauku/reģionālo attīstību un KLP (ar 2. pīlāra starpniecību). Šādi piemēri ir vēja, saules, biomasas un biogāzes nozīme elektroenerģijas ražošanā vai biomasas (piem., koksnes) un biogāzes loma vietējā apkurē. Komiteja uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir vajadzīgas pilnvaras ierosināt un īstenot konkrētus vides aizsardzības pasākumus un ka tām ir jāļauj ieviest teritoriālos nolīgumus, ko paraksta kopīgi ar vietējā ražojuma degvielas/elektroenerģijas piegādātājiem attiecīgajā lauku apvidū (6);

Atbalsts augšupējai pieejai

| 32. | atzīst, ka vietējo attīstību labvēlīgi ir ietekmējušas tādas augšupējas pieejas kā, piemēram, LEADER vai – pēdējā laikā – “sabiedrības virzīta vietējā attīstība”; |
| --- | --- |

32.

atzīst, ka vietējo attīstību labvēlīgi ir ietekmējušas tādas augšupējas pieejas kā, piemēram, LEADER vai – pēdējā laikā – “sabiedrības virzīta vietējā attīstība”;

| 33. | tomēr uzskata, ka pārmērīgi paļauties uz šādām pieejām nevajadzētu un ka svarīga nozīme lauku apvidu potenciāla atraisīšanā ir arī citiem dalībniekiem (piemēram, t. s. inovācijas starpniekiem). Inovācijas starpnieku uzdevums ir apzināt ciemata/lauku apvidus spēcīgās puses un iespējas un izveidot kontaktus starp attiecīgajām iestādēm (trešais līmenis, vietējās pašvaldības, finansējuma avoti u. c.), lai koordinētu pašreizējās un turpmākās darbības un potenciālos finansējuma avotus. Tiem ir jāiesaista un jāinformē vietējā kopiena un jāiegūst tās atbalsts, lai izstrādātu redzējumu, radītu ieinteresētību un sadalītu iegūto labumu; |
| --- | --- |

33.

tomēr uzskata, ka pārmērīgi paļauties uz šādām pieejām nevajadzētu un ka svarīga nozīme lauku apvidu potenciāla atraisīšanā ir arī citiem dalībniekiem (piemēram, t. s. inovācijas starpniekiem). Inovācijas starpnieku uzdevums ir apzināt ciemata/lauku apvidus spēcīgās puses un iespējas un izveidot kontaktus starp attiecīgajām iestādēm (trešais līmenis, vietējās pašvaldības, finansējuma avoti u. c.), lai koordinētu pašreizējās un turpmākās darbības un potenciālos finansējuma avotus. Tiem ir jāiesaista un jāinformē vietējā kopiena un jāiegūst tās atbalsts, lai izstrādātu redzējumu, radītu ieinteresētību un sadalītu iegūto labumu;

| 34. | uzskata, ka šādi starpnieki var stimulēt produktu izstrādi mazos uzņēmumos un novērst šķēršļus tirgus darbībai, kā arī veicināt vietējo patēriņu un palīdzēt radīt īsas izplatīšanas ķēdes gan lauksaimniecības pārtikas produktiem, gan vietējas izcelsmes energoproduktiem, kuru pamatā ir atjaunojami resursi; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka šādi starpnieki var stimulēt produktu izstrādi mazos uzņēmumos un novērst šķēršļus tirgus darbībai, kā arī veicināt vietējo patēriņu un palīdzēt radīt īsas izplatīšanas ķēdes gan lauksaimniecības pārtikas produktiem, gan vietējas izcelsmes energoproduktiem, kuru pamatā ir atjaunojami resursi;

| 35. | uzskata, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir ļoti piemērotas šīs funkcijas veikšanai un dažos gadījumos to jau dara, izmantojot attīstības valdes, uzņēmējdarbības birojus, uz konkurenci balstītas iepirkuma procedūras utt.; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir ļoti piemērotas šīs funkcijas veikšanai un dažos gadījumos to jau dara, izmantojot attīstības valdes, uzņēmējdarbības birojus, uz konkurenci balstītas iepirkuma procedūras utt.;

| 36. | norāda, ka ir ļoti svarīgi, lai finansējums būtu pieejams maza mēroga projektiem, kas īstenojami vietējās pašvaldības līmenī. Tas attiecas arī uz atbalstu novatoriskiem projektiem un iniciatīvām, ko visā ES var pielāgot lauku kopienu, tostarp nomaļu reģionu, īpašajām vajadzībām; |
| --- | --- |

36.

norāda, ka ir ļoti svarīgi, lai finansējums būtu pieejams maza mēroga projektiem, kas īstenojami vietējās pašvaldības līmenī. Tas attiecas arī uz atbalstu novatoriskiem projektiem un iniciatīvām, ko visā ES var pielāgot lauku kopienu, tostarp nomaļu reģionu, īpašajām vajadzībām;

| 37. | aicina vienkāršot pieteikšanos uz finansējumu. Pašreizējā lauku attīstības programmā ļoti apgrūtināta ir pāreja no ieinteresētības izteikšanas posma uz galīgā pieteikuma iesniegšanu, jo pieteikšanās prasības ir grūti izpildāmas. Komiteja uzsver: lai nodrošinātu nepārtrauktību un paļāvību, nevajadzētu būt laika nobīdei starp brīdi, kad beidzas pašreizējās lauku attīstības programmas un sākas tās, kas paredzētas laikposmam pēc 2020. gada; |
| --- | --- |

37.

aicina vienkāršot pieteikšanos uz finansējumu. Pašreizējā lauku attīstības programmā ļoti apgrūtināta ir pāreja no ieinteresētības izteikšanas posma uz galīgā pieteikuma iesniegšanu, jo pieteikšanās prasības ir grūti izpildāmas. Komiteja uzsver: lai nodrošinātu nepārtrauktību un paļāvību, nevajadzētu būt laika nobīdei starp brīdi, kad beidzas pašreizējās lauku attīstības programmas un sākas tās, kas paredzētas laikposmam pēc 2020. gada;

| 38. | uzskata, ka sekmīgi pieteikumi finansējuma saņemšanai veicinās sadarbības tīklu un klasteru izveidi un dalību tajos, kas mazās lauku pašvaldībās bieži ir nepieciešams, lai panāktu noteiktu apjomu un gūtu zināšanas; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka sekmīgi pieteikumi finansējuma saņemšanai veicinās sadarbības tīklu un klasteru izveidi un dalību tajos, kas mazās lauku pašvaldībās bieži ir nepieciešams, lai panāktu noteiktu apjomu un gūtu zināšanas;

| 39. | iesaka viedajām teritorijām savā attīstībā izmantot savu sabiedrisko un kultūras mantojumu un visā uzņēmējdarbības veikšanai nepieciešamajā infrastruktūrā, it īpaši vispārējas nozīmes pakalpojumu sniegšanā, atspoguļot dziļu izpratni par attiecīgo vietu, kā arī rosināt pārcelties uz turieni pilsētas uzņēmumus; |
| --- | --- |

39.

iesaka viedajām teritorijām savā attīstībā izmantot savu sabiedrisko un kultūras mantojumu un visā uzņēmējdarbības veikšanai nepieciešamajā infrastruktūrā, it īpaši vispārējas nozīmes pakalpojumu sniegšanā, atspoguļot dziļu izpratni par attiecīgo vietu, kā arī rosināt pārcelties uz turieni pilsētas uzņēmumus;

| 40. | atzīst, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām turklāt nav viegli pastāvīgi būt informētām par finansēšanas iespējām un tām piekļūt. Tālab aktīva loma būtu jāuzņemas attiecīgajiem Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātiem, kā arī valstu un reģionu līmeņa vadošajām iestādēm, kuras pārvalda konkrētās ES finansējuma plūsmas. Nozīmīgu lomu var uzņemties arī RK, proti, dalīties ar informāciju, atbalstīt tīklus un nodrošināt paraugprakses piemērus, tostarp ar RK un Eiropas Komisijas platjoslas platformas palīdzību; |
| --- | --- |

40.

atzīst, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām turklāt nav viegli pastāvīgi būt informētām par finansēšanas iespējām un tām piekļūt. Tālab aktīva loma būtu jāuzņemas attiecīgajiem Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātiem, kā arī valstu un reģionu līmeņa vadošajām iestādēm, kuras pārvalda konkrētās ES finansējuma plūsmas. Nozīmīgu lomu var uzņemties arī RK, proti, dalīties ar informāciju, atbalstīt tīklus un nodrošināt paraugprakses piemērus, tostarp ar RK un Eiropas Komisijas platjoslas platformas palīdzību;

| 41. | norāda, ka par ES līmenī pieejamajām iespējām efektīvāk informēt palīdzētu Eiropas Komisijas nodibināta gadskārtēja balva, ar kuru izteiktu atzinību veiksmīgākajiem ES viedajiem ciematiem/apvidiem. Lai varētu sniegt aktuālāko informāciju par dažādiem tematiem, kas svarīgi ciematu un lauku apvidu uzņēmējiem, izmantojami ir arī jau pastāvošie tīkli, piemēram, Eiropas Biznesa atbalsta tīkls, un to vietējie sadarbības partneri dalībvalstīs; |
| --- | --- |

41.

norāda, ka par ES līmenī pieejamajām iespējām efektīvāk informēt palīdzētu Eiropas Komisijas nodibināta gadskārtēja balva, ar kuru izteiktu atzinību veiksmīgākajiem ES viedajiem ciematiem/apvidiem. Lai varētu sniegt aktuālāko informāciju par dažādiem tematiem, kas svarīgi ciematu un lauku apvidu uzņēmējiem, izmantojami ir arī jau pastāvošie tīkli, piemēram, Eiropas Biznesa atbalsta tīkls, un to vietējie sadarbības partneri dalībvalstīs;

| 42. | uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības var pildīt arī veicināšanas funkciju, plānošanā un reģionālajās telpiskās attīstības stratēģijās integrējot “viedo pieeju”. Šādas stratēģijas ietver reģionālo resursu un spēju novērtēšanu, vietas izvēli pakalpojumu koplietošanai un ekonomikas veicināšanas pasākumus. |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības var pildīt arī veicināšanas funkciju, plānošanā un reģionālajās telpiskās attīstības stratēģijās integrējot “viedo pieeju”. Šādas stratēģijas ietver reģionālo resursu un spēju novērtēšanu, vietas izvēli pakalpojumu koplietošanai un ekonomikas veicināšanas pasākumus.

Briselē, 2017. gada 1. decembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Korkas 2.0. deklarācija (2016. g.), 3. punkts.

1

(2)  Lauku tests – gādāšana par to, lai jebkura politikas virziena vai programmas izstrādē un īstenošanā pienācīgi tiktu ņemtas vērā lauku iedzīvotāju, kopienu un uzņēmumu vajadzības un intereses. Centrālajai valdībai lauku tests nozīmē politikas pasākumu izvērtēšanu, lai pārliecinātos, ka attiecīgais risinājums no lauku apvidu viedokļa ir vistaisnīgākais.

2

(3)  Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Inovācija un lauku ekonomikas modernizācija” (OV C 120, 5.4.2016., 10. lpp.).

3

(4)  “Sestais ziņojums par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju”, 2014. gada jūlijs.

4

(5)  Piemēram, Ludgate Hub (IE), The Hive Lītrimā (IE).

5

Ludgate Hub

The Hive

(6)  Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Virzībā uz ilgtspējīgu ES pārtikas politiku, kas rada darbvietas un izaugsmi Eiropas reģionos un pilsētās” (OV C 272, 17.8.2017., 14. lpp.).

6

---

| 8.5.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 164/50 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 164/50

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Eiropas Komisijas 2016. gada ziņojums par konkurences politiku”

(2018/C 164/09)

| Ziņotājs: | Michael MURPHY (IE/PPE), Tiperēri grāfistes padomes loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Eiropas Komisijas 2016. gada ziņojums par konkurences politiku
  COM(2017) 285 final |

Ziņotājs:

Michael MURPHY (IE/PPE), Tiperēri grāfistes padomes loceklis

Atsauces dokuments:

Eiropas Komisijas 2016. gada ziņojums par konkurences politiku

COM(2017) 285 final

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas gadskārtējo ziņojumu, proti, 2016. gada ziņojumu par konkurences politiku un it īpaši tajā pausto atziņu, ka konkurences politika tieši ietekmē cilvēku dzīvi; šajā saistībā uzsver, ka efektīva konkurences politika būtiski ietekmē vienotā tirgus darbības efektivitāti un dod ievērojamu labumu patērētājiem, stimulējot uzņēmējdarbību, inovāciju un efektivitātes paaugstināšanu un paplašinot Eiropas Savienības iedzīvotāju izvēles iespējas; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas gadskārtējo ziņojumu, proti, 2016. gada ziņojumu par konkurences politiku un it īpaši tajā pausto atziņu, ka konkurences politika tieši ietekmē cilvēku dzīvi; šajā saistībā uzsver, ka efektīva konkurences politika būtiski ietekmē vienotā tirgus darbības efektivitāti un dod ievērojamu labumu patērētājiem, stimulējot uzņēmējdarbību, inovāciju un efektivitātes paaugstināšanu un paplašinot Eiropas Savienības iedzīvotāju izvēles iespējas;

| 2. | uzskata, ka globalizētā ekonomikā vajadzīga atklāta un godīga konkurences vide un tālab ir vajadzīgs arī konkurences regulējums, ne tikai konkurences “kultūra”. Komiteja arī atbalsta Eiropas Komisijas apņēmību cieši sadarboties ar citām ES iestādēm, starptautiskām organizācijām un konkurences tiesību izpildiestādēm no visas pasaules; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka globalizētā ekonomikā vajadzīga atklāta un godīga konkurences vide un tālab ir vajadzīgs arī konkurences regulējums, ne tikai konkurences “kultūra”. Komiteja arī atbalsta Eiropas Komisijas apņēmību cieši sadarboties ar citām ES iestādēm, starptautiskām organizācijām un konkurences tiesību izpildiestādēm no visas pasaules;

| 3. | ir gandarīta par Komisijas darbu konkurences noteikumu piemērošanā, taču aicina konkurences politikas finansēšanā pienācīgi ņemt vērā dalībvalstu nacionālā un reģionālā līmeņa rūpniecības politikas nostādnes attiecībā uz ieguldījumiem – īpaši tās, kuru pamatā ir valstu kompetence, kas ir ārpus ES līgumu darbības jomas; |
| --- | --- |

3.

ir gandarīta par Komisijas darbu konkurences noteikumu piemērošanā, taču aicina konkurences politikas finansēšanā pienācīgi ņemt vērā dalībvalstu nacionālā un reģionālā līmeņa rūpniecības politikas nostādnes attiecībā uz ieguldījumiem – īpaši tās, kuru pamatā ir valstu kompetence, kas ir ārpus ES līgumu darbības jomas;

| 4. | uzsver, ka pārredzamākiem ir jābūt Komisijas lēmumiem par ES līmeņa resursu sadali svarīgāko konkurences lietu izmeklēšanai un ka šiem lēmumiem vienmēr jābūt saistītiem ar konkrētu rezultātu, kas stiprina vienoto tirgu; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka pārredzamākiem ir jābūt Komisijas lēmumiem par ES līmeņa resursu sadali svarīgāko konkurences lietu izmeklēšanai un ka šiem lēmumiem vienmēr jābūt saistītiem ar konkrētu rezultātu, kas stiprina vienoto tirgu;

| 5. | ir pārliecināta, ka tieši Komisijas ziņā ir gādāt par visaptverošu risinājumu tām problēmām, kas izriet no starptautiskās konkurences un globālajiem tirgiem, un šai nolūkā gan stingrāk koordinēt ES politikas pasākumus un instrumentus, gan skaidrāk apzināties reģionālās dimensijas nozīmi; |
| --- | --- |

5.

ir pārliecināta, ka tieši Komisijas ziņā ir gādāt par visaptverošu risinājumu tām problēmām, kas izriet no starptautiskās konkurences un globālajiem tirgiem, un šai nolūkā gan stingrāk koordinēt ES politikas pasākumus un instrumentus, gan skaidrāk apzināties reģionālās dimensijas nozīmi;

| 6. | uzsver, ka uz Apvienoto Karalisti ES konkurences noteikumi turpinās attiekties vismaz līdz 2019. gada 31. martam un ka izmeklēšanas, kas uzsāktas pirms minētā datuma, piemēram, 2017. gada 26. oktobrī sāktā izmeklēšana par atbrīvojumiem, kurus Apvienotā Karaliste piešķir starptautiskiem uzņēmumiem, lai tos aizsargātu pret noteikumiem par nodokļu apiešanu, var tikt noslēgtas tikai pēc minētā datuma, taču pēc šo izmeklēšanu veikšanas paredzētie pasākumi joprojām būs jāīsteno; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka uz Apvienoto Karalisti ES konkurences noteikumi turpinās attiekties vismaz līdz 2019. gada 31. martam un ka izmeklēšanas, kas uzsāktas pirms minētā datuma, piemēram, 2017. gada 26. oktobrī sāktā izmeklēšana par atbrīvojumiem, kurus Apvienotā Karaliste piešķir starptautiskiem uzņēmumiem, lai tos aizsargātu pret noteikumiem par nodokļu apiešanu, var tikt noslēgtas tikai pēc minētā datuma, taču pēc šo izmeklēšanu veikšanas paredzētie pasākumi joprojām būs jāīsteno;

| 7. | piekrīt, ka Brexit procesu nedrīkst ļaunprātīgi izmantot kā līdzekli, lai pilnībā atteiktos no valsts atbalsta kontroles, tomēr uzskata, ka to saimnieciskās darbības traucējumu dēļ, kurus citām ES dalībvalstīm rada Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES, vajadzētu paplašināt Vispārējo grupu atbrīvojuma regulu un uz laiku atvieglot vai apturēt valsts atbalsta noteikumu piemērošanu dažām nozarēm, kuras varētu ciest visvairāk, ciktāl tas nerada selektīvu atbalstu, kas būtu pretrunā mērķim ES noteikumus taisnīgi piemērot visiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

7.

piekrīt, ka Brexit procesu nedrīkst ļaunprātīgi izmantot kā līdzekli, lai pilnībā atteiktos no valsts atbalsta kontroles, tomēr uzskata, ka to saimnieciskās darbības traucējumu dēļ, kurus citām ES dalībvalstīm rada Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES, vajadzētu paplašināt Vispārējo grupu atbrīvojuma regulu un uz laiku atvieglot vai apturēt valsts atbalsta noteikumu piemērošanu dažām nozarēm, kuras varētu ciest visvairāk, ciktāl tas nerada selektīvu atbalstu, kas būtu pretrunā mērķim ES noteikumus taisnīgi piemērot visiem uzņēmumiem;

Valsts atbalsts un nodokļu nolēmumi

| 8. | atzinīgi vērtē Komisijas darbu cīņā pret tādu nelikumīgu valsts atbalstu, kas piešķirts kā selektīvas nodokļu priekšrocības, un uzskata, ka šāds darbs ir efektīvs veids, kā gādāt, lai ES noteikumi tiktu taisnīgi piemēroti ikvienam ES vienotajā tirgū strādājošam uzņēmumam neatkarīgi no tā lieluma, darbības jomas vai valstspiederības un lai nodokļi uzņēmumiem tiktu uzlikti atbilstoši to lielumam un turībai, tādā veidā dodot ieguldījumu sabiedrisko pakalpojumu finansēšanā un cīņā pret nevienlīdzību, kas vietējā līmenī ir ļoti svarīgi; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē Komisijas darbu cīņā pret tādu nelikumīgu valsts atbalstu, kas piešķirts kā selektīvas nodokļu priekšrocības, un uzskata, ka šāds darbs ir efektīvs veids, kā gādāt, lai ES noteikumi tiktu taisnīgi piemēroti ikvienam ES vienotajā tirgū strādājošam uzņēmumam neatkarīgi no tā lieluma, darbības jomas vai valstspiederības un lai nodokļi uzņēmumiem tiktu uzlikti atbilstoši to lielumam un turībai, tādā veidā dodot ieguldījumu sabiedrisko pakalpojumu finansēšanā un cīņā pret nevienlīdzību, kas vietējā līmenī ir ļoti svarīgi;

| 9. | saistībā ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas uzsver, ka nodokļu nolēmumu jautājums ir daļa no ES centieniem apkarot nodokļu apiešanu, ko piekopj lielas komercsabiedrības; šajos centienos sava loma ir gan pasākumu kopumam, kas paredzēts nodokļu apiešanas novēršanai, gan pārskatu sniegšanai par katru valsti, gan uzņēmumu ienākuma nodokļa reformām un jaunajiem pārredzamības noteikumiem attiecībā uz nodokļu plānošanas starpniekiem. Komiteja uzsver arī, ka Eiropas Savienībai ir jāapsver, vai nodokļu nolēmumu jomā lielāku noteiktību dalībvalstīs varētu nodrošināt jauns regulējums, nevis esošā regulējuma izpildes panākšana, un vai jebkādā jaunā regulējumā būtu jāparedz sankciju procedūra par labu ES budžeta pašu resursiem; |
| --- | --- |

9.

saistībā ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas uzsver, ka nodokļu nolēmumu jautājums ir daļa no ES centieniem apkarot nodokļu apiešanu, ko piekopj lielas komercsabiedrības; šajos centienos sava loma ir gan pasākumu kopumam, kas paredzēts nodokļu apiešanas novēršanai, gan pārskatu sniegšanai par katru valsti, gan uzņēmumu ienākuma nodokļa reformām un jaunajiem pārredzamības noteikumiem attiecībā uz nodokļu plānošanas starpniekiem. Komiteja uzsver arī, ka Eiropas Savienībai ir jāapsver, vai nodokļu nolēmumu jomā lielāku noteiktību dalībvalstīs varētu nodrošināt jauns regulējums, nevis esošā regulējuma izpildes panākšana, un vai jebkādā jaunā regulējumā būtu jāparedz sankciju procedūra par labu ES budžeta pašu resursiem;

| 10. | uzskata, ka LESD 3. pantā paredzētā ES ekskluzīvā kompetence pieņemt konkurences noteikumus, kas vajadzīgi iekšējā tirgus darbībai, neietekmē dalībvalstu tiesības noteikt pašām savas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas vai pašām savas nodokļu likmes. Komiteja tomēr atzīmē, ka dalībvalstīm jārespektē godīgas konkurences nosacījumi, kas attiecas uz uzņēmumiem un patērētājiem visā ES iekšējā tirgū (1); |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka LESD 3. pantā paredzētā ES ekskluzīvā kompetence pieņemt konkurences noteikumus, kas vajadzīgi iekšējā tirgus darbībai, neietekmē dalībvalstu tiesības noteikt pašām savas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas vai pašām savas nodokļu likmes. Komiteja tomēr atzīmē, ka dalībvalstīm jārespektē godīgas konkurences nosacījumi, kas attiecas uz uzņēmumiem un patērētājiem visā ES iekšējā tirgū (1);

| 11. | norāda, ka visnozīmīgāko izpildes lēmumu Konkurences ģenerāldirektorāts pieņēma 2016. gada 30. augustā, kad tika konstatēts, ka konkrēti Īrijas nodokļu nolēmumi, kas izdoti 1991. gadā un 2007. gada maijā par labu diviem Apple uzņēmumiem Īrijā, Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē uzskatāmi par valsts atbalstu. Komiteja atzīmē: Eiropas Komisijas lēmumā secināts, ka Īrija, izdodot apstrīdētos nodokļu nolēmumus, kas ļāva Apple uzņēmumiem noteikt savas ikgadējās uzņēmuma peļņas nodokļa saistības Īrijā gados, kad minētie nolēmumi bija spēkā, ir nelikumīgi piešķīrusi valsts atbalstu šiem Apple uzņēmumiem un Apple grupai, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, un Īrijai tas ir jāatgūst, ievērojot Regulas (ES) 2015/1589 16. pantu. RK uzsver Komisijas teikto, ka ar minēto lēmumu netiek apšaubīta ne Īrijas nodokļu sistēma kopumā, ne tās uzņēmumu ienākuma nodokļa likme; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka visnozīmīgāko izpildes lēmumu Konkurences ģenerāldirektorāts pieņēma 2016. gada 30. augustā, kad tika konstatēts, ka konkrēti Īrijas nodokļu nolēmumi, kas izdoti 1991. gadā un 2007. gada maijā par labu diviem Apple uzņēmumiem Īrijā, Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē uzskatāmi par valsts atbalstu. Komiteja atzīmē: Eiropas Komisijas lēmumā secināts, ka Īrija, izdodot apstrīdētos nodokļu nolēmumus, kas ļāva Apple uzņēmumiem noteikt savas ikgadējās uzņēmuma peļņas nodokļa saistības Īrijā gados, kad minētie nolēmumi bija spēkā, ir nelikumīgi piešķīrusi valsts atbalstu šiem Apple uzņēmumiem un Apple grupai, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, un Īrijai tas ir jāatgūst, ievērojot Regulas (ES) 2015/1589 16. pantu. RK uzsver Komisijas teikto, ka ar minēto lēmumu netiek apšaubīta ne Īrijas nodokļu sistēma kopumā, ne tās uzņēmumu ienākuma nodokļa likme;

| 12. | norāda, ka patlaban problēmas rodas centienos valstu līmenī īstenot Padomes Direktīvu (ES) 2016/1164, ar ko paredz noteikumus tādas nodokļu apiešanas prakses novēršanai, kura tieši ietekmē iekšējā tirgus darbību. Minētās direktīvas 4. panta 4. punktā ir ietverta atkāpe no procentu ierobežošanas noteikuma attiecībā uz aizdevumiem, ko izmanto ilgtermiņa publiskās infrastruktūras projektu finansēšanai. Kaut gan darbībām, kuras uzskatāmas par sabiedrības interesēm atbilstošām, direktīva piedāvā plašas atkāpes, dalībvalstis šo iespēju izmanto nepilnīgi; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka patlaban problēmas rodas centienos valstu līmenī īstenot Padomes Direktīvu (ES) 2016/1164, ar ko paredz noteikumus tādas nodokļu apiešanas prakses novēršanai, kura tieši ietekmē iekšējā tirgus darbību. Minētās direktīvas 4. panta 4. punktā ir ietverta atkāpe no procentu ierobežošanas noteikuma attiecībā uz aizdevumiem, ko izmanto ilgtermiņa publiskās infrastruktūras projektu finansēšanai. Kaut gan darbībām, kuras uzskatāmas par sabiedrības interesēm atbilstošām, direktīva piedāvā plašas atkāpes, dalībvalstis šo iespēju izmanto nepilnīgi;

| 13. | atgādina, ka Komisija ir aprēķinājusi, ka šāda veida atbalsts, ko minētajiem Apple uzņēmumiem sniegusi Īrija, bijis 13 miljardi euro un ka šie līdzekļi ir jāatdod Īrijas nodokļu iestādei, taču Īrijas valdība šo Eiropas Komisijas lēmumu ir pārsūdzējusi Eiropas Savienības Tiesā. Tā kā brīdī, kad Komisijas lēmums tika pieņemts, Īrijas rīcībā bija četri mēneši, lai atgūtu nelikumīgi piešķirto valsts atbalstu, t. i., līdz 2017. gada janvārim, taču, neraugoties uz Īrijas valdības pūlēm iekasēt minētos līdzekļus, lai līdz Tiesas lēmumam ieskaitītu tos īpaši šim nolūkam atvērtā uzticējumglabāšanas kontā, minētie 13 miljardi euro minētajā termiņā tomēr faktiski netika iekasēti, Eiropas Komisija 2017. gada 4. oktobrī nolēma vērsties pret Īriju ES Tiesā, taču abas puses tomēr cer izvairīties no tiesas sankcijas; |
| --- | --- |

13.

atgādina, ka Komisija ir aprēķinājusi, ka šāda veida atbalsts, ko minētajiem Apple uzņēmumiem sniegusi Īrija, bijis 13 miljardi euro un ka šie līdzekļi ir jāatdod Īrijas nodokļu iestādei, taču Īrijas valdība šo Eiropas Komisijas lēmumu ir pārsūdzējusi Eiropas Savienības Tiesā. Tā kā brīdī, kad Komisijas lēmums tika pieņemts, Īrijas rīcībā bija četri mēneši, lai atgūtu nelikumīgi piešķirto valsts atbalstu, t. i., līdz 2017. gada janvārim, taču, neraugoties uz Īrijas valdības pūlēm iekasēt minētos līdzekļus, lai līdz Tiesas lēmumam ieskaitītu tos īpaši šim nolūkam atvērtā uzticējumglabāšanas kontā, minētie 13 miljardi euro minētajā termiņā tomēr faktiski netika iekasēti, Eiropas Komisija 2017. gada 4. oktobrī nolēma vērsties pret Īriju ES Tiesā, taču abas puses tomēr cer izvairīties no tiesas sankcijas;

| 14. | mudina ātri pabeigt Apple tiesas prāvas, lai gūtu skaidrību par konkurences tiesību iespējamo ietekmi uz citiem spēkā esošiem nodokļu nolēmumiem; |
| --- | --- |

14.

mudina ātri pabeigt Apple tiesas prāvas, lai gūtu skaidrību par konkurences tiesību iespējamo ietekmi uz citiem spēkā esošiem nodokļu nolēmumiem;

Valsts atbalsta modernizācijas iniciatīva

| 15. | atbalsta Komisijas viedokli, ka lielāka publisko izdevumu pārredzamība ievērojami palīdz optimāli izmantot nodokļu maksātāju naudu, un uzskata, ka pārredzamība ir arī līdzeklis, kā palielināt iedzīvotāju pārliecību par publiskā sektora iestāžu uzticamību un leģitimitāti; |
| --- | --- |

15.

atbalsta Komisijas viedokli, ka lielāka publisko izdevumu pārredzamība ievērojami palīdz optimāli izmantot nodokļu maksātāju naudu, un uzskata, ka pārredzamība ir arī līdzeklis, kā palielināt iedzīvotāju pārliecību par publiskā sektora iestāžu uzticamību un leģitimitāti;

| 16. | atgādina (2), ka Eiropas Savienības noteikumi attiecībā uz valsts atbalstu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem nedrīkst aprobežoties tikai ar konkurences principiem, bet minētajos noteikumos vajadzētu pilnībā ņemt vērā saskaņā ar Līgumiem dalībvalstīm piešķirto plašo rīcības brīvību noteikt, kas ir vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojums, un principus, kuri saistīti ar vietējo un reģionālo pašpārvaldi, ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, kā arī neitralitāti pret īpašumtiesību sistēmu dalībvalstīs (LES 3. pants, LESD 14., 106. un 345. pants un 26. protokols). Vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem ir jāatspoguļo vajadzību, lietotāju vēlmju un publiskā iepirkuma sistēmu atšķirības, kas var rasties tāpēc, ka dalībvalstu ģeogrāfiskais stāvoklis, sociālie vai ar kultūru saistītie apstākļi un demokrātiskie procesi ir atšķirīgi. Valsts atbalsta pārbaudes drīkst veikt tikai tad, ja valsts, reģionālajam vai vietējam vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu regulējumam vai finansējumam ir pārrobežu ietekme vai ietekme uz iekšējo tirgu; |
| --- | --- |

16.

atgādina (2), ka Eiropas Savienības noteikumi attiecībā uz valsts atbalstu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem nedrīkst aprobežoties tikai ar konkurences principiem, bet minētajos noteikumos vajadzētu pilnībā ņemt vērā saskaņā ar Līgumiem dalībvalstīm piešķirto plašo rīcības brīvību noteikt, kas ir vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojums, un principus, kuri saistīti ar vietējo un reģionālo pašpārvaldi, ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, kā arī neitralitāti pret īpašumtiesību sistēmu dalībvalstīs (LES 3. pants, LESD 14., 106. un 345. pants un 26. protokols). Vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem ir jāatspoguļo vajadzību, lietotāju vēlmju un publiskā iepirkuma sistēmu atšķirības, kas var rasties tāpēc, ka dalībvalstu ģeogrāfiskais stāvoklis, sociālie vai ar kultūru saistītie apstākļi un demokrātiskie procesi ir atšķirīgi. Valsts atbalsta pārbaudes drīkst veikt tikai tad, ja valsts, reģionālajam vai vietējam vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu regulējumam vai finansējumam ir pārrobežu ietekme vai ietekme uz iekšējo tirgu;

| 17. | pauž nožēlu par to, ka 2016. gada ziņojumā par konkurenci ļoti maz uzmanības veltīts jautājumam par valsts atbalstu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem (VTNP) un nav viesta skaidrība par t. s. “Almunia tiesību aktu kopuma” un regulas par de minimis atbalstu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem pārskatīšanu. Šajā saistībā RK atgādina, ka tā bija rosinājusi veikt šādus pasākumus:






  — | saistībā ar nepieciešamību ievērot ceturto “Altmark kritēriju” izstrādāt detalizētas pamatnostādnes par to, ko nozīmē tipisks, labi vadīts un ar nepieciešamajiem līdzekļiem atbilstoši nodrošināts uzņēmums, |
| --- | --- | --- |

17.

pauž nožēlu par to, ka 2016. gada ziņojumā par konkurenci ļoti maz uzmanības veltīts jautājumam par valsts atbalstu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem (VTNP) un nav viesta skaidrība par t. s. “Almunia tiesību aktu kopuma” un regulas par de minimis atbalstu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem pārskatīšanu. Šajā saistībā RK atgādina, ka tā bija rosinājusi veikt šādus pasākumus:

—

saistībā ar nepieciešamību ievērot ceturto “Altmark kritēriju” izstrādāt detalizētas pamatnostādnes par to, ko nozīmē tipisks, labi vadīts un ar nepieciešamajiem līdzekļiem atbilstoši nodrošināts uzņēmums,

| — | pārskatīt jēdziena “vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma sniegšanā gūta samērīga peļņa” definīciju tā, lai atspoguļotu faktu, ka, izmantojot stimulus vai palielinot samērīgas peļņas procentuālo daļu, šī peļņa bieži tiek atkal ieguldīta VTNP sniegšanā, |
| --- | --- |

—

pārskatīt jēdziena “vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma sniegšanā gūta samērīga peļņa” definīciju tā, lai atspoguļotu faktu, ka, izmantojot stimulus vai palielinot samērīgas peļņas procentuālo daļu, šī peļņa bieži tiek atkal ieguldīta VTNP sniegšanā,

| — | paaugstināt de minimis robežvērtības attiecībā uz valsts atbalstu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

paaugstināt de minimis robežvērtības attiecībā uz valsts atbalstu vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem,

| — | robežvērtību atbrīvojumam no LESD 108. panta 3. punktā noteiktā pienākuma paziņot par valsts atbalstu, ko kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu saņem uzņēmumi, kuriem uzticēts sniegt VTNP, paaugstināt līdz robežvērtībai, kas bija spēkā pirms 2011. gada, proti, 30 miljoniem euro gadā; |
| --- | --- |

—

robežvērtību atbrīvojumam no LESD 108. panta 3. punktā noteiktā pienākuma paziņot par valsts atbalstu, ko kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu saņem uzņēmumi, kuriem uzticēts sniegt VTNP, paaugstināt līdz robežvērtībai, kas bija spēkā pirms 2011. gada, proti, 30 miljoniem euro gadā;

| 18. | vēlreiz rosina (3) paplašināt sociālo mājokļu definīciju, kas minēta Komisijas 2011. gada 20. decembra lēmumā: lai dalībvalstīm piešķirtu plašu rīcības brīvību sociālo mājokļu celtniecības plānošanā, nodrošināšanā, finansēšanā un organizēšanā un garantētu demokrātiskās tiesības brīvi pieņemt lēmumus, būtu jāatceļ ierobežojums, kurš nosaka, ka sociālie mājokļi paredzēti tikai “nelabvēlīgā situācijā esošām personām vai sociāli mazāk aizsargātām grupām”. Būtu jāvelta vairāk pūļu, lai garantētu tiesības uz pienācīgas kvalitātes mājokli par pieņemamu cenu, jo tirgus nespēja nodrošināt visām vajadzībām atbilstošus mājokļus skar ne tikai personas, kurām nav pilnīgi nekādu iespēju iegūt mājokli, bet arī personas, kuru mājoklis ir sliktā stāvoklī, nepiemērots vai pārapdzīvots, kā arī personas, kurām lielāko daļu ienākumu nākas samaksāt par īri vai mēneša kredītmaksājumiem; |
| --- | --- |

18.

vēlreiz rosina (3) paplašināt sociālo mājokļu definīciju, kas minēta Komisijas 2011. gada 20. decembra lēmumā: lai dalībvalstīm piešķirtu plašu rīcības brīvību sociālo mājokļu celtniecības plānošanā, nodrošināšanā, finansēšanā un organizēšanā un garantētu demokrātiskās tiesības brīvi pieņemt lēmumus, būtu jāatceļ ierobežojums, kurš nosaka, ka sociālie mājokļi paredzēti tikai “nelabvēlīgā situācijā esošām personām vai sociāli mazāk aizsargātām grupām”. Būtu jāvelta vairāk pūļu, lai garantētu tiesības uz pienācīgas kvalitātes mājokli par pieņemamu cenu, jo tirgus nespēja nodrošināt visām vajadzībām atbilstošus mājokļus skar ne tikai personas, kurām nav pilnīgi nekādu iespēju iegūt mājokli, bet arī personas, kuru mājoklis ir sliktā stāvoklī, nepiemērots vai pārapdzīvots, kā arī personas, kurām lielāko daļu ienākumu nākas samaksāt par īri vai mēneša kredītmaksājumiem;

| 19. | vērš uzmanību uz 2017. gada 9. jūnijā RK publicēto pētījumu par tematu “VTNP lēmuma un nostādņu īstenošana: vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalība ziņošanā un pašreizējā situācija saistībā ar sociālo pakalpojumu noteikšanu par saimniecisko darbību” un uz attiecīgajiem secinājumiem, proti,






  — | 22 gadījumos vietējās un reģionālās pašvaldības bija tieši vai netieši iesaistītas valsts ziņojuma izstrādē par “Almunia tiesību aktu kopuma” īstenošanu, |
| --- | --- | --- |

19.

vērš uzmanību uz 2017. gada 9. jūnijā RK publicēto pētījumu par tematu “VTNP lēmuma un nostādņu īstenošana: vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalība ziņošanā un pašreizējā situācija saistībā ar sociālo pakalpojumu noteikšanu par saimniecisko darbību” un uz attiecīgajiem secinājumiem, proti,

—

22 gadījumos vietējās un reģionālās pašvaldības bija tieši vai netieši iesaistītas valsts ziņojuma izstrādē par “Almunia tiesību aktu kopuma” īstenošanu,

un uz tajā paustajiem ieteikumiem, proti,

| — | ir vajadzīgi skaidrojumi par sociālā pakalpojuma noteikšanu par saimniecisku darbību, it īpaši sociālajā un veselības aprūpes nozarē, par kompensāciju, tostarp samērīgas peļņas, aprēķināšanu un par iespējamām pretrunām starp dažādiem dokumentiem, kas ir jāņem vērā, |
| --- | --- |

—

ir vajadzīgi skaidrojumi par sociālā pakalpojuma noteikšanu par saimniecisku darbību, it īpaši sociālajā un veselības aprūpes nozarē, par kompensāciju, tostarp samērīgas peļņas, aprēķināšanu un par iespējamām pretrunām starp dažādiem dokumentiem, kas ir jāņem vērā,

| — | ir jāvienkāršo ziņošanas pienākums, |
| --- | --- |

—

ir jāvienkāršo ziņošanas pienākums,

| — | vēl vairāk jāstimulē labas prakses piemēru apmaiņa; |
| --- | --- |

—

vēl vairāk jāstimulē labas prakses piemēru apmaiņa;

| 20. | tāpēc ir pārliecināta: ņemot vērā augsto bezdarba līmeni, sabiedrības novecošanu, sociālo nedrošību un nestabilo stāvokli ekonomikā, vietējām un reģionālajām pašvaldībām – VTNP sniedzējām – ir vēl svarīgāka nozīme vienotā tirgus sociālās dimensijas nodrošināšanā un nostiprināšanā; šādu pakalpojumu radīto labumu iedzīvotāji sajūt tiešā veidā, un šādā ziņā tas uzlabo un stiprina cilvēku uzticēšanos publiskajām iestādēm; |
| --- | --- |

20.

tāpēc ir pārliecināta: ņemot vērā augsto bezdarba līmeni, sabiedrības novecošanu, sociālo nedrošību un nestabilo stāvokli ekonomikā, vietējām un reģionālajām pašvaldībām – VTNP sniedzējām – ir vēl svarīgāka nozīme vienotā tirgus sociālās dimensijas nodrošināšanā un nostiprināšanā; šādu pakalpojumu radīto labumu iedzīvotāji sajūt tiešā veidā, un šādā ziņā tas uzlabo un stiprina cilvēku uzticēšanos publiskajām iestādēm;

| 21. | uzsver, ka visi pārvaldības līmeņi ir kolektīvi atbildīgi par to, lai ikvienam ES iedzīvotājam nodrošinātu ilgtspējīgus sabiedriskos pakalpojumus, un uzskata, ka, kontrolējot valsts atbalstu tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, Komisijai ir jāvadās no uzticēšanās principa, lai attiecīgajām iestādēm un ieinteresētajām personām palīdzētu, nevis jau sākotnēji pieņemtu, ka vietējās un reģionālās pašvaldības, sniegdamas vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus, pārkāpj noteikumus; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka visi pārvaldības līmeņi ir kolektīvi atbildīgi par to, lai ikvienam ES iedzīvotājam nodrošinātu ilgtspējīgus sabiedriskos pakalpojumus, un uzskata, ka, kontrolējot valsts atbalstu tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, Komisijai ir jāvadās no uzticēšanās principa, lai attiecīgajām iestādēm un ieinteresētajām personām palīdzētu, nevis jau sākotnēji pieņemtu, ka vietējās un reģionālās pašvaldības, sniegdamas vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus, pārkāpj noteikumus;

| 22. | atzinīgi vērtē Komisijas centienus vienkāršot valsts atbalsta noteikumu piemērošanu, proti, Paziņojumu par atbalsta jēdzienu, un to, ka ziņojumā par konkurenci atzīts, ka ir īpaši svarīgi atvieglot publisko ieguldījumu veikšanu un maksimāli palielināt ieguldījumu ietekmi uz ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību, – tas zināmā mērā saskan ar RK prasību pēc turpmākas vienkāršošanas un izņēmumiem attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē Komisijas centienus vienkāršot valsts atbalsta noteikumu piemērošanu, proti, Paziņojumu par atbalsta jēdzienu, un to, ka ziņojumā par konkurenci atzīts, ka ir īpaši svarīgi atvieglot publisko ieguldījumu veikšanu un maksimāli palielināt ieguldījumu ietekmi uz ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību, – tas zināmā mērā saskan ar RK prasību pēc turpmākas vienkāršošanas un izņēmumiem attiecībā uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem;

| 23. | tomēr šaubās, var ar minēto paziņojumu ir panākta pietiekama juridiskā noteiktība, jo vismaz VTNP jomā attiecīgās ieinteresētās personas vērš uzmanību uz sarežģītību un iespējamām pretrunām starp dažādiem dokumentiem, kuri jāņem vērā, proti, ir grūti noteikt, kāda tiesību norma jāpiemēro katrā konkrētā gadījumā (4); |
| --- | --- |

23.

tomēr šaubās, var ar minēto paziņojumu ir panākta pietiekama juridiskā noteiktība, jo vismaz VTNP jomā attiecīgās ieinteresētās personas vērš uzmanību uz sarežģītību un iespējamām pretrunām starp dažādiem dokumentiem, kuri jāņem vērā, proti, ir grūti noteikt, kāda tiesību norma jāpiemēro katrā konkrētā gadījumā (4);

| 24. | pauž bažas arī par dažos valstu ziņojumos minēto administratīvo slogu, ko rada pārskatu iesniegšanas prasības saskaņā ar VTNP lēmumu un nostādnēm; |
| --- | --- |

24.

pauž bažas arī par dažos valstu ziņojumos minēto administratīvo slogu, ko rada pārskatu iesniegšanas prasības saskaņā ar VTNP lēmumu un nostādnēm;

Digitālais vienotais tirgus

| 25. | pastāvīgi ir atbalstījusi centienus izmantot digitālā vienotā tirgus stratēģiju kā līdzekli, ar ko panākt iekļaujošu izaugsmi visos ES reģionos, jo uzlabota platjoslas un IKT pakalpojumu pieejamība, sevišķi nomaļos un attālos reģionos vai reģionos, kuros iedzīvotāji ir ģeogrāfiski izkliedēti, var veicināt piekļuvi pakalpojumiem (piem., e-veselībai un e-pārvaldei), kas savukārt paaugstinātu publiskās pārvaldes efektivitāti, palīdzētu nodrošināt zemas cenas un lielāku izvēli patērētājiem neatkarīgi no viņu atrašanās vietas un varētu pavērt jaunas saimnieciskās iespējas vietējiem uzņēmumiem, tādā veidā uzlabojot cilvēku dzīves kvalitāti un stiprinot kohēziju; |
| --- | --- |

25.

pastāvīgi ir atbalstījusi centienus izmantot digitālā vienotā tirgus stratēģiju kā līdzekli, ar ko panākt iekļaujošu izaugsmi visos ES reģionos, jo uzlabota platjoslas un IKT pakalpojumu pieejamība, sevišķi nomaļos un attālos reģionos vai reģionos, kuros iedzīvotāji ir ģeogrāfiski izkliedēti, var veicināt piekļuvi pakalpojumiem (piem., e-veselībai un e-pārvaldei), kas savukārt paaugstinātu publiskās pārvaldes efektivitāti, palīdzētu nodrošināt zemas cenas un lielāku izvēli patērētājiem neatkarīgi no viņu atrašanās vietas un varētu pavērt jaunas saimnieciskās iespējas vietējiem uzņēmumiem, tādā veidā uzlabojot cilvēku dzīves kvalitāti un stiprinot kohēziju;

| 26. | šajā saistībā norāda uz savu atzinumu (COTER-VI/012) “ESI fondu vienkāršošana no vietējo un reģionālo pašvaldību perspektīvas”, kurā tā analizē, kā valsts atbalsta noteikumu piemērošana ietekmē ESI fondu apguvi, un cita starpā norāda uz būtisku nekonsekvenci valsts atbalsta noteikumu piemērošanā. Reģionu komiteja atzīmē, ka valsts atbalsta procedūras neattiecas uz programmām, ko centralizēti pārvalda Eiropas Komisija (piemēram, “Apvārsnis 2020”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments, Eiropas Stratēģisko investīciju fonds), taču tās piemēro ES kohēzijas politikas finansējumam. Analizējot valsts atbalsta noteikumu ievērošanu, projektus faktiski vērtē nevis pēc būtības, bet atkarībā no tā, vai finansējumu piešķir Komisija vai dalībvalsts, un atkarībā no to piešķirtā finansējuma avota; |
| --- | --- |

26.

šajā saistībā norāda uz savu atzinumu (COTER-VI/012) “ESI fondu vienkāršošana no vietējo un reģionālo pašvaldību perspektīvas”, kurā tā analizē, kā valsts atbalsta noteikumu piemērošana ietekmē ESI fondu apguvi, un cita starpā norāda uz būtisku nekonsekvenci valsts atbalsta noteikumu piemērošanā. Reģionu komiteja atzīmē, ka valsts atbalsta procedūras neattiecas uz programmām, ko centralizēti pārvalda Eiropas Komisija (piemēram, “Apvārsnis 2020”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments, Eiropas Stratēģisko investīciju fonds), taču tās piemēro ES kohēzijas politikas finansējumam. Analizējot valsts atbalsta noteikumu ievērošanu, projektus faktiski vērtē nevis pēc būtības, bet atkarībā no tā, vai finansējumu piešķir Komisija vai dalībvalsts, un atkarībā no to piešķirtā finansējuma avota;

| 27. | pauž nopietnas bažas par tiem šķēršļiem pārrobežu tiešsaistes tirdzniecībai, ko uzņēmumi var radīt paši, par ģeogrāfisko bloķēšanu un par to, ka dominējošie tirgus dalībnieki var iespējamiem konkurentiem mākslīgi atņemt noteiktas uzņēmējdarbības iespējas; |
| --- | --- |

27.

pauž nopietnas bažas par tiem šķēršļiem pārrobežu tiešsaistes tirdzniecībai, ko uzņēmumi var radīt paši, par ģeogrāfisko bloķēšanu un par to, ka dominējošie tirgus dalībnieki var iespējamiem konkurentiem mākslīgi atņemt noteiktas uzņēmējdarbības iespējas;

| 28. | saistībā ar atzinumu (COTER-VI/012) “ESI fondu vienkāršošana no vietējo un reģionālo pašvaldību perspektīvas” vēlreiz uzsver, ka īpaša uzmanība būtu jāvelta valsts atbalsta izmantošanai Eiropas teritoriālās sadarbības programmu īstenošanā. Runājot par šīm programmām, kopumā jāsecina, ka pūliņi, kas jāvelta, lai ievērotu valsts atbalsta noteikumus, nav samērojami ar iespējamību, ka var rasties konkurences izkropļojumi. Turklāt dažādās dalībvalstīs valsts atbalsta noteikumu interpretācijas bieži vien ir atšķirīgas, tāpēc nav iespējams šos noteikumus piemērot ar pienācīgu juridisko noteiktību, un tas nereti ir šķērslis, kas liedz īstenot kvalitatīvus projektus. Viens no pasākumiem, ko varētu nekavējoties īstenot ESI fondu vienkāršošanai, būtu no valsts atbalsta noteikumu darbības jomas svītrot arī Eiropas teritoriālo sadarbību, kā tas, piemēram, jau darīts programmas “Apvārsnis 2020” gadījumā; |
| --- | --- |

28.

saistībā ar atzinumu (COTER-VI/012) “ESI fondu vienkāršošana no vietējo un reģionālo pašvaldību perspektīvas” vēlreiz uzsver, ka īpaša uzmanība būtu jāvelta valsts atbalsta izmantošanai Eiropas teritoriālās sadarbības programmu īstenošanā. Runājot par šīm programmām, kopumā jāsecina, ka pūliņi, kas jāvelta, lai ievērotu valsts atbalsta noteikumus, nav samērojami ar iespējamību, ka var rasties konkurences izkropļojumi. Turklāt dažādās dalībvalstīs valsts atbalsta noteikumu interpretācijas bieži vien ir atšķirīgas, tāpēc nav iespējams šos noteikumus piemērot ar pienācīgu juridisko noteiktību, un tas nereti ir šķērslis, kas liedz īstenot kvalitatīvus projektus. Viens no pasākumiem, ko varētu nekavējoties īstenot ESI fondu vienkāršošanai, būtu no valsts atbalsta noteikumu darbības jomas svītrot arī Eiropas teritoriālo sadarbību, kā tas, piemēram, jau darīts programmas “Apvārsnis 2020” gadījumā;

| 29. | šajā saistībā atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot konkurences noteikumu piemērošanu digitālajā vidē, proti, datu ievākšanu par e-komercijas nozari un nesen uzsākto izmeklēšanu ar mērķi risināt specifiskas problēmas, kas saistītas ar mazumtirdzniecības cenu ierobežojumiem, diskrimināciju pēc vietas principa un nepamatotu ģeogrāfisko bloķēšanu (5); |
| --- | --- |

29.

šajā saistībā atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot konkurences noteikumu piemērošanu digitālajā vidē, proti, datu ievākšanu par e-komercijas nozari un nesen uzsākto izmeklēšanu ar mērķi risināt specifiskas problēmas, kas saistītas ar mazumtirdzniecības cenu ierobežojumiem, diskrimināciju pēc vietas principa un nepamatotu ģeogrāfisko bloķēšanu (5);

| 30. | mudina Komisiju kopā ar līdzīgām konkurences iestādēm visā pasaulē panākt konkurences noteikumu piemērošanu vienotajā digitālajā ekonomikā, nodrošinot vienlīdzīgus nosacījumus, lai netiktu kavēta inovācija, un aicina Komisiju palīdzēt centienos uzlabot sadarbību starp valstu konkurences iestādēm, Eiropas Komisiju un starptautiskām organizācijām, piemēram, ESAO; |
| --- | --- |

30.

mudina Komisiju kopā ar līdzīgām konkurences iestādēm visā pasaulē panākt konkurences noteikumu piemērošanu vienotajā digitālajā ekonomikā, nodrošinot vienlīdzīgus nosacījumus, lai netiktu kavēta inovācija, un aicina Komisiju palīdzēt centienos uzlabot sadarbību starp valstu konkurences iestādēm, Eiropas Komisiju un starptautiskām organizācijām, piemēram, ESAO;

| 31. | atbalsta arī Eiropas Komisijas pūliņus līdzsvarot faktisko nodokļu likmi, ko maksā tradicionālie un digitālās nozares uzņēmumi, jo 2017. gada 21. septembrī publiskotajā Komisijas paziņojumā par nodokļu uzlikšanu digitālajā nozarē ir norādīts, ka faktiskā likme, kuru maksā starptautiskie interneta uzņēmumi, ir 10,1 %, savukārt tradicionāliem starptautiskiem uzņēmumiem šī likme ir 23,2 %. Tāpēc Komiteja pauž cerību, ka Komisija apsvērs iespēju ieviest īpašus apgrozījuma un/vai digitālo darījumu nodokļus un nākt klajā ar priekšlikumu par kopējās konsolidētās uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes (KKUINB) papildināšanu ar “virtuālas pastāvīgas darījumdarbības vietas” koncepciju; |
| --- | --- |

31.

atbalsta arī Eiropas Komisijas pūliņus līdzsvarot faktisko nodokļu likmi, ko maksā tradicionālie un digitālās nozares uzņēmumi, jo 2017. gada 21. septembrī publiskotajā Komisijas paziņojumā par nodokļu uzlikšanu digitālajā nozarē ir norādīts, ka faktiskā likme, kuru maksā starptautiskie interneta uzņēmumi, ir 10,1 %, savukārt tradicionāliem starptautiskiem uzņēmumiem šī likme ir 23,2 %. Tāpēc Komiteja pauž cerību, ka Komisija apsvērs iespēju ieviest īpašus apgrozījuma un/vai digitālo darījumu nodokļus un nākt klajā ar priekšlikumu par kopējās konsolidētās uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes (KKUINB) papildināšanu ar “virtuālas pastāvīgas darījumdarbības vietas” koncepciju;

Vienotais tirgus

| 32. | norāda uz valstu konkurences iestāžu lielo nozīmi svarīgākajās konkurences jomās (6) un iesaka atvēlēt vairāk resursu dažādām dalībvalstu konkurences iestādēm, kā arī Eiropas līmenī uzlabot valstu konkurences iestāžu koordināciju, izmantojot Eiropas Konkurences tīklu (ECN). Atbalstāms būtu arī Komisijas priekšlikums tiesību aktam par to, kā stiprināt valstu konkurences iestāžu rīcībā esošos izpildes panākšanas un sankciju instrumentus jeb t. s. EKT+, kas ļautu izmantot visas iespējas, kuras piedāvā decentralizētā ES sistēma konkurences noteikumu ievērošanas nodrošināšanai; |
| --- | --- |

32.

norāda uz valstu konkurences iestāžu lielo nozīmi svarīgākajās konkurences jomās (6) un iesaka atvēlēt vairāk resursu dažādām dalībvalstu konkurences iestādēm, kā arī Eiropas līmenī uzlabot valstu konkurences iestāžu koordināciju, izmantojot Eiropas Konkurences tīklu (ECN). Atbalstāms būtu arī Komisijas priekšlikums tiesību aktam par to, kā stiprināt valstu konkurences iestāžu rīcībā esošos izpildes panākšanas un sankciju instrumentus jeb t. s. EKT+, kas ļautu izmantot visas iespējas, kuras piedāvā decentralizētā ES sistēma konkurences noteikumu ievērošanas nodrošināšanai;

| 33. | šajā saistībā atzinīgi vērtē Komisijas ieceri vēl vairāk paaugstināt valstu konkurences iestāžu efektivitāti izpildes panākšanā, jo dažos tirgus sektoros tieši valstu regulatīvajām iestādēm ir labākas iespējas risināt ES konkurences noteikumu piemērošanas jautājumus atbilstīgi katras valsts īpatnībām; |
| --- | --- |

33.

šajā saistībā atzinīgi vērtē Komisijas ieceri vēl vairāk paaugstināt valstu konkurences iestāžu efektivitāti izpildes panākšanā, jo dažos tirgus sektoros tieši valstu regulatīvajām iestādēm ir labākas iespējas risināt ES konkurences noteikumu piemērošanas jautājumus atbilstīgi katras valsts īpatnībām;

| 34. | uzstāj, ka gadījumos, kad dominējošie uzņēmumi ekspluatē klientus, iekasējot nesamērīgas cenas vai nosakot negodīgus noteikumus, konkurences iestādēm ir jāiejaucas un jārisina šādas pārmērīgu cenu problēmas – īpaši saistībā ar farmaceitiskajiem līdzekļiem, lai pacientiem būtu pieejami efektīvi un cenas ziņā pieņemami vajadzīgie medikamenti un lai rastu labāko iespējamo rezultātu gan pacientiem, gan sabiedrībai; |
| --- | --- |

34.

uzstāj, ka gadījumos, kad dominējošie uzņēmumi ekspluatē klientus, iekasējot nesamērīgas cenas vai nosakot negodīgus noteikumus, konkurences iestādēm ir jāiejaucas un jārisina šādas pārmērīgu cenu problēmas – īpaši saistībā ar farmaceitiskajiem līdzekļiem, lai pacientiem būtu pieejami efektīvi un cenas ziņā pieņemami vajadzīgie medikamenti un lai rastu labāko iespējamo rezultātu gan pacientiem, gan sabiedrībai;

| 35. | pauž bažas par to, ka jau tā ļoti koncentrētajā pasaules sēklu, ķīmisko vielu, pesticīdu un ģenētiski modificētu kultūraugu, kam piemīt noteiktas ģenētiskas iezīmes, tirgū ir vērojams vēl nepieredzēts uzņēmumu koncentrācijas vilnis; šāda koncentrācija var mazināt konkurenci un radīt oligopolu struktūras; |
| --- | --- |

35.

pauž bažas par to, ka jau tā ļoti koncentrētajā pasaules sēklu, ķīmisko vielu, pesticīdu un ģenētiski modificētu kultūraugu, kam piemīt noteiktas ģenētiskas iezīmes, tirgū ir vērojams vēl nepieredzēts uzņēmumu koncentrācijas vilnis; šāda koncentrācija var mazināt konkurenci un radīt oligopolu struktūras;

| 36. | brīdina, ka globālā tirgus bezprecedenta dominances dēļ šajā sensitīvajā jomā var izveidoties stingra, vertikāla iezīmju, sēklu un ķimikāliju integrācija, kas šīs nozares dominējošajiem uzņēmumiem pavērs vēl lielākas iespējas ietekmēt politiku, ļaunprātīgi izmantojot savu stāvokli tirgū un tādā veidā apdraudot zinātnisko pētījumu neatkarību un kaitējot sabiedrības interesēm; |
| --- | --- |

36.

brīdina, ka globālā tirgus bezprecedenta dominances dēļ šajā sensitīvajā jomā var izveidoties stingra, vertikāla iezīmju, sēklu un ķimikāliju integrācija, kas šīs nozares dominējošajiem uzņēmumiem pavērs vēl lielākas iespējas ietekmēt politiku, ļaunprātīgi izmantojot savu stāvokli tirgū un tādā veidā apdraudot zinātnisko pētījumu neatkarību un kaitējot sabiedrības interesēm;

| 37. | uzsver, cik svarīga nozīme reģionālo ekosistēmu ilgtspējā ir mazajiem lauksaimniekiem, un aicina Komisiju nodrošināt, ka pašreizējā apvienošanās nepasliktinās mazāku novatorisku dalībnieku iespējas iekļūt tirgū, nepalielinās iespējamību, ka mazie novatori var tikt atstumtiem no tehnoloģijas un citiem resursiem, kas vajadzīgi konkurences apstākļos, neizraisīs lauksaimniecības izejvielu cenu pieaugumu un nesašaurinās lauksaimnieku izvēles iespējas; |
| --- | --- |

37.

uzsver, cik svarīga nozīme reģionālo ekosistēmu ilgtspējā ir mazajiem lauksaimniekiem, un aicina Komisiju nodrošināt, ka pašreizējā apvienošanās nepasliktinās mazāku novatorisku dalībnieku iespējas iekļūt tirgū, nepalielinās iespējamību, ka mazie novatori var tikt atstumtiem no tehnoloģijas un citiem resursiem, kas vajadzīgi konkurences apstākļos, neizraisīs lauksaimniecības izejvielu cenu pieaugumu un nesašaurinās lauksaimnieku izvēles iespējas;

| 38. | uzsver, ka lauksaimnieki un MVU, kuri veido 79 % no visiem ES lauksaimniecības uzņēmumiem, pārtikas apgādes ķēdē ir viegli ievainojami, jo ir novājināta viņu spēja aizstāvēt savas intereses pret negodīgu tirdzniecības praksi; tāpat uzsver, ka saistībā ar tirgus riskiem (piemēram, cenu svārstīgumu vai ilgstošiem zemu cenu periodiem) galveno triecienu apgādes ķēdē uzņem lauksaimnieki, un aicina Komisiju palīdzēt viņiem kompensēt sekas, ko arvien pieaugošā koncentrācija rada pārstrādes un mazumtirdzniecības posmā; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka lauksaimnieki un MVU, kuri veido 79 % no visiem ES lauksaimniecības uzņēmumiem, pārtikas apgādes ķēdē ir viegli ievainojami, jo ir novājināta viņu spēja aizstāvēt savas intereses pret negodīgu tirdzniecības praksi; tāpat uzsver, ka saistībā ar tirgus riskiem (piemēram, cenu svārstīgumu vai ilgstošiem zemu cenu periodiem) galveno triecienu apgādes ķēdē uzņem lauksaimnieki, un aicina Komisiju palīdzēt viņiem kompensēt sekas, ko arvien pieaugošā koncentrācija rada pārstrādes un mazumtirdzniecības posmā;

| 39. | mudina lauksaimniecības komisāru un konkurences komisāru ciešāk sadarboties, lai vienkāršotu valsts atbalsta noteikumu piemērošanu lauku attīstības jomā, tostarp ieviešot integrētu procedūru, kas ļauj vienlaicīgi apstiprināt attiecīgo lauku attīstības programmu un valsts atbalstu, kurš saistīts ar mežsaimniecības nozares un lauksaimnieciskās ražošanas dažādošanu (minētās programmas un atbalsts neskar vienkāršošana, kas tiek veikta lauksaimniecības jomā). Tādā veidā tiktu atbalstīti pūliņi, kas vērsti uz lauksaimniecības un pārtikas nozares tirgus dažādošanu; it īpaši tas attiecas uz lauksaimniecības un pārtikas nozari tajās dalībvalstīs, ko visvairāk ietekmēs Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES; |
| --- | --- |

39.

mudina lauksaimniecības komisāru un konkurences komisāru ciešāk sadarboties, lai vienkāršotu valsts atbalsta noteikumu piemērošanu lauku attīstības jomā, tostarp ieviešot integrētu procedūru, kas ļauj vienlaicīgi apstiprināt attiecīgo lauku attīstības programmu un valsts atbalstu, kurš saistīts ar mežsaimniecības nozares un lauksaimnieciskās ražošanas dažādošanu (minētās programmas un atbalsts neskar vienkāršošana, kas tiek veikta lauksaimniecības jomā). Tādā veidā tiktu atbalstīti pūliņi, kas vērsti uz lauksaimniecības un pārtikas nozares tirgus dažādošanu; it īpaši tas attiecas uz lauksaimniecības un pārtikas nozari tajās dalībvalstīs, ko visvairāk ietekmēs Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES;

| 40. | atkārtoti pauž aicinājumu, ko jau izklāstījusi savā atzinumā par KLP pēc 2020. gada, proti, pārskatīt Eiropas konkurences tiesības tā, lai visi kādas nozares dalībnieki, tostarp patērētāji un publiskās pārvaldes iestādes, varētu lemt par pievienotās vērtības un peļņas taisnīgu sadalījumu visā vērtības ķēdē un lai ļautu lauksaimniekiem nostiprināt savu stāvokli tirgū; |
| --- | --- |

40.

atkārtoti pauž aicinājumu, ko jau izklāstījusi savā atzinumā par KLP pēc 2020. gada, proti, pārskatīt Eiropas konkurences tiesības tā, lai visi kādas nozares dalībnieki, tostarp patērētāji un publiskās pārvaldes iestādes, varētu lemt par pievienotās vērtības un peļņas taisnīgu sadalījumu visā vērtības ķēdē un lai ļautu lauksaimniekiem nostiprināt savu stāvokli tirgū;

| 41. | atkārtoti aicina pārskatīt ES tiesību aktus par publiskā iepirkuma līgumu piešķiršanu sabiedriskās ēdināšanas jomā un ieviest stimulus, kas veicinātu ES pārtikas produktu un vistuvākajā apkārtnē ražotu pārtikas produktu piegādi, izmantojot īsas piegādes ķēdes, un tādā veidā arī iekšējā tirgus darbību un lietoto produktu nekaitīgumu; |
| --- | --- |

41.

atkārtoti aicina pārskatīt ES tiesību aktus par publiskā iepirkuma līgumu piešķiršanu sabiedriskās ēdināšanas jomā un ieviest stimulus, kas veicinātu ES pārtikas produktu un vistuvākajā apkārtnē ražotu pārtikas produktu piegādi, izmantojot īsas piegādes ķēdes, un tādā veidā arī iekšējā tirgus darbību un lietoto produktu nekaitīgumu;

| 42. | uzsver, ka valsts atbalsta kontrolēšanai ir bijusi būtiska loma ES banku nozares drošības un stabilitātes nodrošināšanā visā krīzes laikā; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka valsts atbalsta kontrolēšanai ir bijusi būtiska loma ES banku nozares drošības un stabilitātes nodrošināšanā visā krīzes laikā;

| 43. | tomēr norāda, ka viendabīguma trūkums Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīvas piemērošanā palielina nenoteiktību saistībā ar valsts atbalsta kontroli, kuras mērķis ir pārbaudīt pasākumus, kas veikti, lai noregulētu vai uz laiku rekapitalizētu finanšu iestādes; |
| --- | --- |

43.

tomēr norāda, ka viendabīguma trūkums Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīvas piemērošanā palielina nenoteiktību saistībā ar valsts atbalsta kontroli, kuras mērķis ir pārbaudīt pasākumus, kas veikti, lai noregulētu vai uz laiku rekapitalizētu finanšu iestādes;

| 44. | uzskata, ka būtu daudz precīzāk jāparedz, kad piemērota ir iekšēja rekapitalizācija un kad ir jāveic bankas glābšana un kā šie pasākumi īstenojami dažāda lieluma finanšu iestādēs, un tas vajadzīgs, lai visās dalībvalstīs bez izņēmumiem būtu spēkā vienlīdzīgi nosacījumi attiecībā uz valsts atbalsta kontroles veikšanu visā Eiropas banku sistēmā; |
| --- | --- |

44.

uzskata, ka būtu daudz precīzāk jāparedz, kad piemērota ir iekšēja rekapitalizācija un kad ir jāveic bankas glābšana un kā šie pasākumi īstenojami dažāda lieluma finanšu iestādēs, un tas vajadzīgs, lai visās dalībvalstīs bez izņēmumiem būtu spēkā vienlīdzīgi nosacījumi attiecībā uz valsts atbalsta kontroles veikšanu visā Eiropas banku sistēmā;

| 45. | uzskata: lai nodrošinātu pietiekamus finanšu līdzekļus kā pamatu ikviena noguldītāja paļāvībai un tādējādi garantētu finanšu stabilitāti, banku savienības līmenī ir vajadzīgi efektīvāki noguldījumu garantiju risinājumi; |
| --- | --- |

45.

uzskata: lai nodrošinātu pietiekamus finanšu līdzekļus kā pamatu ikviena noguldītāja paļāvībai un tādējādi garantētu finanšu stabilitāti, banku savienības līmenī ir vajadzīgi efektīvāki noguldījumu garantiju risinājumi;

| 46. | atzinīgi vērtē to, ka valsts atbalsta noteikumi ir pietiekami elastīgi, lai dalībvalstis varētu palīdzēt neaizsargātiem iedzīvotājiem, grūtībās nonākušiem maziem uzņēmumiem un noguldītājiem, šādu palīdzību neuzskatot par valsts atbalstu, kā to Komisija ir apliecinājusi, pieņemot lēmumus par Kipras valsts dotāciju shēmu aizņēmējiem un mikrouzņēmumiem (7) un par Peloponēsas (Grieķija) kooperatīvās bankas noregulējumu (8); |
| --- | --- |

46.

atzinīgi vērtē to, ka valsts atbalsta noteikumi ir pietiekami elastīgi, lai dalībvalstis varētu palīdzēt neaizsargātiem iedzīvotājiem, grūtībās nonākušiem maziem uzņēmumiem un noguldītājiem, šādu palīdzību neuzskatot par valsts atbalstu, kā to Komisija ir apliecinājusi, pieņemot lēmumus par Kipras valsts dotāciju shēmu aizņēmējiem un mikrouzņēmumiem (7) un par Peloponēsas (Grieķija) kooperatīvās bankas noregulējumu (8);

Klimatam draudzīga Enerģētikas savienība

| 47. | atzinīgi vērtē Komisijas veikto izmeklēšanu par jaudas mehānismu (9), vienlaikus uzsverot, ka šajā jomā par galveno ES prioritāti jāizvirza enerģētikas ilgtspējas veicināšana (atjaunojamie energoresursi un citi energoefektivitātes pasākumi) kā līdzeklis CO2 emisiju samazināšanai saskaņā ar UNFCCC Parīzes nolīgumu, kā arī cīņa pret enerģētisko nabadzību, energoapgādes drošības uzlabošana un teritoriālās kohēzijas stiprināšana; |
| --- | --- |

47.

atzinīgi vērtē Komisijas veikto izmeklēšanu par jaudas mehānismu (9), vienlaikus uzsverot, ka šajā jomā par galveno ES prioritāti jāizvirza enerģētikas ilgtspējas veicināšana (atjaunojamie energoresursi un citi energoefektivitātes pasākumi) kā līdzeklis CO2 emisiju samazināšanai saskaņā ar UNFCCC Parīzes nolīgumu, kā arī cīņa pret enerģētisko nabadzību, energoapgādes drošības uzlabošana un teritoriālās kohēzijas stiprināšana;

| 48. | uzsver arī, ka enerģijas pieejamība par pieņemamām cenām ir būtisks reģionālās konkurētspējas nosacījums, it īpaši nelabvēlīgākiem un attālākiem reģioniem, un ka tos reģionus, kuriem ir spēcīga rūpnieciskā bāze – kas pats par sevi ir energoietilpīgs sektors –, lielā mērā ietekmē arī nodevas un maksājumi par enerģiju, un šie reģioni ir atkarīgi no energoapgādes cenu pieejamības un tās stabilitātes; |
| --- | --- |

48.

uzsver arī, ka enerģijas pieejamība par pieņemamām cenām ir būtisks reģionālās konkurētspējas nosacījums, it īpaši nelabvēlīgākiem un attālākiem reģioniem, un ka tos reģionus, kuriem ir spēcīga rūpnieciskā bāze – kas pats par sevi ir energoietilpīgs sektors –, lielā mērā ietekmē arī nodevas un maksājumi par enerģiju, un šie reģioni ir atkarīgi no energoapgādes cenu pieejamības un tās stabilitātes;

| 49. | norāda: lai gan enerģijas vairumtirdzniecības cenas pēdējos gados ir pazeminājušās, cenas mazumtirdzniecības tirgū ir pieaugušas, un piekrīt Komisijai, ka pārejai uz tīru enerģiju ir jābūt taisnīgai un ka ir jāņem vērā tās transformējošā ietekme uz ieinteresētajām personām, tostarp nozarēm un darba ņēmējiem (10); |
| --- | --- |

49.

norāda: lai gan enerģijas vairumtirdzniecības cenas pēdējos gados ir pazeminājušās, cenas mazumtirdzniecības tirgū ir pieaugušas, un piekrīt Komisijai, ka pārejai uz tīru enerģiju ir jābūt taisnīgai un ka ir jāņem vērā tās transformējošā ietekme uz ieinteresētajām personām, tostarp nozarēm un darba ņēmējiem (10);

| 50. | aicina Komisiju saskaņā ar konkurences noteikumiem optimizēt savu atbalstu strukturālajai pārejai ogļu un oglekļietilpīgos reģionos un, lai pareizāk novirzītu Eiropas Savienības atbalstu, sadarboties ar šo reģionu ieinteresētajām personām, veicinot labas prakses apmaiņu – tostarp debates par rūpniecības ceļvežiem un pārkvalificēšanas vajadzībām – un stimulējot sinerģiju un sadarbību; |
| --- | --- |

50.

aicina Komisiju saskaņā ar konkurences noteikumiem optimizēt savu atbalstu strukturālajai pārejai ogļu un oglekļietilpīgos reģionos un, lai pareizāk novirzītu Eiropas Savienības atbalstu, sadarboties ar šo reģionu ieinteresētajām personām, veicinot labas prakses apmaiņu – tostarp debates par rūpniecības ceļvežiem un pārkvalificēšanas vajadzībām – un stimulējot sinerģiju un sadarbību;

Pasaules konkurences kultūra

| 51. | uzsver, ka gan fiskālais un sociālais dempings, gan ļaunprātīga nodokļu plānošana, gan izvairīšanās no nodokļu maksāšanas rada šķēršļus godīgai konkurencei; |
| --- | --- |

51.

uzsver, ka gan fiskālais un sociālais dempings, gan ļaunprātīga nodokļu plānošana, gan izvairīšanās no nodokļu maksāšanas rada šķēršļus godīgai konkurencei;

| 52. | ir pārliecināta, ka ES tirdzniecības politika spēj būtiski veicināt konkurences politikas instrumentu un prakses konverģenci starp dažādām jurisdikcijām, vienlaikus veidojot tādu pasauli, kuras pamatā ir vērtības; |
| --- | --- |

52.

ir pārliecināta, ka ES tirdzniecības politika spēj būtiski veicināt konkurences politikas instrumentu un prakses konverģenci starp dažādām jurisdikcijām, vienlaikus veidojot tādu pasauli, kuras pamatā ir vērtības;

| 53. | atzinīgi vērtē Komisijas un Ķīnas Valsts attīstības un reformu komisijas kopīgo Saprašanās memorandu par valsts atbalstu. RK pauž cerību, ka šis memorands būs ievērojams devums plašākā Komisijas stratēģijā par to, kā novērst izkropļojumus, ko globālajā tirdzniecībā rada nacionālā subsīdiju politika (11). |
| --- | --- |

53.

atzinīgi vērtē Komisijas un Ķīnas Valsts attīstības un reformu komisijas kopīgo Saprašanās memorandu par valsts atbalstu. RK pauž cerību, ka šis memorands būs ievērojams devums plašākā Komisijas stratēģijā par to, kā novērst izkropļojumus, ko globālajā tirdzniecībā rada nacionālā subsīdiju politika (11).

Briselē, 2017. gada 1. decembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Konkurences ĢD ir pieņēmis ar nodokļu nolēmumiem saistītus lēmumus attiecībā uz Īriju, Nīderlandi, Luksemburgu un Beļģiju. Minētās dalībvalstis visus šos lēmumus ir apstrīdējušas Eiropas Savienības Tiesā.

1

(2)  Sk. 2. punktu RK atzinumā “Valsts atbalsts un vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi” (ECON-VI/013), pieņemts 2016. gada 11. oktobrī.

2

(3)  Sk. 41. punktu RK atzinumā “Valsts atbalsts un vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi” (ECON-VI/013), pieņemts 2016. gada 11. oktobrī.

3

(4)  Sk. dalībvalstu ziņojumus par VTNP lēmuma piemērošanu 2012.–2016. gadā.

4

(5)  Eiropas Komisija, “Pretmonopola pasākumi. Komisija uzsāk trīs izmeklēšanas procedūras par aizdomām saistībā ar konkurenci ierobežojošu praksi e-komercijā”; pieejams šeit.

5

(6)  Francijas konkurences uzraudzības iestādes uzsāktais apsekojums par datu apstrādi tiešsaistes reklāmā; Itālijas konkurences uzraudzības iestādes uzliktā sodanauda lietotnei WhatsApp, kura lietotājus spiežot piekrist savu personas datu nodošanai Facebook rīcībā; Itālijas konkurences uzraudzības iestādes uzliktā sodanauda firmai Aspen Pharma (Aspen lietā); naudas sods, ko Apvienotās Karalistes Konkurences un tirgu iestāde uzlikusi uzņēmumiem Pfizer un Flynn Pharma (Pfizer/Flynn Pharma lietā).

6

WhatsApp

Facebook

Aspen Pharma

Aspen

Pfizer

Flynn Pharma

Pfizer

Flynn Pharma

(7)  Lieta SA.45004 (2016/N).

7

(8)  Lietas numurs – SA.43886.

8

(9)  Jaudas mehānismi ir paredzēti, lai atbalstītu ieguldījumus, novērstu paredzamo jaudas trūkumu un garantētu piegādes drošību. Līdzās ienākumiem, kas gūti, pārdodot elektroenerģiju tirgū, jaudas mehānismi parasti rada papildu ieguvumus jaudas nodrošinātājiem apmaiņā pret līdzšinējās jaudas uzturēšanu vai ieguldījumiem papildu jaudā, kas vajadzīga elektroenerģijas piegādes garantēšanai.

9

(10)  Eiropas Komisija, Otrais ziņojums par Enerģētikas savienības stāvokli, COM(2017) 53 final, Brisele, 2017. gada 1. februāris, pieejams šeit.

10

Otrais ziņojums par Enerģētikas savienības stāvokli

(11)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-1520_en.htm.

11

---

| 8.5.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 164/57 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 164/57

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Ceļā uz Eiropas mājokļu programmu”

(2018/C 164/10)

| Ziņotājs: | Hicham IMANE (BE/PSE), Šarlruā pilsētas padomes loceklis |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Hicham IMANE (BE/PSE), Šarlruā pilsētas padomes loceklis

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atgādina, ka Savienība atzīst un ievēro tiesības uz palīdzību sociālajā un mājokļa jomā, lai nodrošinātu pienācīgus dzīves apstākļus visiem, kam nav pietiekamu līdzekļu, kā noteikts Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 34. pantā, un ka tiesības uz mājokli ir arī viena no starptautiskajām saistībām, ko dalībvalstis uzņēmušās Eiropas Padomē un ANO. Tādēļ valsts, reģionālajām un vietējām pārvaldes iestādēm, kuru kompetencē ir mājokļu politika, ir jāgarantē, ka tiek ievērotas tiesības uz pienācīgas kvalitātes un izmaksu ziņā pieejamu mājokli; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka Savienība atzīst un ievēro tiesības uz palīdzību sociālajā un mājokļa jomā, lai nodrošinātu pienācīgus dzīves apstākļus visiem, kam nav pietiekamu līdzekļu, kā noteikts Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 34. pantā, un ka tiesības uz mājokli ir arī viena no starptautiskajām saistībām, ko dalībvalstis uzņēmušās Eiropas Padomē un ANO. Tādēļ valsts, reģionālajām un vietējām pārvaldes iestādēm, kuru kompetencē ir mājokļu politika, ir jāgarantē, ka tiek ievērotas tiesības uz pienācīgas kvalitātes un izmaksu ziņā pieejamu mājokli;

| 2. | uzsver, ka ES nav tiešas kompetences mājokļu politikas jomā un ka vietējā, reģionālajā un valsts līmenī īstenoto mājokļu politiku un ES politiku mijiedarbībā ir jāievēro subsidiaritātes princips; vienlaikus norāda, ka daudzu Savienības mērķu īstenošana (ekonomikas stabilitāte, cīņa pret klimata pārmaiņām, sociālā iekļaušana u. c.) un daudzas Savienības politikas (reģionālā politika, pilsētattīstības programma, konkurence, enerģētika, sociālā politika u. c.) ietekmē mājokļu politiku dažādos līmeņos un ir no tās atkarīgas. Tāpēc šajā jomā ir efektīvāk jākoordinē politikas; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka ES nav tiešas kompetences mājokļu politikas jomā un ka vietējā, reģionālajā un valsts līmenī īstenoto mājokļu politiku un ES politiku mijiedarbībā ir jāievēro subsidiaritātes princips; vienlaikus norāda, ka daudzu Savienības mērķu īstenošana (ekonomikas stabilitāte, cīņa pret klimata pārmaiņām, sociālā iekļaušana u. c.) un daudzas Savienības politikas (reģionālā politika, pilsētattīstības programma, konkurence, enerģētika, sociālā politika u. c.) ietekmē mājokļu politiku dažādos līmeņos un ir no tās atkarīgas. Tāpēc šajā jomā ir efektīvāk jākoordinē politikas;

| 3. | pauž gandarījumu, ka Eiropas sociālo tiesību pīlārā, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī Gēteborgas sociālajā samitā par taisnīgām darbvietām un izaugsmi, ir iekļautas tiesības uz piekļuvi sociālajam mājoklim, palīdzību kvalitatīva mājokļa nodrošināšanā, palīdzību un aizsardzību pret izlikšanu no mājokļa; |
| --- | --- |

3.

pauž gandarījumu, ka Eiropas sociālo tiesību pīlārā, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī Gēteborgas sociālajā samitā par taisnīgām darbvietām un izaugsmi, ir iekļautas tiesības uz piekļuvi sociālajam mājoklim, palīdzību kvalitatīva mājokļa nodrošināšanā, palīdzību un aizsardzību pret izlikšanu no mājokļa;

| 4. | šajā saistībā atgādina par reģionālo iestāžu un pilsētu svarīgo lomu dalībvalstu mājokļu politikas īstenošanā, ņemot vērā arvien lielākas vajadzību atšķirības vietējā mājokļu tirgū gan dalībvalstu iekšējās migrācijas dēļ, iedzīvotājiem pārceļoties no teritorijām ar zemu mājokļu pieprasījumu uz teritorijām ar augstu mājokļu pieprasījumu, gan saistībā ar nesenajām ārējās migrācijas plūsmām uz teritorijām, kurās ir augsts mājokļu pieprasījums; |
| --- | --- |

4.

šajā saistībā atgādina par reģionālo iestāžu un pilsētu svarīgo lomu dalībvalstu mājokļu politikas īstenošanā, ņemot vērā arvien lielākas vajadzību atšķirības vietējā mājokļu tirgū gan dalībvalstu iekšējās migrācijas dēļ, iedzīvotājiem pārceļoties no teritorijām ar zemu mājokļu pieprasījumu uz teritorijām ar augstu mājokļu pieprasījumu, gan saistībā ar nesenajām ārējās migrācijas plūsmām uz teritorijām, kurās ir augsts mājokļu pieprasījums;

| 5. | vēlreiz apstiprina, ka svarīga nozīme ir stabilai partnerībai ne tikai ar nekomerciālo sektoru, mājokļu apvienībām un kooperatīviem, īrniekiem un dzīvojamo rajonu organizācijām, kuri tieši piedāvā mājokļus un/vai palīdz nodrošināt mājokli, bet arī ar uzticamiem privātiem ieguldītājiem, kuri nodrošina izmaksu ziņā pieejamu mājokli; |
| --- | --- |

5.

vēlreiz apstiprina, ka svarīga nozīme ir stabilai partnerībai ne tikai ar nekomerciālo sektoru, mājokļu apvienībām un kooperatīviem, īrniekiem un dzīvojamo rajonu organizācijām, kuri tieši piedāvā mājokļus un/vai palīdz nodrošināt mājokli, bet arī ar uzticamiem privātiem ieguldītājiem, kuri nodrošina izmaksu ziņā pieejamu mājokli;

| 6. | uzsver, ka mājokļu tradīcijas un sistēmas dalībvalstīs ir ļoti daudzveidīgas un ka pašreizējās mājokļu politikas īstenošanā ir svarīgi piemērot neitrālu pieeju dažādiem mājokļu apdzīvotības veidiem; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka mājokļu tradīcijas un sistēmas dalībvalstīs ir ļoti daudzveidīgas un ka pašreizējās mājokļu politikas īstenošanā ir svarīgi piemērot neitrālu pieeju dažādiem mājokļu apdzīvotības veidiem;

| 7. | norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir svarīga loma ilgtspējīgas mājokļu politikas īstenošanā un ka tās sniedz nozīmīgu ieguldījumu ES politikas mērķu konkrētā īstenošanā; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir svarīga loma ilgtspējīgas mājokļu politikas īstenošanā un ka tās sniedz nozīmīgu ieguldījumu ES politikas mērķu konkrētā īstenošanā;

| 8. | norāda, ka pašreizējā mājokļu krīze Eiropas pilsētu teritorijās ir strukturāla krīze un ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir jāveicina izmaksu ziņā pieejamu mājokļu piedāvājums, ko ar tirgus palīdzību vien nevar spontāni nodrošināt, jo daudzās ES dalībvalstīs un reģionos cenas ziņā pieejamu mājokļu piedāvājums, īpaši pilsētās, neatbilst lielajam mājokļu pieprasījumam. Šīs neatbilstības iemesli cita starpā ir plašas iekšējās un ārējās migrācijas plūsmas un lielāks pieprasījums pēc mājokļiem, kas pielāgoti demogrāfiskajām pārmaiņām, kas saistītas ar sabiedrības novecošanu lielākajā daļā dalībvalstu; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka pašreizējā mājokļu krīze Eiropas pilsētu teritorijās ir strukturāla krīze un ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir jāveicina izmaksu ziņā pieejamu mājokļu piedāvājums, ko ar tirgus palīdzību vien nevar spontāni nodrošināt, jo daudzās ES dalībvalstīs un reģionos cenas ziņā pieejamu mājokļu piedāvājums, īpaši pilsētās, neatbilst lielajam mājokļu pieprasījumam. Šīs neatbilstības iemesli cita starpā ir plašas iekšējās un ārējās migrācijas plūsmas un lielāks pieprasījums pēc mājokļiem, kas pielāgoti demogrāfiskajām pārmaiņām, kas saistītas ar sabiedrības novecošanu lielākajā daļā dalībvalstu;

| 9. | norāda, ka pieprasījums pēc mājokļiem Eiropas Savienībā, kā arī vienas valsts un reģiona robežās nav vienmērīgs. Tāpēc ir jāpiemēro elastīga pieeja būvniecības nozares atbalstam; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka pieprasījums pēc mājokļiem Eiropas Savienībā, kā arī vienas valsts un reģiona robežās nav vienmērīgs. Tāpēc ir jāpiemēro elastīga pieeja būvniecības nozares atbalstam;

| 10. | uzsver, ka palielinās ES politiku un tiesību aktu ietekme uz dalībvalstu, vietējo un reģionālo pašvaldību īstenotās mājokļu politikas nosacījumiem, piemēram, saistībā ar piemērojamām valsts atbalsta shēmām, PVN sistēmu, sociālā mājokļa kā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma definēšanu, publiskā iepirkuma nosacījumiem, publiskā sektora iestāžu savstarpējo sadarbību, kā arī Eiropas pusgada ietvaros konkrētām valstīm adresētiem ieteikumiem, kas saistīti ar īres maksas uzraudzību un mājokļu sociālajiem pabalstiem; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka palielinās ES politiku un tiesību aktu ietekme uz dalībvalstu, vietējo un reģionālo pašvaldību īstenotās mājokļu politikas nosacījumiem, piemēram, saistībā ar piemērojamām valsts atbalsta shēmām, PVN sistēmu, sociālā mājokļa kā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma definēšanu, publiskā iepirkuma nosacījumiem, publiskā sektora iestāžu savstarpējo sadarbību, kā arī Eiropas pusgada ietvaros konkrētām valstīm adresētiem ieteikumiem, kas saistīti ar īres maksas uzraudzību un mājokļu sociālajiem pabalstiem;

| 11. | ir gandarīta, ka ES politikās pakāpeniski tiek ņemti vērā ilgtermiņa ieguldījumi mājokļos, piemēram, iekļaujot šādus ieguldījumus ERAF darbības jomā saistībā ar ēku siltumizolāciju, mājokļu pieejamību atstumtām kopienām un pilsētvides atjaunošanu, kā arī to iekļaušanu Ž. K. Junkera plānā, jo tiem ir daudzkāršojoša ietekme uz vietējo nodarbinātību un tos arvien vairāk finansē ar EIB aizdevumiem, kas paredzēti, piemēram, ilgtermiņa ieguldījumiem sociālajos un pagaidu mājokļos; |
| --- | --- |

11.

ir gandarīta, ka ES politikās pakāpeniski tiek ņemti vērā ilgtermiņa ieguldījumi mājokļos, piemēram, iekļaujot šādus ieguldījumus ERAF darbības jomā saistībā ar ēku siltumizolāciju, mājokļu pieejamību atstumtām kopienām un pilsētvides atjaunošanu, kā arī to iekļaušanu Ž. K. Junkera plānā, jo tiem ir daudzkāršojoša ietekme uz vietējo nodarbinātību un tos arvien vairāk finansē ar EIB aizdevumiem, kas paredzēti, piemēram, ilgtermiņa ieguldījumiem sociālajos un pagaidu mājokļos;

| 12. | atzinīgi vērtē Amsterdamas pakta lēmumu izstrādāt ES pilsētprogrammu un izveidot tajā “mājokļu” partnerību ar mērķi panākt ES mājokļu jomā piemērojamā regulējuma lielāku saskaņotību un apzināt Eiropas pilsētu labas prakses piemērus, kas saistīti ar izmaksu ziņā pieejamu mājokļu piedāvājuma un tā finansēšanas veicināšanu; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē Amsterdamas pakta lēmumu izstrādāt ES pilsētprogrammu un izveidot tajā “mājokļu” partnerību ar mērķi panākt ES mājokļu jomā piemērojamā regulējuma lielāku saskaņotību un apzināt Eiropas pilsētu labas prakses piemērus, kas saistīti ar izmaksu ziņā pieejamu mājokļu piedāvājuma un tā finansēšanas veicināšanu;

| 13. | Turpinot ES pilsētprogrammas mājokļu partnerību, aicina īstenot tādu Eiropas mājokļu programmu, kas nodrošinātu ES politiku ciešāku sasaisti ar dalībvalstu, to reģionu un vietējo pašvaldību politikām, labāk koordinētu ES politikas un intervences instrumentus šo mājokļu politiku atbalstam, kā arī salīdzinātu Eiropas pilsētu praksi, kas saistīta ar izmaksu ziņā pieejamu mājokļu piedāvājumu; |
| --- | --- |

13.

Turpinot ES pilsētprogrammas mājokļu partnerību, aicina īstenot tādu Eiropas mājokļu programmu, kas nodrošinātu ES politiku ciešāku sasaisti ar dalībvalstu, to reģionu un vietējo pašvaldību politikām, labāk koordinētu ES politikas un intervences instrumentus šo mājokļu politiku atbalstam, kā arī salīdzinātu Eiropas pilsētu praksi, kas saistīta ar izmaksu ziņā pieejamu mājokļu piedāvājumu;

ES politiku un dalībvalstu mājokļu politiku ciešāka sasaiste

| 14. | norāda, ka Eiropas Savienības politikai un intervencei ir jābūt efektīvākai un iedzīvotājiem ikdienas dzīvē labāk saprotamai; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka Eiropas Savienības politikai un intervencei ir jābūt efektīvākai un iedzīvotājiem ikdienas dzīvē labāk saprotamai;

| 15. | uzsver, ka mājokļa izmaksas un indivīda un ģimenes iespējas ieguldīt privātajā patēriņā ir nesaraujami saistītas ar izdevumiem izglītībai, veselības aprūpei un pensijām, t. i., ekonomiskās un sociālās labklājības faktoriem; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka mājokļa izmaksas un indivīda un ģimenes iespējas ieguldīt privātajā patēriņā ir nesaraujami saistītas ar izdevumiem izglītībai, veselības aprūpei un pensijām, t. i., ekonomiskās un sociālās labklājības faktoriem;

| 16. | uzsver, ka ir svarīgi informēt un iesaistīt sabiedrību mājokļu jautājumu risināšanā, un atbalsta valsts, reģionālā un vietējā līmeņa pārstāvju piedalīšanos dažādos sabiedriskos pasākumos šajā jomā, piemēram, Pasaules mājokļu dienā, Starptautiskajā arhitektūras dienā un citās iniciatīvās; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka ir svarīgi informēt un iesaistīt sabiedrību mājokļu jautājumu risināšanā, un atbalsta valsts, reģionālā un vietējā līmeņa pārstāvju piedalīšanos dažādos sabiedriskos pasākumos šajā jomā, piemēram, Pasaules mājokļu dienā, Starptautiskajā arhitektūras dienā un citās iniciatīvās;

| 17. | norāda, ka ir jāatrisina mājokļu nepietiekamības problēma lielās aglomerācijās, ražošanas un uzņēmējdarbības pakalpojumu teritorijās, un vienlaikus nodrošinot labklājības pamatā esošo faktoru pieejamību, jo īpaši cilvēkiem, kuri dabisku iemeslu vai slimības, invaliditātes u. c. iemeslu dēļ ir nonākuši “gados vecu cilvēku” un/vai “darba nespējīgo” kategorijā. Svarīgi ir apsvērt migrācijas sniegtās iespējas – lielpilsētu pārapdzīvotības mazināšana un iedzīvotāju pārvietošanās uz apgabaliem, kuros sarūk iedzīvotāju skaits, ņemot vērā datus par brīviem mājokļiem un dzīves dārdzību dažādos ES reģionos; |
| --- | --- |

17.

norāda, ka ir jāatrisina mājokļu nepietiekamības problēma lielās aglomerācijās, ražošanas un uzņēmējdarbības pakalpojumu teritorijās, un vienlaikus nodrošinot labklājības pamatā esošo faktoru pieejamību, jo īpaši cilvēkiem, kuri dabisku iemeslu vai slimības, invaliditātes u. c. iemeslu dēļ ir nonākuši “gados vecu cilvēku” un/vai “darba nespējīgo” kategorijā. Svarīgi ir apsvērt migrācijas sniegtās iespējas – lielpilsētu pārapdzīvotības mazināšana un iedzīvotāju pārvietošanās uz apgabaliem, kuros sarūk iedzīvotāju skaits, ņemot vērā datus par brīviem mājokļiem un dzīves dārdzību dažādos ES reģionos;

| 18. | norāda, ka nesenajā krīzē Eiropā būtiska nozīme bija spriedzei, ko vairāku dalībvalstu finanšu sistēmās radīja hipotekāro kredītu neatmaksāšana un mājokļu vērtības kritums, un aicina turpmākajā Eiropas mājokļu programmā iekļaut mērķi nodrošināt līdzsvaru starp mājokļa iegādei nepieciešamo finanšu līdzekļu pieejamību un finanšu iestāžu maksātspēju; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka nesenajā krīzē Eiropā būtiska nozīme bija spriedzei, ko vairāku dalībvalstu finanšu sistēmās radīja hipotekāro kredītu neatmaksāšana un mājokļu vērtības kritums, un aicina turpmākajā Eiropas mājokļu programmā iekļaut mērķi nodrošināt līdzsvaru starp mājokļa iegādei nepieciešamo finanšu līdzekļu pieejamību un finanšu iestāžu maksātspēju;

| 19. | uzskata, ka izmaksu ziņā pieejams mājoklis ir viens no sociālās kohēzijas un sociālās daudzveidības priekšnoteikumiem un palīdz veidot pret sociālo, ekonomisko un ģeogrāfisko segregāciju noturīgas kopienas; norāda, ka valsts subsidēto mājokļu pieejamība var būt arī šķērslis nodarbinātībai, ja darba dēļ būtu jāzaudē tiesības turpmāk izmantot valsts subsidētu mājokli; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka izmaksu ziņā pieejams mājoklis ir viens no sociālās kohēzijas un sociālās daudzveidības priekšnoteikumiem un palīdz veidot pret sociālo, ekonomisko un ģeogrāfisko segregāciju noturīgas kopienas; norāda, ka valsts subsidēto mājokļu pieejamība var būt arī šķērslis nodarbinātībai, ja darba dēļ būtu jāzaudē tiesības turpmāk izmantot valsts subsidētu mājokli;

| 20. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot saikni starp Eiropas sociālo tiesību pīlāru un Eiropas pusgadu; Komisijas skatījumā šajā nolūkā mājokļu politikas jomā vajadzētu stingrāk uzraudzīt sociālo mājokļu reformu, mājokļu pieejamību (arī izmaksu ziņā) un mājokļa pabalstu efektivitāti; pauž cerību, ka tiks pārskatīti daži Eiropas pusgada ietvaros minētie līdzšinējie kļūdainie apgalvojumi par mājokļiem, jo i) dažos novērtējumos un konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos mājokļu jomā ES kompetence subsidiaritātes aspektā bija apstrīdama (piemēram, īres maksas uzraudzības apstrīdēšana) un ii) ieteikumi mājokļu jomā bija balstīti uz iespējamas makroekonomiskas nelīdzsvarotības perspektīvu, ņemot vērā valstu rādītājus, un tādēļ tika ierosinātas vispārēji piemērojamas politikas, kurās nebija ņemtas vērā vietējās un reģionālās īpatnības; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot saikni starp Eiropas sociālo tiesību pīlāru un Eiropas pusgadu; Komisijas skatījumā šajā nolūkā mājokļu politikas jomā vajadzētu stingrāk uzraudzīt sociālo mājokļu reformu, mājokļu pieejamību (arī izmaksu ziņā) un mājokļa pabalstu efektivitāti; pauž cerību, ka tiks pārskatīti daži Eiropas pusgada ietvaros minētie līdzšinējie kļūdainie apgalvojumi par mājokļiem, jo i) dažos novērtējumos un konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos mājokļu jomā ES kompetence subsidiaritātes aspektā bija apstrīdama (piemēram, īres maksas uzraudzības apstrīdēšana) un ii) ieteikumi mājokļu jomā bija balstīti uz iespējamas makroekonomiskas nelīdzsvarotības perspektīvu, ņemot vērā valstu rādītājus, un tādēļ tika ierosinātas vispārēji piemērojamas politikas, kurās nebija ņemtas vērā vietējās un reģionālās īpatnības;

| 21. | aicina turpmākajā Eiropas mājokļu programmā pievērst pienācīgu uzmanību arī lauku apgabalu vajadzībām un pieprasījumiem mājokļu jomā; |
| --- | --- |

21.

aicina turpmākajā Eiropas mājokļu programmā pievērst pienācīgu uzmanību arī lauku apgabalu vajadzībām un pieprasījumiem mājokļu jomā;

| 22. | tādēļ, pirms tiek pieņemti Eiropas pusgada konkrētajām valstīm adresētie ieteikumi mājokļu politikas jomā, aicina nodrošināt reālu demokrātisku Eiropas Parlamenta iesaisti un apspriesties ne tikai ar RK, kas pārstāv vietējās un reģionālās pašvaldības, bet arī ar sociālajiem partneriem, un īpašu uzmanību pievērst subsidiaritātes principa ievērošanai šajā jomā; |
| --- | --- |

22.

tādēļ, pirms tiek pieņemti Eiropas pusgada konkrētajām valstīm adresētie ieteikumi mājokļu politikas jomā, aicina nodrošināt reālu demokrātisku Eiropas Parlamenta iesaisti un apspriesties ne tikai ar RK, kas pārstāv vietējās un reģionālās pašvaldības, bet arī ar sociālajiem partneriem, un īpašu uzmanību pievērst subsidiaritātes principa ievērošanai šajā jomā;

| 23. | uzsver, ka attiecībā uz publiskajiem ieguldījumiem mājokļos ir vajadzīga lielāka budžeta un finanšu noteikumu elastība, lai stimulētu privātos ieguldījumus, darbvietu radīšanu un izaugsmi vietējā līmenī un tādējādi radītu ilgtermiņa labumu sabiedrībai kopumā; tādēļ saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu prasa paredzēt lielāku rīcības brīvību ieguldījumiem sociālajā infrastruktūrā vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka attiecībā uz publiskajiem ieguldījumiem mājokļos ir vajadzīga lielāka budžeta un finanšu noteikumu elastība, lai stimulētu privātos ieguldījumus, darbvietu radīšanu un izaugsmi vietējā līmenī un tādējādi radītu ilgtermiņa labumu sabiedrībai kopumā; tādēļ saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu prasa paredzēt lielāku rīcības brīvību ieguldījumiem sociālajā infrastruktūrā vietējā un reģionālajā līmenī;

| 24. | ņemot vērā nesen veikto pētījumu rezultātus, kas liecina par būtiskām mājokļu cenu dinamikas atšķirībām reģionos, iesaka makroekonomikas nelīdzsvarotības rādītāju kopsavilkumā kā kontrolslieksni, kas nosaka stingras uzraudzības piemērošanu, izmantot ne tikai valstu datus par mājokļu cenu ikgadējām izmaiņām, bet arī reģionālos datus; aicina Komisiju noskaidrot, vai būtu iespējams veicināt diferencētu makroprudenciālo politiku reģionālajā līmenī, piemērojot diferencētas aizdevuma/ķīlas vērtības attiecības vai parāda/ienākumu attiecības robežvērtības hipotekārajam kredītam, jo īpaši lielpilsētās un pārējās teritorijās; |
| --- | --- |

24.

ņemot vērā nesen veikto pētījumu rezultātus, kas liecina par būtiskām mājokļu cenu dinamikas atšķirībām reģionos, iesaka makroekonomikas nelīdzsvarotības rādītāju kopsavilkumā kā kontrolslieksni, kas nosaka stingras uzraudzības piemērošanu, izmantot ne tikai valstu datus par mājokļu cenu ikgadējām izmaiņām, bet arī reģionālos datus; aicina Komisiju noskaidrot, vai būtu iespējams veicināt diferencētu makroprudenciālo politiku reģionālajā līmenī, piemērojot diferencētas aizdevuma/ķīlas vērtības attiecības vai parāda/ienākumu attiecības robežvērtības hipotekārajam kredītam, jo īpaši lielpilsētās un pārējās teritorijās;

| 25. | uzskata, ka publiskie ieguldījumi mājokļos ir ilgtermiņa ieguldījumi, kas būtu jāatzīst tiesiskajā regulējumā un EKS 2010 standartos. Vajadzētu arī apsvērt iespēju ieviest labākus nosacījumus stabiliem un nespekulatīviem ieguldījumiem, kas paredzēti privātā sektora ieguldītājiem (piemēram, apdrošinātājiem), kuriem ilgtermiņā ir līdzīgas intereses; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka publiskie ieguldījumi mājokļos ir ilgtermiņa ieguldījumi, kas būtu jāatzīst tiesiskajā regulējumā un EKS 2010 standartos. Vajadzētu arī apsvērt iespēju ieviest labākus nosacījumus stabiliem un nespekulatīviem ieguldījumiem, kas paredzēti privātā sektora ieguldītājiem (piemēram, apdrošinātājiem), kuriem ilgtermiņā ir līdzīgas intereses;

| 26. | uzsver, ka Parīzes mērķu sasniegšana cīņā pret klimata pārmaiņām ir īpašs izaicinājums mājokļu nozarē un milzīgs energotaupības potenciāls, jo mājokļu nozare rada 40 % siltumnīcefekta gāzu emisiju, aptuveni 75 % Eiropas ēku nav energoefektīvas un katru gadu tiek atjaunoti tikai 0,4–1,2 % ēku fonda; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka Parīzes mērķu sasniegšana cīņā pret klimata pārmaiņām ir īpašs izaicinājums mājokļu nozarē un milzīgs energotaupības potenciāls, jo mājokļu nozare rada 40 % siltumnīcefekta gāzu emisiju, aptuveni 75 % Eiropas ēku nav energoefektīvas un katru gadu tiek atjaunoti tikai 0,4–1,2 % ēku fonda;

| 27. | attiecībā uz ēku modernizāciju un energoefektivitāti uzsver, ka īstenojamās politikās ir jāiekļauj ne tikai energoefektivitātes, bet arī drošības novērtējums; savukārt īstenojamos pasākumos, galvenokārt finanšu pasākumos, būtu jākoncentrējas uz seismiskās pielāgošanas darbību veicināšanu, kas ir preventīvs un uz nākotni vērsts risinājums, kas saistīts ar drošību, energoefektivitāti, ietaupījumu radīšanu iedzīvotājiem un gaisa piesārņojuma samazināšanu; |
| --- | --- |

27.

attiecībā uz ēku modernizāciju un energoefektivitāti uzsver, ka īstenojamās politikās ir jāiekļauj ne tikai energoefektivitātes, bet arī drošības novērtējums; savukārt īstenojamos pasākumos, galvenokārt finanšu pasākumos, būtu jākoncentrējas uz seismiskās pielāgošanas darbību veicināšanu, kas ir preventīvs un uz nākotni vērsts risinājums, kas saistīts ar drošību, energoefektivitāti, ietaupījumu radīšanu iedzīvotājiem un gaisa piesārņojuma samazināšanu;

| 28. | saistībā ar uzsākto PVN direktīvas pārskatīšanu prasa, lai dalībvalstis arī turpmāk varētu piemērot pazeminātu PVN likmi mājokļiem sociālās politikas ietvaros un mājokļu renovācijai un atjaunošanai pilsētvides reģenerācijas un renovācijas pasākumu kontekstā; |
| --- | --- |

28.

saistībā ar uzsākto PVN direktīvas pārskatīšanu prasa, lai dalībvalstis arī turpmāk varētu piemērot pazeminātu PVN likmi mājokļiem sociālās politikas ietvaros un mājokļu renovācijai un atjaunošanai pilsētvides reģenerācijas un renovācijas pasākumu kontekstā;

| 29. | pauž gandarījumu, ka Komisijas ziņojumā par ES pilsētprogrammu (1) ir ņemts vērā Komitejas aicinājums (2) pārskatīt Lēmumu 2012/21/ES nolūkā paplašināt piekļuvi sociālajam mājoklim, to attiecinot ne tikai uz “nelabvēlīgā situācijā esošiem iedzīvotājiem vai sociāli mazāk labvēlīgām grupām”; Šāda paplašināšana atbilstu dalībvalstu rīcības brīvībai sociālo mājokļu pakalpojumu sniegšanā, izpildē, finansēšanā un organizēšanā un apstiprinātu to autonomiju lēmumu pieņemšanā par to, kā tās izmanto mājokļu politiku kā instrumentu, kura mērķis ir radīt sociālo daudzveidību, nepieļaut geto veidošanos un radīt ilgtspējīgas kopienas. Tas palīdzētu lielāku uzmanību pievērst tiesībām uz pienācīgas kvalitātes un izmaksu ziņā pieejamu mājokli, jo tirgus nespēja atsevišķos reģionos nodrošināt mājokļus skar ne tikai personas, kurām nav pilnīgi nekādu iespēju iegūt mājokli, bet arī personas, kuras dzīvo veselībai kaitīgos apstākļos, nepiemērotā vai pārapdzīvotā mājoklī, kā arī personas, kuras lielāko daļu no saviem ienākumiem tērē īres maksai vai mēneša kredītmaksājumiem. Tādēļ uzskata, ka pievienoto vērtību radītu Eiropas līmenī izstrādāti kritēriji pienācīgas kvalitātes un izmaksu ziņā pieejama mājokļa raksturošanai; |
| --- | --- |

29.

pauž gandarījumu, ka Komisijas ziņojumā par ES pilsētprogrammu (1) ir ņemts vērā Komitejas aicinājums (2) pārskatīt Lēmumu 2012/21/ES nolūkā paplašināt piekļuvi sociālajam mājoklim, to attiecinot ne tikai uz “nelabvēlīgā situācijā esošiem iedzīvotājiem vai sociāli mazāk labvēlīgām grupām”; Šāda paplašināšana atbilstu dalībvalstu rīcības brīvībai sociālo mājokļu pakalpojumu sniegšanā, izpildē, finansēšanā un organizēšanā un apstiprinātu to autonomiju lēmumu pieņemšanā par to, kā tās izmanto mājokļu politiku kā instrumentu, kura mērķis ir radīt sociālo daudzveidību, nepieļaut geto veidošanos un radīt ilgtspējīgas kopienas. Tas palīdzētu lielāku uzmanību pievērst tiesībām uz pienācīgas kvalitātes un izmaksu ziņā pieejamu mājokli, jo tirgus nespēja atsevišķos reģionos nodrošināt mājokļus skar ne tikai personas, kurām nav pilnīgi nekādu iespēju iegūt mājokli, bet arī personas, kuras dzīvo veselībai kaitīgos apstākļos, nepiemērotā vai pārapdzīvotā mājoklī, kā arī personas, kuras lielāko daļu no saviem ienākumiem tērē īres maksai vai mēneša kredītmaksājumiem. Tādēļ uzskata, ka pievienoto vērtību radītu Eiropas līmenī izstrādāti kritēriji pienācīgas kvalitātes un izmaksu ziņā pieejama mājokļa raksturošanai;

| 30. | atbalsta arī Eiropas Parlamenta aicinājumu Komisijai palīdzēt dalībvalstīm to centienos ierobežot bezpajumtniecības izplatību un galu galā to izskaust; |
| --- | --- |

30.

atbalsta arī Eiropas Parlamenta aicinājumu Komisijai palīdzēt dalībvalstīm to centienos ierobežot bezpajumtniecības izplatību un galu galā to izskaust;

Jauna kohēzijas politika, kurā pilnībā ņemts vērā mājokļu jautājums

| 31. | prasa iekļaut kohēzijas politikā laikposmam pēc 2020. gada ieguldījumus mājokļos, lai labāk reaģētu uz vietējo vajadzību daudzveidību (enerģētika, pilsētplānošana, migranti, atstumtība utt.), papildinot pašreizējos pasākumus, kas saistīti ar ēku siltumizolāciju, mājokļu pieejamību nelabvēlīgos apstākļos esošām kopienām un pilsētvides reģenerāciju, un piemērojot horizontālu pieeju kohēzijas politikas līdzfinansētajiem ieguldījumiem mājokļos. Sociālajai intervencei pilsētu teritorijās un mājokļos, kur tā ir nepieciešama, vajadzētu būt galvenajam instrumentam horizontālā pieejā publiskajai politikai mājokļu jomā; |
| --- | --- |

31.

prasa iekļaut kohēzijas politikā laikposmam pēc 2020. gada ieguldījumus mājokļos, lai labāk reaģētu uz vietējo vajadzību daudzveidību (enerģētika, pilsētplānošana, migranti, atstumtība utt.), papildinot pašreizējos pasākumus, kas saistīti ar ēku siltumizolāciju, mājokļu pieejamību nelabvēlīgos apstākļos esošām kopienām un pilsētvides reģenerāciju, un piemērojot horizontālu pieeju kohēzijas politikas līdzfinansētajiem ieguldījumiem mājokļos. Sociālajai intervencei pilsētu teritorijās un mājokļos, kur tā ir nepieciešama, vajadzētu būt galvenajam instrumentam horizontālā pieejā publiskajai politikai mājokļu jomā;

| 32. | uzskata, ka Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) varētu palīdzēt mazināt ieguldījumu trūkumu sociālo mājokļu jomā attiecībā uz augsta riska profila projektiem, kuriem nebūtu iespējas saņemt tradicionālos EIB aizdevumus. Tomēr jaunajiem finanšu instrumentiem, piemēram, ESIF, sociālo mājokļu jomā ir jāatbilst konkrētām ilgtermiņa vajadzībām, kas saistītas ar izmaksu ziņā pieejamiem un energoefektīviem mājokļiem. Tas, ka līdz 2017. gada jūnijam 4 % no ESIF kopējā budžeta ir izlietoti sociālajai infrastruktūrai, liecina par minētajām grūtībām, un tās var vēl palielināties, ja netiek pietiekami izmantota Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētā investīciju klauzula un ja valsts budžeta deficīta aprēķinā ieguldījumi sociālajos mājokļos tiek iekļaut valsts pārvaldes grāmatvedības uzskaites EKS 2010 kategorijā. Tāpēc Komiteja aicina izvērtēt Ž.K. Junkera plānu un EIB aizdevumus ieguldījumiem mājokļu jomā, un cer, ka nesen izveidotajai augsta līmeņa darba grupai sociālās infrastruktūras jautājumos būs svarīga nozīme šā jautājuma risināšanā; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) varētu palīdzēt mazināt ieguldījumu trūkumu sociālo mājokļu jomā attiecībā uz augsta riska profila projektiem, kuriem nebūtu iespējas saņemt tradicionālos EIB aizdevumus. Tomēr jaunajiem finanšu instrumentiem, piemēram, ESIF, sociālo mājokļu jomā ir jāatbilst konkrētām ilgtermiņa vajadzībām, kas saistītas ar izmaksu ziņā pieejamiem un energoefektīviem mājokļiem. Tas, ka līdz 2017. gada jūnijam 4 % no ESIF kopējā budžeta ir izlietoti sociālajai infrastruktūrai, liecina par minētajām grūtībām, un tās var vēl palielināties, ja netiek pietiekami izmantota Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētā investīciju klauzula un ja valsts budžeta deficīta aprēķinā ieguldījumi sociālajos mājokļos tiek iekļaut valsts pārvaldes grāmatvedības uzskaites EKS 2010 kategorijā. Tāpēc Komiteja aicina izvērtēt Ž.K. Junkera plānu un EIB aizdevumus ieguldījumiem mājokļu jomā, un cer, ka nesen izveidotajai augsta līmeņa darba grupai sociālās infrastruktūras jautājumos būs svarīga nozīme šā jautājuma risināšanā;

| 33. | sagaida mājokļu politikas labāku koordināciju ar ES prioritātēm demogrāfisko pārmaiņu jomā. Reģionālajā līmenī ir vajadzīgi instrumenti un atbilstīgi dati, lai nodrošinātu informācijas plūsmu, īpaši par pieejamiem un neizmantotiem mājokļiem visā Eiropas Savienībā, jo tas vismaz daļēji palīdzētu atrisināt problēmu saistībā ar mājokļu piedāvājuma un pieprasījuma teritoriālo nelīdzsvarotību; |
| --- | --- |

33.

sagaida mājokļu politikas labāku koordināciju ar ES prioritātēm demogrāfisko pārmaiņu jomā. Reģionālajā līmenī ir vajadzīgi instrumenti un atbilstīgi dati, lai nodrošinātu informācijas plūsmu, īpaši par pieejamiem un neizmantotiem mājokļiem visā Eiropas Savienībā, jo tas vismaz daļēji palīdzētu atrisināt problēmu saistībā ar mājokļu piedāvājuma un pieprasījuma teritoriālo nelīdzsvarotību;

| 34. | iesaka izmantot novatoriskus finansēšanas mehānismus ieguldījumiem mājokļu būvniecībā un, apvienojot publiskā un privātā sektora finansējumu, censties panākt palielinošu ietekmi; |
| --- | --- |

34.

iesaka izmantot novatoriskus finansēšanas mehānismus ieguldījumiem mājokļu būvniecībā un, apvienojot publiskā un privātā sektora finansējumu, censties panākt palielinošu ietekmi;

ES mājokļu programma – turpinājums Amsterdamas pakta īstenošanai

| 35. | atbalsta ES Pilsētprogrammas partnerības mājokļu jomā darbu, kas saistīts ar ES tiesību aktiem un Eiropas pilsētu labas prakses piemēru apzināšanu mājokļu piedāvājuma un tā finansēšanas jomā; |
| --- | --- |

35.

atbalsta ES Pilsētprogrammas partnerības mājokļu jomā darbu, kas saistīts ar ES tiesību aktiem un Eiropas pilsētu labas prakses piemēru apzināšanu mājokļu piedāvājuma un tā finansēšanas jomā;

| 36. | atzinīgi vērtē ES pilsētprogrammas “mājokļu” partnerības īstenošanas pirmos secinājumus, kas ir arī konkrēts ieguldījums Normatīvās atbilstības un izpildes programmā (REFIT), un mudina dalībvalstis un Eiropas Komisiju atbalstīt šos rezultātus, izstrādājot konkrētus priekšlikumus, piemēram, pārskatīt VTNP lēmumu; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē ES pilsētprogrammas “mājokļu” partnerības īstenošanas pirmos secinājumus, kas ir arī konkrēts ieguldījums Normatīvās atbilstības un izpildes programmā (REFIT), un mudina dalībvalstis un Eiropas Komisiju atbalstīt šos rezultātus, izstrādājot konkrētus priekšlikumus, piemēram, pārskatīt VTNP lēmumu;

| 37. | uzsver, ka šajā ES mājokļu programmā ir svarīgi līdztekus piemērot horizontālu pieeju ES politikām, kas tieši un netieši ir saistītas ar mājokļiem, un salīdzinošu teritoriālo pieeju vietējām politikām, ar kurām veicina un finansē izmaksu ziņā pieejamu mājokļu piedāvājumu; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka šajā ES mājokļu programmā ir svarīgi līdztekus piemērot horizontālu pieeju ES politikām, kas tieši un netieši ir saistītas ar mājokļiem, un salīdzinošu teritoriālo pieeju vietējām politikām, ar kurām veicina un finansē izmaksu ziņā pieejamu mājokļu piedāvājumu;

| 38. | uzskata, ka saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas 2012. gada 14. jūnija spriedumu lietā C-618/10 (Banco Español de Crédito) dalībvalstīm ir jāīsteno Padomes 1993. gada 5. aprīļa Direktīva 93/13/EEK par negodīgiem noteikumiem patērētāju līgumos, lai nodrošinātu hipotekāro kredītu ņēmēju aizsardzību, jo īpaši gadījumos, kad ieķīlātais īpašums ir bijis ģimenes mājoklis, un novērstu ar mājokli saistītas atstumtības riska situācijas; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas 2012. gada 14. jūnija spriedumu lietā C-618/10 (Banco Español de Crédito) dalībvalstīm ir jāīsteno Padomes 1993. gada 5. aprīļa Direktīva 93/13/EEK par negodīgiem noteikumiem patērētāju līgumos, lai nodrošinātu hipotekāro kredītu ņēmēju aizsardzību, jo īpaši gadījumos, kad ieķīlātais īpašums ir bijis ģimenes mājoklis, un novērstu ar mājokli saistītas atstumtības riska situācijas;

| 39. | uzsver, ka ir svarīgi gādāt par to, lai sociāliem mērķiem un mājokļiem paredzētās ēkas atbilstu nepieciešamajām energoprasībām, proti, šādiem kritērijiem: energoefektivitāte, enerģijas ietaupījums, zemas CO2 emisijas, ieguldījumi tīros un atjaunojamos energoresursos; šajā sakarā Komiteja aicina būvēt un modernizēt mājokļus, izmantojot viedas metodes un atbilstīgi programmas “Apvārsnis 2020” mērķiem. |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka ir svarīgi gādāt par to, lai sociāliem mērķiem un mājokļiem paredzētās ēkas atbilstu nepieciešamajām energoprasībām, proti, šādiem kritērijiem: energoefektivitāte, enerģijas ietaupījums, zemas CO2 emisijas, ieguldījumi tīros un atjaunojamos energoresursos; šajā sakarā Komiteja aicina būvēt un modernizēt mājokļus, izmantojot viedas metodes un atbilstīgi programmas “Apvārsnis 2020” mērķiem.

Briselē, 2017. gada 1. decembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Sk. Komisijas ziņojumu Padomei par ES pilsētprogrammu, 20.11.2017., COM(2017) 657, 9. lpp.

1

(2)  Sk. RK 2016. gada 11. oktobra atzinuma “Valsts atbalsts un vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi” 41. punktu un RK 2016. gada 11. oktobra atzinuma “Eiropas sociālo tiesību pīlārs” 44. punktu.

2

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

REĢIONU KOMITEJA

RK 126. plenārā sesija, 30.11.2017.–1.12.2017.

| 8.5.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 164/62 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 164/62

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Vecāku un aprūpētāju darba un privātās dzīves līdzsvars”

(2018/C 164/11)

| Ziņotāja: | Nathalie SARRABEZOLLES (FR/PSE), Finistēras departamenta padomes priekšsēdētāja |
| --- | --- |
| Atsauces dokumenti: | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Iniciatīva strādājošo vecāku un aprūpētāju darba un privātās dzīves līdzsvara atbalstam”
  COM(2017) 252 final
  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par darba un privātās dzīves līdzsvaru vecākiem un aprūpētājiem, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 2010/18/ES
  COM(2017) 253 final |

Ziņotāja:

Nathalie SARRABEZOLLES (FR/PSE), Finistēras departamenta padomes priekšsēdētāja

Atsauces dokumenti:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Iniciatīva strādājošo vecāku un aprūpētāju darba un privātās dzīves līdzsvara atbalstam”

COM(2017) 252 final

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par darba un privātās dzīves līdzsvaru vecākiem un aprūpētājiem, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 2010/18/ES

COM(2017) 253 final

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1. grozījums

6. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dažiem darba un privātās dzīves līdzsvarošanā nozīmīgiem jautājumiem Savienības līmenī jau pievēršas vairākas direktīvas, kas attiecas uz dzimumu vienlīdzību un darba nosacījumiem, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/54/EK (16), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/41/ES (17), Padomes Direktīva 92/85/EEK (18), Padomes Direktīva 97/81/EK (19) un Padomes Direktīva 2010/18/ES (20). | Dažiem darba un privātās dzīves līdzsvarošanā nozīmīgiem jautājumiem Savienības līmenī jau pievēršas vairākas direktīvas, kas attiecas uz dzimumu vienlīdzību un darba nosacījumiem, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/54/EK (16), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/41/ES (17), Padomes Direktīva 92/85/EEK (18), Padomes Direktīva 97/81/EK (19) un Padomes Direktīva 2010/18/ES (20).
  Vienlaikus, lai varētu sasniegt Barselonā 2002. gada martā notikušajā Eiropadomes sanāksmē izvirzītos mērķus, Padome mudina dalībvalstis un vajadzības gadījumā Eiropas Savienību, balstoties uz Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011–2020) un tā noteikumiem par privātās dzīves un darba līdzsvara uzlabošanu, īstenot pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot piemērotu, cenas ziņā pieejamu un kvalitatīvu aprūpes pakalpojumu piedāvājumu obligāto skolas vecumu nesasniegušajiem bērniem. Komisijas ieteikumā 2013/112/ES

   (21)

  arī uzsvērts, ka jāuzlabo piekļuve pietiekamiem resursiem un jāsasniedz Barselonas mērķi. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dažiem darba un privātās dzīves līdzsvarošanā nozīmīgiem jautājumiem Savienības līmenī jau pievēršas vairākas direktīvas, kas attiecas uz dzimumu vienlīdzību un darba nosacījumiem, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/54/EK (16), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/41/ES (17), Padomes Direktīva 92/85/EEK (18), Padomes Direktīva 97/81/EK (19) un Padomes Direktīva 2010/18/ES (20).

Dažiem darba un privātās dzīves līdzsvarošanā nozīmīgiem jautājumiem Savienības līmenī jau pievēršas vairākas direktīvas, kas attiecas uz dzimumu vienlīdzību un darba nosacījumiem, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/54/EK (16), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/41/ES (17), Padomes Direktīva 92/85/EEK (18), Padomes Direktīva 97/81/EK (19) un Padomes Direktīva 2010/18/ES (20).
  Vienlaikus, lai varētu sasniegt Barselonā 2002. gada martā notikušajā Eiropadomes sanāksmē izvirzītos mērķus, Padome mudina dalībvalstis un vajadzības gadījumā Eiropas Savienību, balstoties uz Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011–2020) un tā noteikumiem par privātās dzīves un darba līdzsvara uzlabošanu, īstenot pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot piemērotu, cenas ziņā pieejamu un kvalitatīvu aprūpes pakalpojumu piedāvājumu obligāto skolas vecumu nesasniegušajiem bērniem. Komisijas ieteikumā 2013/112/ES

   (21)

  arī uzsvērts, ka jāuzlabo piekļuve pietiekamiem resursiem un jāsasniedz Barselonas mērķi.

Pamatojums

Saistībā ar pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot sieviešu līdzdalību darba tirgū, svarīgi ir norādīt uz stratēģijā “Eiropa 2020” minētajiem Barselonas mērķiem.

2. grozījums

16. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai darba ņēmējam pēc vecāku atvaļinājuma būtu vieglāk atgriezties darbā, darba ņēmēji un darba devēji būtu jāmudina atvaļinājuma laikā saglabāt kontaktu un varbūt vienoties par jebkādiem attiecīgo pušu izlemtiem piemērotiem reintegrācijas pasākumiem, ievērojot nacionālos tiesību aktus, koplīgumus un praksi. | Lai darba ņēmējam pēc vecāku atvaļinājuma būtu vieglāk atgriezties darbā, darba ņēmēji un darba devēji būtu jāmudina atvaļinājuma laikā saglabāt kontaktu
  , vienlaikus neskarot darba ņēmēju “tiesības uz nesasniedzamību”,
  un varbūt vienoties par jebkādiem attiecīgo pušu izlemtiem piemērotiem reintegrācijas pasākumiem, ievērojot nacionālos tiesību aktus, koplīgumus un praksi. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai darba ņēmējam pēc vecāku atvaļinājuma būtu vieglāk atgriezties darbā, darba ņēmēji un darba devēji būtu jāmudina atvaļinājuma laikā saglabāt kontaktu un varbūt vienoties par jebkādiem attiecīgo pušu izlemtiem piemērotiem reintegrācijas pasākumiem, ievērojot nacionālos tiesību aktus, koplīgumus un praksi.

Lai darba ņēmējam pēc vecāku atvaļinājuma būtu vieglāk atgriezties darbā, darba ņēmēji un darba devēji būtu jāmudina atvaļinājuma laikā saglabāt kontaktu
  , vienlaikus neskarot darba ņēmēju “tiesības uz nesasniedzamību”,
  un varbūt vienoties par jebkādiem attiecīgo pušu izlemtiem piemērotiem reintegrācijas pasākumiem, ievērojot nacionālos tiesību aktus, koplīgumus un praksi.

Pamatojums

Lai gan kontakta saglabāšana atvaļinājuma laikā var nodrošināt, ka darba ņēmējs saglabā saikni ar darba tirgu, šis kontakts nedrīkst būt darba ņēmēja pienākums vai kļūt par sava veida tāldarbu.

3. grozījums

Jauns apsvērums aiz 27. apsvēruma

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Turklāt vietējās un reģionālās pašvaldības, kurām ir būtiska loma politikas pasākumu izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā tajās jomās, kurās tām bieži ir nozīmīga zinātība, piemēram, bērnu aprūpes (tostarp dažādi bērnu pieskatīšanas veidi), vecāku cilvēku un cilvēku ar invaliditāti aprūpes, izglītības, sociālo pakalpojumu vai nodarbinātības, kā arī sociālās un profesionālās integrācijas jomā, būtu jāiesaista ierosināto pasākumu apspriešanā un īstenošanā. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu arī jāpopularizē labas prakses piemēri un jāveicina savstarpēja mācīšanās par to, kā labāk stimulēt darba un privātās dzīves saskaņošanu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Turklāt vietējās un reģionālās pašvaldības, kurām ir būtiska loma politikas pasākumu izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā tajās jomās, kurās tām bieži ir nozīmīga zinātība, piemēram, bērnu aprūpes (tostarp dažādi bērnu pieskatīšanas veidi), vecāku cilvēku un cilvēku ar invaliditāti aprūpes, izglītības, sociālo pakalpojumu vai nodarbinātības, kā arī sociālās un profesionālās integrācijas jomā, būtu jāiesaista ierosināto pasākumu apspriešanā un īstenošanā. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu arī jāpopularizē labas prakses piemēri un jāveicina savstarpēja mācīšanās par to, kā labāk stimulēt darba un privātās dzīves saskaņošanu.

Pamatojums

Tā kā vietējās un reģionālās pašvaldības pašas arī ir darba devējas un ir pietuvinātas gan iedzīvotājiem, gan arī darba devējiem un vietējiem uzņēmumiem, tās var visefektīvāk risināt iedzīvotāju problēmas darba un privātās dzīves saskaņošanas jomā. Tāpēc pašvaldības būtu visaptveroši jāiesaista direktīvas īstenošanā.

4. grozījums

2. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Darbības joma
  Šī direktīva tiek piemērota visiem darba ņēmējiem, vīriešiem un sievietēm, kam ir darba līgums vai darbtiesiskās attiecības. | Darbības joma
  Šī direktīva tiek piemērota visiem darba ņēmējiem, vīriešiem un sievietēm, kam ir darba līgums vai darbtiesiskās attiecības
  , kā arī darba ņēmējiem, kuri nodarbināti uz nestandarta līguma pamata, tostarp pašnodarbinātajiem
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Darbības joma

Šī direktīva tiek piemērota visiem darba ņēmējiem, vīriešiem un sievietēm, kam ir darba līgums vai darbtiesiskās attiecības.

Darbības joma

Šī direktīva tiek piemērota visiem darba ņēmējiem, vīriešiem un sievietēm, kam ir darba līgums vai darbtiesiskās attiecības
  , kā arī darba ņēmējiem, kuri nodarbināti uz nestandarta līguma pamata, tostarp pašnodarbinātajiem
  .

Pamatojums

Atbilstoši Direktīvai 2010/41/ES par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu vīriešiem un sievietēm, kas darbojas pašnodarbinātas personas statusā.

5. grozījums

3. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Definīcijas | Definīcijas |
| Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas: | Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas: |
| a) | “paternitātes atvaļinājums” ir tāds
  tēviem
  paredzēts atvaļinājums, ko ņem bērna piedzimšanas gadījumā; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Definīcijas

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

a)

“paternitātes atvaļinājums” ir tāds
  tēviem
  paredzēts atvaļinājums, ko ņem bērna piedzimšanas gadījumā;

| a) | “paternitātes atvaļinājums” ir tāds
  tēvam / personai, kurai likumīgi noteikts līdzvērtīgs statuss
  paredzēts atvaļinājums, ko ņem bērna piedzimšanas gadījumā; |
| --- | --- |

a)

“paternitātes atvaļinājums” ir tāds
  tēvam / personai, kurai likumīgi noteikts līdzvērtīgs statuss
  paredzēts atvaļinājums, ko ņem bērna piedzimšanas gadījumā;

| b) | “vecāku atvaļinājums” ir ar bērna piedzimšanu vai adopciju pamatots atvaļinājums šā bērna aprūpes nolūkā; |
| --- | --- |

b)

“vecāku atvaļinājums” ir ar bērna piedzimšanu vai adopciju pamatots atvaļinājums šā bērna aprūpes nolūkā;

| b) | “vecāku atvaļinājums” ir ar bērna piedzimšanu vai adopciju pamatots atvaļinājums
  , ko vecāki izmanto
  šā bērna aprūpes nolūkā; |
| --- | --- |

b)

“vecāku atvaļinājums” ir ar bērna piedzimšanu vai adopciju pamatots atvaļinājums
  , ko vecāki izmanto
  šā bērna aprūpes nolūkā;

| c) | “aprūpētājs” ir darba ņēmējs, kas piederīgā nopietnas slimības vai atkarīguma gadījumā viņu personīgi aprūpē vai atbalsta; |
| --- | --- |

c)

“aprūpētājs” ir darba ņēmējs, kas piederīgā nopietnas slimības vai atkarīguma gadījumā viņu personīgi aprūpē vai atbalsta;

| c) | “aprūpētājs” ir darba ņēmējs, kas piederīgā nopietnas slimības vai atkarīguma gadījumā viņu personīgi aprūpē vai atbalsta; |
| --- | --- |

c)

“aprūpētājs” ir darba ņēmējs, kas piederīgā nopietnas slimības vai atkarīguma gadījumā viņu personīgi aprūpē vai atbalsta;

| d) | “piederīgais” ir darba ņēmēja dēls, meita, māte, tēvs, laulātais vai civilu attiecību partneris, ja nacionālajos tiesību aktos šāda partnerība ir paredzēta; |
| --- | --- |

d)

“piederīgais” ir darba ņēmēja dēls, meita, māte, tēvs, laulātais vai civilu attiecību partneris, ja nacionālajos tiesību aktos šāda partnerība ir paredzēta;

| d) | “piederīgais” ir darba ņēmēja dēls, meita, māte, tēvs, laulātais vai civilu attiecību partneris, ja nacionālajos tiesību aktos šāda partnerība ir paredzēta; |
| --- | --- |

d)

“piederīgais” ir darba ņēmēja dēls, meita, māte, tēvs, laulātais vai civilu attiecību partneris, ja nacionālajos tiesību aktos šāda partnerība ir paredzēta;

| e) | “atkarīgums” ir situācija, kur personai uz laiku vai pastāvīgi ir vajadzīga aprūpe sakarā ar invaliditāti vai nopietnu medicīnisku stāvokli, kas nav nopietna slimība; |
| --- | --- |

e)

“atkarīgums” ir situācija, kur personai uz laiku vai pastāvīgi ir vajadzīga aprūpe sakarā ar invaliditāti vai nopietnu medicīnisku stāvokli, kas nav nopietna slimība;

| e) | “atkarīgums” ir situācija, kur personai uz laiku vai pastāvīgi ir vajadzīga aprūpe sakarā ar invaliditāti vai nopietnu medicīnisku stāvokli, kas nav nopietna slimība; |
| --- | --- |

e)

“atkarīgums” ir situācija, kur personai uz laiku vai pastāvīgi ir vajadzīga aprūpe sakarā ar invaliditāti vai nopietnu medicīnisku stāvokli, kas nav nopietna slimība;

| f) | “elastīgs darba režīms” ir iespēja darba ņēmējiem savu darba modeli koriģēt, tostarp izmantojot tāldarba režīmu, elastīgu darba grafiku vai saīsinātu darbalaiku. |
| --- | --- |

f)

“elastīgs darba režīms” ir iespēja darba ņēmējiem savu darba modeli koriģēt, tostarp izmantojot tāldarba režīmu, elastīgu darba grafiku vai saīsinātu darbalaiku.

| f) | “elastīgs darba režīms” ir iespēja darba ņēmējiem
  pēc apspriešanās ar darba devēju
  savu darba modeli koriģēt, tostarp izmantojot tāldarba režīmu, elastīgu darba grafiku vai saīsinātu darbalaiku. |
| --- | --- |

f)

“elastīgs darba režīms” ir iespēja darba ņēmējiem
  pēc apspriešanās ar darba devēju
  savu darba modeli koriģēt, tostarp izmantojot tāldarba režīmu, elastīgu darba grafiku vai saīsinātu darbalaiku.

Pamatojums

Direktīvā būtu jāņem vērā ģimenes struktūras pārmaiņas.

6. grozījums

4. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Paternitātes atvaļinājums | Paternitātes atvaļinājums |
| 1.   Dalībvalstis pieņem pasākumus, kas nepieciešami, lai būtu nodrošināts, ka
  tēviem
  bērna piedzimšanas gadījumā ir tiesības uz vismaz desmit darba dienas ilgu paternitātes atvaļinājumu. | 1.   Dalībvalstis pieņem pasākumus, kas nepieciešami, lai būtu nodrošināts, ka
  tēvam / personai, kurai likumīgi noteikts līdzvērtīgs statuss
  bērna piedzimšanas gadījumā ir tiesības uz vismaz desmit darba dienas ilgu paternitātes atvaļinājumu
  , kas jāizmanto triju mēnešu laikā pēc piedzimšanas
  . |
| 2.   Šā panta 1. punktā minētās tiesības uz paternitātes atvaļinājumu piešķir neatkarīgi no nacionālajos tiesību aktos definētā laulības vai ģimenes stāvokļa. | 2.   Šā panta 1. punktā minētās tiesības uz paternitātes atvaļinājumu piešķir neatkarīgi no nacionālajos tiesību aktos definētā laulības vai ģimenes stāvokļa. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Paternitātes atvaļinājums

Paternitātes atvaļinājums

1.   Dalībvalstis pieņem pasākumus, kas nepieciešami, lai būtu nodrošināts, ka
  tēviem
  bērna piedzimšanas gadījumā ir tiesības uz vismaz desmit darba dienas ilgu paternitātes atvaļinājumu.

1.   Dalībvalstis pieņem pasākumus, kas nepieciešami, lai būtu nodrošināts, ka
  tēvam / personai, kurai likumīgi noteikts līdzvērtīgs statuss
  bērna piedzimšanas gadījumā ir tiesības uz vismaz desmit darba dienas ilgu paternitātes atvaļinājumu
  , kas jāizmanto triju mēnešu laikā pēc piedzimšanas
  .

2.   Šā panta 1. punktā minētās tiesības uz paternitātes atvaļinājumu piešķir neatkarīgi no nacionālajos tiesību aktos definētā laulības vai ģimenes stāvokļa.

2.   Šā panta 1. punktā minētās tiesības uz paternitātes atvaļinājumu piešķir neatkarīgi no nacionālajos tiesību aktos definētā laulības vai ģimenes stāvokļa.

Pamatojums

Direktīvā būtu jāņem vērā ģimenes struktūras pārmaiņas. Vienlaikus, paternitātes atvaļinājumu ir paredzēts ņemt ap bērna dzimšanas laiku, un tam jābūt ar šo notikumu nepārprotami saistītam. Tāpēc grozījumā tam ir noteikts ierobežots laiks.

7. grozījums

5. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Vecāku atvaļinājums | Vecāku atvaļinājums |
| 1.   Dalībvalstis pieņem pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka darba ņēmējiem ir individuālas tiesības uz vismaz četrus mēnešus ilgu vecāku atvaļinājumu, kas jāizmanto, pirms bērns sasniedz noteiktu vecumu, kurš ir vismaz divpadsmit gadi. | 1.   Dalībvalstis pieņem pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka darba ņēmējiem ir individuālas tiesības uz vismaz četrus mēnešus ilgu vecāku atvaļinājumu, kas jāizmanto, pirms bērns sasniedz noteiktu vecumu, kurš ir vismaz divpadsmit gadi. |
| 2.   Ja dalībvalsts atļauj vienam vecākam savas tiesības uz vecāku atvaļinājumu nodot otram, valsts nodrošina, ka vismaz četri mēneši vecāku atvaļinājuma nav otram nododami. | 2.   Ja dalībvalsts atļauj vienam vecākam savas tiesības uz vecāku atvaļinājumu nodot otram, valsts nodrošina, ka vismaz četri mēneši vecāku atvaļinājuma nav otram nododami. |
| 3.   Dalībvalstis nosaka, līdz kādam termiņam darba ņēmējam, izmantojot tiesības uz vecāku atvaļinājumu, par to jāiesniedz paziņojums darba devējam. Šo termiņu nosakot, dalībvalstīm jāņem vērā gan darba devēju, gan darba ņēmēju vajadzības. Dalībvalstis nodrošina, ka darba ņēmēja lūgumā ir norādīts paredzētais atvaļinājuma laika sākums un beigas. | 3.   Dalībvalstis nosaka, līdz kādam termiņam darba ņēmējam, izmantojot tiesības uz vecāku atvaļinājumu, par to jāiesniedz paziņojums darba devējam. Šo termiņu nosakot, dalībvalstīm jāņem vērā gan darba devēju, gan darba ņēmēju vajadzības. Dalībvalstis nodrošina, ka darba ņēmēja lūgumā ir norādīts paredzētais atvaļinājuma laika sākums un beigas. |
| 4.   Dalībvalstis tiesībām uz vecāku atvaļinājumu var noteikt nostrādātā laika cenzu vai darba stāža cenzu, kas nepārsniedz vienu gadu. Gadījumos, kur ar to pašu darba devēju secīgi slēgti vairāki noteikta laika darba līgumi (Padomes Direktīvas 1999/70/EK izpratnē) (21), kvalificēšanās laiku rēķina, šos līgumus summējot. | 4.   Dalībvalstis tiesībām uz vecāku atvaļinājumu var noteikt nostrādātā laika cenzu vai darba stāža cenzu, kas nepārsniedz vienu gadu. Gadījumos, kur ar to pašu darba devēju secīgi slēgti vairāki noteikta laika darba līgumi (Padomes Direktīvas 1999/70/EK izpratnē) (21), kvalificēšanās laiku rēķina, šos līgumus summējot. |
| 5.   Dalībvalstis var definēt, kādos apstākļos darba devējam pēc apspriešanās saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem, koplīgumiem un/vai praksi var tikt atļauts vecāku atvaļinājuma piešķiršanu uz saprātīgu laiku atlikt, pamatojoties ar to, ka tas nopietni traucētu sekmīgu uzņēmuma darbību. Jebkādu vecāku atvaļinājuma atlikšanu darba devējs pamato rakstiski. | 5.   Dalībvalstis var definēt, kādos apstākļos darba devējam pēc apspriešanās saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem, koplīgumiem un/vai praksi var tikt atļauts vecāku atvaļinājuma piešķiršanu uz saprātīgu laiku atlikt, pamatojoties ar to, ka tas nopietni traucētu sekmīgu uzņēmuma darbību. Jebkādu vecāku atvaļinājuma atlikšanu darba devējs pamato rakstiski. |
| 6.   Dalībvalstis veic pasākumus, kas nepieciešami, lai būtu nodrošināts, ka darba ņēmēji ir tiesīgi vecāku atvaļinājumu lūgt arī nepilna laika veidā, pa blokiem, kas mijas ar nodarbinātības periodiem, vai citās elastīgās formās. Darba devēji šādus lūgumus izskata un uz tiem reaģē, ņemot vērā gan darba devēju, gan darba ņēmēju vajadzības. Jebkādu šāda lūguma atteikumu darba devējs pamato rakstiski. | 6.   Dalībvalstis veic pasākumus, kas nepieciešami, lai būtu nodrošināts, ka darba ņēmēji ir tiesīgi vecāku atvaļinājumu lūgt arī nepilna laika veidā, pa blokiem, kas mijas ar nodarbinātības periodiem, vai citās elastīgās formās. Darba devēji šādus lūgumus izskata un uz tiem reaģē, ņemot vērā gan darba devēju, gan darba ņēmēju vajadzības. Jebkādu šāda lūguma atteikumu darba devējs pamato rakstiski. |
| 7.   Dalībvalstis novērtē, vai nav vajadzīgi piekļuves nosacījumi un detalizēta kārtība, kā pieteikumu uz vecāku atvaļinājumu pielāgot vajadzībām, kādas ir adoptētājiem, vecākiem invalīdiem un vecākiem ar bērniem, kas ir invalīdi, vai ilgstoši slimo. | 7.   Dalībvalstis novērtē, vai nav vajadzīgi piekļuves nosacījumi un detalizēta kārtība, kā pieteikumu uz vecāku atvaļinājumu pielāgot vajadzībām, kādas ir adoptētājiem, vecākiem invalīdiem un vecākiem ar bērniem, kas ir invalīdi, vai ilgstoši slimo. |
| | 8.
     
  Dalībvalstis definē vecāku jēdzienu un novērtē, vai nav vajadzīgi piekļuves nosacījumi un detalizēta kārtība vecāku atvaļinājuma piemērošanai tajos gadījumos, kad to pieprasa vairāk nekā divas personas. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Vecāku atvaļinājums

Vecāku atvaļinājums

1.   Dalībvalstis pieņem pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka darba ņēmējiem ir individuālas tiesības uz vismaz četrus mēnešus ilgu vecāku atvaļinājumu, kas jāizmanto, pirms bērns sasniedz noteiktu vecumu, kurš ir vismaz divpadsmit gadi.

1.   Dalībvalstis pieņem pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka darba ņēmējiem ir individuālas tiesības uz vismaz četrus mēnešus ilgu vecāku atvaļinājumu, kas jāizmanto, pirms bērns sasniedz noteiktu vecumu, kurš ir vismaz divpadsmit gadi.

2.   Ja dalībvalsts atļauj vienam vecākam savas tiesības uz vecāku atvaļinājumu nodot otram, valsts nodrošina, ka vismaz četri mēneši vecāku atvaļinājuma nav otram nododami.

2.   Ja dalībvalsts atļauj vienam vecākam savas tiesības uz vecāku atvaļinājumu nodot otram, valsts nodrošina, ka vismaz četri mēneši vecāku atvaļinājuma nav otram nododami.

3.   Dalībvalstis nosaka, līdz kādam termiņam darba ņēmējam, izmantojot tiesības uz vecāku atvaļinājumu, par to jāiesniedz paziņojums darba devējam. Šo termiņu nosakot, dalībvalstīm jāņem vērā gan darba devēju, gan darba ņēmēju vajadzības. Dalībvalstis nodrošina, ka darba ņēmēja lūgumā ir norādīts paredzētais atvaļinājuma laika sākums un beigas.

3.   Dalībvalstis nosaka, līdz kādam termiņam darba ņēmējam, izmantojot tiesības uz vecāku atvaļinājumu, par to jāiesniedz paziņojums darba devējam. Šo termiņu nosakot, dalībvalstīm jāņem vērā gan darba devēju, gan darba ņēmēju vajadzības. Dalībvalstis nodrošina, ka darba ņēmēja lūgumā ir norādīts paredzētais atvaļinājuma laika sākums un beigas.

4.   Dalībvalstis tiesībām uz vecāku atvaļinājumu var noteikt nostrādātā laika cenzu vai darba stāža cenzu, kas nepārsniedz vienu gadu. Gadījumos, kur ar to pašu darba devēju secīgi slēgti vairāki noteikta laika darba līgumi (Padomes Direktīvas 1999/70/EK izpratnē) (21), kvalificēšanās laiku rēķina, šos līgumus summējot.

4.   Dalībvalstis tiesībām uz vecāku atvaļinājumu var noteikt nostrādātā laika cenzu vai darba stāža cenzu, kas nepārsniedz vienu gadu. Gadījumos, kur ar to pašu darba devēju secīgi slēgti vairāki noteikta laika darba līgumi (Padomes Direktīvas 1999/70/EK izpratnē) (21), kvalificēšanās laiku rēķina, šos līgumus summējot.

5.   Dalībvalstis var definēt, kādos apstākļos darba devējam pēc apspriešanās saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem, koplīgumiem un/vai praksi var tikt atļauts vecāku atvaļinājuma piešķiršanu uz saprātīgu laiku atlikt, pamatojoties ar to, ka tas nopietni traucētu sekmīgu uzņēmuma darbību. Jebkādu vecāku atvaļinājuma atlikšanu darba devējs pamato rakstiski.

5.   Dalībvalstis var definēt, kādos apstākļos darba devējam pēc apspriešanās saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem, koplīgumiem un/vai praksi var tikt atļauts vecāku atvaļinājuma piešķiršanu uz saprātīgu laiku atlikt, pamatojoties ar to, ka tas nopietni traucētu sekmīgu uzņēmuma darbību. Jebkādu vecāku atvaļinājuma atlikšanu darba devējs pamato rakstiski.

6.   Dalībvalstis veic pasākumus, kas nepieciešami, lai būtu nodrošināts, ka darba ņēmēji ir tiesīgi vecāku atvaļinājumu lūgt arī nepilna laika veidā, pa blokiem, kas mijas ar nodarbinātības periodiem, vai citās elastīgās formās. Darba devēji šādus lūgumus izskata un uz tiem reaģē, ņemot vērā gan darba devēju, gan darba ņēmēju vajadzības. Jebkādu šāda lūguma atteikumu darba devējs pamato rakstiski.

6.   Dalībvalstis veic pasākumus, kas nepieciešami, lai būtu nodrošināts, ka darba ņēmēji ir tiesīgi vecāku atvaļinājumu lūgt arī nepilna laika veidā, pa blokiem, kas mijas ar nodarbinātības periodiem, vai citās elastīgās formās. Darba devēji šādus lūgumus izskata un uz tiem reaģē, ņemot vērā gan darba devēju, gan darba ņēmēju vajadzības. Jebkādu šāda lūguma atteikumu darba devējs pamato rakstiski.

7.   Dalībvalstis novērtē, vai nav vajadzīgi piekļuves nosacījumi un detalizēta kārtība, kā pieteikumu uz vecāku atvaļinājumu pielāgot vajadzībām, kādas ir adoptētājiem, vecākiem invalīdiem un vecākiem ar bērniem, kas ir invalīdi, vai ilgstoši slimo.

7.   Dalībvalstis novērtē, vai nav vajadzīgi piekļuves nosacījumi un detalizēta kārtība, kā pieteikumu uz vecāku atvaļinājumu pielāgot vajadzībām, kādas ir adoptētājiem, vecākiem invalīdiem un vecākiem ar bērniem, kas ir invalīdi, vai ilgstoši slimo.

8.
     
  Dalībvalstis definē vecāku jēdzienu un novērtē, vai nav vajadzīgi piekļuves nosacījumi un detalizēta kārtība vecāku atvaļinājuma piemērošanai tajos gadījumos, kad to pieprasa vairāk nekā divas personas.

Pamatojums

Dalībvalstij ir jānosaka, kā potenciāli būtu jāņem vērā vecāku jēdziena izmaiņas.

8. grozījums

8. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Pietiekami ienākumi
  Ievērojot tādus nacionālus apstākļus kā nacionālie tiesību akti, koplīgumi un/vai prakse un ņemot vērā sociālajiem partneriem deleģētās pilnvaras, dalībvalstis nodrošina, ka darba ņēmēji, kas izmanto 4., 5. vai 6. pantā minētās atvaļinājuma tiesības, saņem atvaļinājuma naudu vai pietiekamu pabalstu
  , kurš vismaz līdzvērtīgs pabalstam, ko attiecīgais darba ņēmējs būtu saņēmis slimības atvaļinājuma gadījumā
  . | Pietiekami ienākumi
  Ievērojot tādus nacionālus apstākļus kā nacionālie tiesību akti, koplīgumi un/vai prakse un ņemot vērā sociālajiem partneriem deleģētās pilnvaras, dalībvalstis nodrošina, ka darba ņēmēji, kas izmanto 4., 5. vai 6. pantā minētās atvaļinājuma tiesības, saņem atvaļinājuma naudu vai pietiekamu pabalstu
  atbilstoši attiecīgās valsts sociālā nodrošinājuma sistēmai
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Pietiekami ienākumi

Ievērojot tādus nacionālus apstākļus kā nacionālie tiesību akti, koplīgumi un/vai prakse un ņemot vērā sociālajiem partneriem deleģētās pilnvaras, dalībvalstis nodrošina, ka darba ņēmēji, kas izmanto 4., 5. vai 6. pantā minētās atvaļinājuma tiesības, saņem atvaļinājuma naudu vai pietiekamu pabalstu
  , kurš vismaz līdzvērtīgs pabalstam, ko attiecīgais darba ņēmējs būtu saņēmis slimības atvaļinājuma gadījumā
  .

Pietiekami ienākumi

Ievērojot tādus nacionālus apstākļus kā nacionālie tiesību akti, koplīgumi un/vai prakse un ņemot vērā sociālajiem partneriem deleģētās pilnvaras, dalībvalstis nodrošina, ka darba ņēmēji, kas izmanto 4., 5. vai 6. pantā minētās atvaļinājuma tiesības, saņem atvaļinājuma naudu vai pietiekamu pabalstu
  atbilstoši attiecīgās valsts sociālā nodrošinājuma sistēmai
  .

Pamatojums

Sociālā nodrošinājuma sistēmas ir dalībvalstu kompetencē.

9. grozījums

10. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalstis nodrošina, ka 4., 5. vai 6. pantā minētā atvaļinājuma beigās darba ņēmējiem ir tiesības ar ne mazāk labvēlīgiem noteikumiem un nosacījumiem
  atgriezties savā darbā vai līdzvērtīgā amatā
  un viņi var izmantot jebkādu darba nosacījumu uzlabojumu, kas viņiem būtu pienācies prombūtnes laikā. | 2.   Dalībvalstis nodrošina, ka 4., 5. vai 6. pantā minētā atvaļinājuma beigās darba ņēmējiem
  un darba ņēmējām
  ir tiesības
  uz savas darbavietas saglabāšanu vai attiecīgajā gadījumā uz līdzvērtīgu amatu
  ar ne mazāk labvēlīgiem noteikumiem un nosacījumiem, un viņi var izmantot jebkādu darba nosacījumu uzlabojumu, kas viņiem būtu pienācies prombūtnes laikā. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka 4., 5. vai 6. pantā minētā atvaļinājuma beigās darba ņēmējiem ir tiesības ar ne mazāk labvēlīgiem noteikumiem un nosacījumiem
  atgriezties savā darbā vai līdzvērtīgā amatā
  un viņi var izmantot jebkādu darba nosacījumu uzlabojumu, kas viņiem būtu pienācies prombūtnes laikā.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka 4., 5. vai 6. pantā minētā atvaļinājuma beigās darba ņēmējiem
  un darba ņēmējām
  ir tiesības
  uz savas darbavietas saglabāšanu vai attiecīgajā gadījumā uz līdzvērtīgu amatu
  ar ne mazāk labvēlīgiem noteikumiem un nosacījumiem, un viņi var izmantot jebkādu darba nosacījumu uzlabojumu, kas viņiem būtu pienācies prombūtnes laikā.

Pamatojums

Teksts pārformulēts ar mērķi stiprināt tā cilvēka, kurš ņem vecāku atvaļinājumu, tiesības atgriezties savā darba vietā.

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu, kas atbilst šajā rīcības jomā spēkā esošajiem noteikumiem un ir balstīts uz Eiropas sociālo tiesību pīlāra iniciatīvu, kuras mērķis ir stiprināt ES sociālo dimensiju un palielināt dalībvalstu sociālās jomas rezultātu augšupvērstu konverģenci. Leģislatīvo un neleģislatīvo pasākumu sasaiste ļauj iegūt vajadzīgos līdzekļus augšupvērstas konverģences nodrošināšanai, kuru ar spēkā esošajiem tiesību aktiem līdz šim nav izdevies panākt, un vienlaikus saglabāt zināmu elastīgumu; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu, kas atbilst šajā rīcības jomā spēkā esošajiem noteikumiem un ir balstīts uz Eiropas sociālo tiesību pīlāra iniciatīvu, kuras mērķis ir stiprināt ES sociālo dimensiju un palielināt dalībvalstu sociālās jomas rezultātu augšupvērstu konverģenci. Leģislatīvo un neleģislatīvo pasākumu sasaiste ļauj iegūt vajadzīgos līdzekļus augšupvērstas konverģences nodrošināšanai, kuru ar spēkā esošajiem tiesību aktiem līdz šim nav izdevies panākt, un vienlaikus saglabāt zināmu elastīgumu;

| 2. | atgādina, ka Komisijas direktīvas priekšlikuma juridiskais pamats, respektīvi, LESD 153. pants attiecas uz Savienības un dalībvalstu dalītajām kompetencēm un ka tāpēc ir jāievēro subsidiaritātes princips. Komiteja uzskata: tā kā Komisijas priekšlikuma mērķis ir modernizēt spēkā esošo tiesisko regulējumu un tādā veidā noteikt kopīgus minimālos standartus darba un privātās dzīves līdzsvara politikas pasākumu īstenošanai, rīcība ES līmenī ir vajadzīga, piemērota un atbilstoša. Šajā saistībā norāda, ka LESD 153. pantā ir skaidri norādīts, ka direktīva ir juridisks instruments, ko izmanto, lai noteiktu minimālās prasības, kas dalībvalstīm pakāpeniski jāievieš, un tādējādi, veicot minimālus pasākumus, vajadzētu būt iespējai sasniegt priekšlikuma mērķus. Komiteja piekrīt viedoklim, ka šādiem minimālajiem standartiem ir īpaši liela nozīme kopsakarā ar darba ņēmēju pārvietošanās brīvību un brīvību sniegt pakalpojumus ES iekšējā tirgū. Komiteja tomēr uzsver, ka Savienības rīcība, cik vien iespējams, nedrīkstētu ierobežot individuālu lēmumu un valstu lēmumu pieņemšanu, jo tā ir iedibināta kārtība šajā jomā, ko reglamentē sociālie partneri gan ES, gan valstu līmenī. Reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir divējāda loma – tās ir gan darba devējas, gan publiskās pārvaldes nodrošinātājas; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka Komisijas direktīvas priekšlikuma juridiskais pamats, respektīvi, LESD 153. pants attiecas uz Savienības un dalībvalstu dalītajām kompetencēm un ka tāpēc ir jāievēro subsidiaritātes princips. Komiteja uzskata: tā kā Komisijas priekšlikuma mērķis ir modernizēt spēkā esošo tiesisko regulējumu un tādā veidā noteikt kopīgus minimālos standartus darba un privātās dzīves līdzsvara politikas pasākumu īstenošanai, rīcība ES līmenī ir vajadzīga, piemērota un atbilstoša. Šajā saistībā norāda, ka LESD 153. pantā ir skaidri norādīts, ka direktīva ir juridisks instruments, ko izmanto, lai noteiktu minimālās prasības, kas dalībvalstīm pakāpeniski jāievieš, un tādējādi, veicot minimālus pasākumus, vajadzētu būt iespējai sasniegt priekšlikuma mērķus. Komiteja piekrīt viedoklim, ka šādiem minimālajiem standartiem ir īpaši liela nozīme kopsakarā ar darba ņēmēju pārvietošanās brīvību un brīvību sniegt pakalpojumus ES iekšējā tirgū. Komiteja tomēr uzsver, ka Savienības rīcība, cik vien iespējams, nedrīkstētu ierobežot individuālu lēmumu un valstu lēmumu pieņemšanu, jo tā ir iedibināta kārtība šajā jomā, ko reglamentē sociālie partneri gan ES, gan valstu līmenī. Reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir divējāda loma – tās ir gan darba devējas, gan publiskās pārvaldes nodrošinātājas;

| 3. | piekrīt viedoklim, ka atbildība darba un ģimenes dzīves saskaņošanas jomā ir jādala starp darba ņēmējiem, ģimenēm, sociālajiem partneriem, vietējām un reģionālajām pašvaldībām un visiem publiskajiem un privātajiem darba devējiem un pakalpojumu sniedzējiem. Tikai visu pušu īstenota holistiska pieeja dos iespēju izveidot sociāli un ekonomiski ilgtspējīgu sabiedrību, kurā politikas veidošanas centrā ir cilvēki un viņu ģimenes; |
| --- | --- |

3.

piekrīt viedoklim, ka atbildība darba un ģimenes dzīves saskaņošanas jomā ir jādala starp darba ņēmējiem, ģimenēm, sociālajiem partneriem, vietējām un reģionālajām pašvaldībām un visiem publiskajiem un privātajiem darba devējiem un pakalpojumu sniedzējiem. Tikai visu pušu īstenota holistiska pieeja dos iespēju izveidot sociāli un ekonomiski ilgtspējīgu sabiedrību, kurā politikas veidošanas centrā ir cilvēki un viņu ģimenes;

| 4. | konstatē, ka kultūrā iesakņojušos uzskatu un normu dēļ aprūpētāja darbs bez atalgojuma ir uzdevums, ko pārsvarā uzņemas sievietes. Tas ir viens no galvenajiem iemesliem, kādēļ viņu līdzdalība darba tirgū nav tik aktīva kā vīriešu līdzdalība. Tāpēc RK uzskata, ka darba un ģimenes dzīves saskaņošanas politikas pasākumi, īpaši atvaļinājums ģimenes apstākļu dēļ, var sekmēt gan sieviešu nodarbinātības līmeņa, gan dzimstības līmeņa paaugstināšanos, nodrošinot ekonomisku labumu visiem. Vienlaikus ir svarīgi nodrošināt, ka atvaļinājums ģimenes apstākļu dēļ nepārvēršas par lamatām, kas vēl vairāk ierobežo sieviešu iespējas darba tirgū; tāpēc līdztekus darba un privātās dzīves līdzsvarošanai paredzētajām politikām ir jāizstrādā dzimumu līdzatbildības politikas, kas ļauj ieviest izmaiņas sociālajās struktūrās, un jauns sociālais pakts, kas ļauj vienlīdzīgi organizēt laiku, ko sievietes un vīrieši veltī darbam, mājsaimniecības pienākumiem, aprūpei, izklaidei un privātajai dzīvei; |
| --- | --- |

4.

konstatē, ka kultūrā iesakņojušos uzskatu un normu dēļ aprūpētāja darbs bez atalgojuma ir uzdevums, ko pārsvarā uzņemas sievietes. Tas ir viens no galvenajiem iemesliem, kādēļ viņu līdzdalība darba tirgū nav tik aktīva kā vīriešu līdzdalība. Tāpēc RK uzskata, ka darba un ģimenes dzīves saskaņošanas politikas pasākumi, īpaši atvaļinājums ģimenes apstākļu dēļ, var sekmēt gan sieviešu nodarbinātības līmeņa, gan dzimstības līmeņa paaugstināšanos, nodrošinot ekonomisku labumu visiem. Vienlaikus ir svarīgi nodrošināt, ka atvaļinājums ģimenes apstākļu dēļ nepārvēršas par lamatām, kas vēl vairāk ierobežo sieviešu iespējas darba tirgū; tāpēc līdztekus darba un privātās dzīves līdzsvarošanai paredzētajām politikām ir jāizstrādā dzimumu līdzatbildības politikas, kas ļauj ieviest izmaiņas sociālajās struktūrās, un jauns sociālais pakts, kas ļauj vienlīdzīgi organizēt laiku, ko sievietes un vīrieši veltī darbam, mājsaimniecības pienākumiem, aprūpei, izklaidei un privātajai dzīvei;

| 5. | norāda: ņemot vērā pašreizējās demogrāfiskās tendences, ir obligāti jāpārskata dzimumu lomas un jāveicina elastīgāki un vienlīdzīgāki darba līgumi, lai tādējādi sekmētu iespēju gan vīriešiem, gan sievietēm izmantot īsāku darbalaiku un atvaļinājumu bērnu vai citu piederīgo aprūpei; |
| --- | --- |

5.

norāda: ņemot vērā pašreizējās demogrāfiskās tendences, ir obligāti jāpārskata dzimumu lomas un jāveicina elastīgāki un vienlīdzīgāki darba līgumi, lai tādējādi sekmētu iespēju gan vīriešiem, gan sievietēm izmantot īsāku darbalaiku un atvaļinājumu bērnu vai citu piederīgo aprūpei;

| 6. | pauž nožēlu par to, ka direktīvas piemērošanas jomā ir ietverti tikai tādi darba ņēmēji, kuriem ir darba līgums vai darba attiecības, un ka tā neaptver dažādus nestandarta nodarbinātības veidus, piemēram, pašnodarbinātos, lai gan tas atbilstu Direktīvai 2010/41/ES par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu vīriešiem un sievietēm, kas darbojas pašnodarbinātas personas statusā. Ja šis trūkums tiktu novērsts, tās piemērošanas jomā tiktu iekļautas arī maskētas darba attiecības vai ekonomiski atkarīgas darba attiecības (fiktīva pašnodarbinātība); |
| --- | --- |

6.

pauž nožēlu par to, ka direktīvas piemērošanas jomā ir ietverti tikai tādi darba ņēmēji, kuriem ir darba līgums vai darba attiecības, un ka tā neaptver dažādus nestandarta nodarbinātības veidus, piemēram, pašnodarbinātos, lai gan tas atbilstu Direktīvai 2010/41/ES par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu vīriešiem un sievietēm, kas darbojas pašnodarbinātas personas statusā. Ja šis trūkums tiktu novērsts, tās piemērošanas jomā tiktu iekļautas arī maskētas darba attiecības vai ekonomiski atkarīgas darba attiecības (fiktīva pašnodarbinātība);

| 7. | piekrīt Komisijas viedoklim par uzlabota darba un privātās dzīves līdzsvara sniegtajām ekonomiskajām un sociālajām priekšrocībām. Šis līdzsvars saistīts ne tikai ar taisnīgumu, sieviešu un vīriešu līdztiesību un pienākumu optimālu sadalījumu, bet arī ar valstu publisko finanšu ilgtspēju un ieguldījumu prioritāro izaugsmes un nodarbinātības mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

7.

piekrīt Komisijas viedoklim par uzlabota darba un privātās dzīves līdzsvara sniegtajām ekonomiskajām un sociālajām priekšrocībām. Šis līdzsvars saistīts ne tikai ar taisnīgumu, sieviešu un vīriešu līdztiesību un pienākumu optimālu sadalījumu, bet arī ar valstu publisko finanšu ilgtspēju un ieguldījumu prioritāro izaugsmes un nodarbinātības mērķu sasniegšanā;

| 8. | tāpēc mudina pāriet uz jaunu darba kultūru, kurā būtu atzīta kopējā pozitīvā ietekme, ko sniedz privātās un darba dzīves līdzsvars sievietēm, ģimenēm un sabiedrībai: paredzētā sieviešu nodarbinātības līmeņa paaugstināšanās un vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības samazināšanās pozitīvi ietekmēs gan sievietes – personīgās apmierinātības, finansiālo ienākumu un gaidāmo pensiju ziņā, pateicoties augstākām un vienlīdzīgākām pensiju iemaksām –, gan viņu ģimenes ekonomisko labklājību, viņu sociālo iekļautību un veselību, turklāt uzņēmumiem būs pieejams plašāks talantīgu cilvēku klāsts un motivētāks un produktīvāks darbaspēks, kā arī mazināsies darba kavējumi; |
| --- | --- |

8.

tāpēc mudina pāriet uz jaunu darba kultūru, kurā būtu atzīta kopējā pozitīvā ietekme, ko sniedz privātās un darba dzīves līdzsvars sievietēm, ģimenēm un sabiedrībai: paredzētā sieviešu nodarbinātības līmeņa paaugstināšanās un vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības samazināšanās pozitīvi ietekmēs gan sievietes – personīgās apmierinātības, finansiālo ienākumu un gaidāmo pensiju ziņā, pateicoties augstākām un vienlīdzīgākām pensiju iemaksām –, gan viņu ģimenes ekonomisko labklājību, viņu sociālo iekļautību un veselību, turklāt uzņēmumiem būs pieejams plašāks talantīgu cilvēku klāsts un motivētāks un produktīvāks darbaspēks, kā arī mazināsies darba kavējumi;

| 9. | atzīmē, ka vecāki un aprūpētāji – sievietes vai vīrieši, jaunieši vai gados vecāki cilvēki – ir arī darba ņēmēji(-as), uzņēmēji(-as), kas dzīvo laukos vai pilsētās un ir to dzīvības avots; norāda uz grūtībām atrast aprūpētājus šajās teritorijās, kur sabiedrības novecošanas līmenis ir augstāks; Ņemot vērā iepriekš minēto, varētu apsvērt Eiropas zīmolu, kas paredzēts ģimenēm labvēlīgām pilsētām un mazpilsētām un ko piešķir tām pilsētām, kurās ir ģimenēm labvēlīga infrastruktūra, kas mudina iedzīvotājus vai nu palikt šajās pilsētās vai pārvākties uz tām, tādējādi palielinot ieguldījumu piesaisti attiecīgajai pilsētai vai mazpilsētai (1); |
| --- | --- |

9.

atzīmē, ka vecāki un aprūpētāji – sievietes vai vīrieši, jaunieši vai gados vecāki cilvēki – ir arī darba ņēmēji(-as), uzņēmēji(-as), kas dzīvo laukos vai pilsētās un ir to dzīvības avots; norāda uz grūtībām atrast aprūpētājus šajās teritorijās, kur sabiedrības novecošanas līmenis ir augstāks; Ņemot vērā iepriekš minēto, varētu apsvērt Eiropas zīmolu, kas paredzēts ģimenēm labvēlīgām pilsētām un mazpilsētām un ko piešķir tām pilsētām, kurās ir ģimenēm labvēlīga infrastruktūra, kas mudina iedzīvotājus vai nu palikt šajās pilsētās vai pārvākties uz tām, tādējādi palielinot ieguldījumu piesaisti attiecīgajai pilsētai vai mazpilsētai (1);

| 10. | norāda, ka šajā jomā būtiska loma ir vietējām un reģionālajām pašvaldībām, jo tās ir pilnvarotas risināt jautājumus, kas ietekmē ģimeņu ikdienas dzīvi, piemēram, tādās jomās kā bērnu, vecāku cilvēku un cilvēku ar invaliditāti aprūpe, izglītība, sociālie pakalpojumi un nodarbinātība. Tādēļ, lai būtu iespējams direktīvu īstenot optimāli, svarīga ir daudzlīmeņu pārvaldība (2); |
| --- | --- |

10.

norāda, ka šajā jomā būtiska loma ir vietējām un reģionālajām pašvaldībām, jo tās ir pilnvarotas risināt jautājumus, kas ietekmē ģimeņu ikdienas dzīvi, piemēram, tādās jomās kā bērnu, vecāku cilvēku un cilvēku ar invaliditāti aprūpe, izglītība, sociālie pakalpojumi un nodarbinātība. Tādēļ, lai būtu iespējams direktīvu īstenot optimāli, svarīga ir daudzlīmeņu pārvaldība (2);

| 11. | tāpēc uzsver, ka jāatbalsta vietējās un reģionālās pašvaldības, kas daudzās dalībvalstīs ir lielas publiskā sektora darba devējas un jāpalīdz tām īstenot piemērotus nodarbinātības un sociālās politikas pasākumus, tostarp jāsniedz tām atbalsts darba privātās dzīves līdzsvara nodrošināšanas pasākumu īstenošanai un jāveido tām šajā nolūkā vajadzīgās spējas; |
| --- | --- |

11.

tāpēc uzsver, ka jāatbalsta vietējās un reģionālās pašvaldības, kas daudzās dalībvalstīs ir lielas publiskā sektora darba devējas un jāpalīdz tām īstenot piemērotus nodarbinātības un sociālās politikas pasākumus, tostarp jāsniedz tām atbalsts darba privātās dzīves līdzsvara nodrošināšanas pasākumu īstenošanai un jāveido tām šajā nolūkā vajadzīgās spējas;

| 12. | uzsver Eiropas strukturālo un investīciju fondu nozīmi, jo tie ir instrumenti, kas dod iespēju piemērotā veidā palīdzēt, it īpaši vietējām un reģionālajām pašvaldībām, veidot pasākumus ar mērķi uzlabot darba un privātās dzīves saskaņu. Sevišķi būtu jāstiprina Eiropas Sociālais fonds, lai varētu efektīvāk mazināt nabadzību, tostarp nodarbinātu personu nabadzību, kā arī papildus nodarbināmības atbalstam risināt sociālās integrācijas problēmas; |
| --- | --- |

12.

uzsver Eiropas strukturālo un investīciju fondu nozīmi, jo tie ir instrumenti, kas dod iespēju piemērotā veidā palīdzēt, it īpaši vietējām un reģionālajām pašvaldībām, veidot pasākumus ar mērķi uzlabot darba un privātās dzīves saskaņu. Sevišķi būtu jāstiprina Eiropas Sociālais fonds, lai varētu efektīvāk mazināt nabadzību, tostarp nodarbinātu personu nabadzību, kā arī papildus nodarbināmības atbalstam risināt sociālās integrācijas problēmas;

| 13. | norāda, ka vietējā un reģionālajā līmenī jau zināmi daudzi labas prakses piemēri, kas būtu jāizplata, jāatbalsta un atkārtoti jāizmanto visos līmeņos; vajadzētu stimulēt tos uzņēmumus, kuri rīkojas, lai nodrošinātu reālu darba un privātās dzīves līdzsvaru saviem darbiniekiem; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka vietējā un reģionālajā līmenī jau zināmi daudzi labas prakses piemēri, kas būtu jāizplata, jāatbalsta un atkārtoti jāizmanto visos līmeņos; vajadzētu stimulēt tos uzņēmumus, kuri rīkojas, lai nodrošinātu reālu darba un privātās dzīves līdzsvaru saviem darbiniekiem;

| 14. | atzīmē, ka reģioni un pilsētas, izstrādājot un īstenojot integrētus kultūras, tirdzniecības un transporta politikas pasākumus, kuros ņemta vērā nepieciešamība saskaņot darba un ģimenes dzīvi, arī var nodrošināt atvieglotu piekļuvi pakalpojumiem un brīvā laika izmantošanas iespējām; |
| --- | --- |

14.

atzīmē, ka reģioni un pilsētas, izstrādājot un īstenojot integrētus kultūras, tirdzniecības un transporta politikas pasākumus, kuros ņemta vērā nepieciešamība saskaņot darba un ģimenes dzīvi, arī var nodrošināt atvieglotu piekļuvi pakalpojumiem un brīvā laika izmantošanas iespējām;

| 15. | pauž nožēlu par to, ka nav minēti Barselonas mērķi, kas paredz sieviešu aktivitātes palielināšanu, un mērķis, par kuru Eiropadome vienojās 2002. gadā un kurš paredz, ka ES valstīs aprūpe jānodrošina vismaz 90 % bērnu vecumā no trim gadiem līdz obligātajam skolas vecumam, kā arī 33 % to bērnu, kuri ir jaunāki par trim gadiem. Šie mērķi visās dalībvalstīs vēl nav sasniegti, un tādēļ ir aktīvāk jāstrādā pie to īstenošanas; |
| --- | --- |

15.

pauž nožēlu par to, ka nav minēti Barselonas mērķi, kas paredz sieviešu aktivitātes palielināšanu, un mērķis, par kuru Eiropadome vienojās 2002. gadā un kurš paredz, ka ES valstīs aprūpe jānodrošina vismaz 90 % bērnu vecumā no trim gadiem līdz obligātajam skolas vecumam, kā arī 33 % to bērnu, kuri ir jaunāki par trim gadiem. Šie mērķi visās dalībvalstīs vēl nav sasniegti, un tādēļ ir aktīvāk jāstrādā pie to īstenošanas;

| 16. | norāda, ka Eiropas pusgads ir efektīvs instruments fiskālās politikas jomā un ka tas varētu būt ļoti noderīgs, lai dalībvalstīm sniegtu pamatnostādnes un ieteikumus attiecībā uz ekonomikas faktoriem, kuri attur otro ģimenes ienākumu pelnītāju no strādāšanas, un pamatnostādnes attiecībā uz aprūpes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

16.

norāda, ka Eiropas pusgads ir efektīvs instruments fiskālās politikas jomā un ka tas varētu būt ļoti noderīgs, lai dalībvalstīm sniegtu pamatnostādnes un ieteikumus attiecībā uz ekonomikas faktoriem, kuri attur otro ģimenes ienākumu pelnītāju no strādāšanas, un pamatnostādnes attiecībā uz aprūpes pakalpojumiem;

| 17. | uzsver, ka vajadzīga darba elastīga organizācija un jānodrošina tāda šīs organizācijas pārvaldība, lai tā nenozīmētu zemu atalgojumu un ierobežotas profesionālās izaugsmes iespējas, it īpaši sievietēm. Tajā pašā laikā šāda elastīga darba organizācija būtu pienācīgi jāapspriež ar darba devējiem, lai mazinātu traucējumu risku, it īpaši attiecībā uz MVU; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka vajadzīga darba elastīga organizācija un jānodrošina tāda šīs organizācijas pārvaldība, lai tā nenozīmētu zemu atalgojumu un ierobežotas profesionālās izaugsmes iespējas, it īpaši sievietēm. Tajā pašā laikā šāda elastīga darba organizācija būtu pienācīgi jāapspriež ar darba devējiem, lai mazinātu traucējumu risku, it īpaši attiecībā uz MVU;

| 18. | norāda, ka ir svarīgi nodrošināt atvieglotu piekļuvi profesionālai apmācībai tiem vecākiem vai aprūpētājiem, kuriem nācies ilgu laiku atteikties no darba tāpēc, ka viņi ir uzņēmušies aprūpes pienākumus ģimenē, un vērš uzmanību uz bagātību, ko veido aprūpētāju apgūtās prasmes; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka ir svarīgi nodrošināt atvieglotu piekļuvi profesionālai apmācībai tiem vecākiem vai aprūpētājiem, kuriem nācies ilgu laiku atteikties no darba tāpēc, ka viņi ir uzņēmušies aprūpes pienākumus ģimenē, un vērš uzmanību uz bagātību, ko veido aprūpētāju apgūtās prasmes;

| 19. | uzsver: lai mūsdienu darba tirgū uzlabotu ikviena Eiropas iedzīvotāja – un it īpaši jauniešu, sieviešu un aprūpētāju – nodarbinātības iespējas, ir jāvairo jaunu uzņēmējdarbības modeļu un jaunu nodarbinātības veidu elastīgums un drošība. Lielāka elastdrošība dod labumu kā darba ņēmējiem, tā darba devējiem, ja tā ir pienācīgi regulēta un ja tā tiek papildināta ar pasākumiem, kas nodrošina juridisko skaidrību un noteiktību; |
| --- | --- |

19.

uzsver: lai mūsdienu darba tirgū uzlabotu ikviena Eiropas iedzīvotāja – un it īpaši jauniešu, sieviešu un aprūpētāju – nodarbinātības iespējas, ir jāvairo jaunu uzņēmējdarbības modeļu un jaunu nodarbinātības veidu elastīgums un drošība. Lielāka elastdrošība dod labumu kā darba ņēmējiem, tā darba devējiem, ja tā ir pienācīgi regulēta un ja tā tiek papildināta ar pasākumiem, kas nodrošina juridisko skaidrību un noteiktību;

| 20. | norāda, ka vientuļie vecāki saskaras ar īpašām problēmām darba un ģimenes dzīves saskaņošanā, un viņiem ir vajadzīgs īpašs atbalsts. Šie vecāki īpaši bieži strādā nepilnu darba dienu, viņiem ir mazas karjeras attīstības iespējas un viņiem ir īpaši grūti iegūt izglītību un piedalīties apmācībā. Dalībvalstis un sociālie partneri ir aicināti it sevišķi vientuļajiem vecākiem piedāvāt elastīgākus darba laika modeļus un profesionālo apmācību, kas atbilst viņu ģimenes pienākumiem; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka vientuļie vecāki saskaras ar īpašām problēmām darba un ģimenes dzīves saskaņošanā, un viņiem ir vajadzīgs īpašs atbalsts. Šie vecāki īpaši bieži strādā nepilnu darba dienu, viņiem ir mazas karjeras attīstības iespējas un viņiem ir īpaši grūti iegūt izglītību un piedalīties apmācībā. Dalībvalstis un sociālie partneri ir aicināti it sevišķi vientuļajiem vecākiem piedāvāt elastīgākus darba laika modeļus un profesionālo apmācību, kas atbilst viņu ģimenes pienākumiem;

| 21. | ir svarīgi praktiski atzīt aprūpētāju pieredzi, kas iegūta privātajā dzīvē, jo tas atvieglo viņu piekļuvi profesionālajam darba tirgum, lai veiktu tādus pašus pienākumus, kuru izpildi viņi ir apguvuši prasmes savā privātajā dzīvē; |
| --- | --- |

21.

ir svarīgi praktiski atzīt aprūpētāju pieredzi, kas iegūta privātajā dzīvē, jo tas atvieglo viņu piekļuvi profesionālajam darba tirgum, lai veiktu tādus pašus pienākumus, kuru izpildi viņi ir apguvuši prasmes savā privātajā dzīvē;

| 22. | pauž nožēlu par to, ka nav priekšlikumu par to tiesību stiprināšanu, kuras saistītas ar maternitāti, piemēram, par aizsardzību pret atlaišanu ilgākā laika periodā un, plašākā nozīmē, – pret diskrimināciju darbā. Tā ir neizmantota iespēja, īpaši ņemot vērā direktīvas mērķi, jo ar to ir paredzēts aizstāt 2015. gadā atsaukto direktīvu par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu; |
| --- | --- |

22.

pauž nožēlu par to, ka nav priekšlikumu par to tiesību stiprināšanu, kuras saistītas ar maternitāti, piemēram, par aizsardzību pret atlaišanu ilgākā laika periodā un, plašākā nozīmē, – pret diskrimināciju darbā. Tā ir neizmantota iespēja, īpaši ņemot vērā direktīvas mērķi, jo ar to ir paredzēts aizstāt 2015. gadā atsaukto direktīvu par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu;

| 23. | atzinīgi vērtē paternitātes atvaļinājuma ieviešanu un uzskata, ka tas dos labumu gan vecākiem, gan bērniem. Vajag, lai mainītos tēvu domāšana, proti, lai viņi justu, ka ir pieņemami uz laiku pārtraukt darbu un aprūpēt bērnu, un šādas pārmaiņas notiks ātrāk, ja attieksme pret abiem vecākiem jau kopš grūtniecības sākuma būs vienlīdzīgāka; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē paternitātes atvaļinājuma ieviešanu un uzskata, ka tas dos labumu gan vecākiem, gan bērniem. Vajag, lai mainītos tēvu domāšana, proti, lai viņi justu, ka ir pieņemami uz laiku pārtraukt darbu un aprūpēt bērnu, un šādas pārmaiņas notiks ātrāk, ja attieksme pret abiem vecākiem jau kopš grūtniecības sākuma būs vienlīdzīgāka;

| 24. | atbalsta priekšlikumu piešķirt paternitātes atvaļinājumu, neraugoties uz valsts tiesību aktos definēto civilo vai ģimenes stāvokli, un tādā veidā nepieļaut diskrimināciju. Dalībvalstīm ir jādefinē piekļuves nosacījumi un detalizēta kārtība, kā vecāku atvaļinājumu piemēro tajos gadījumos, kad to pieprasa vairāk nekā divas personas; |
| --- | --- |

24.

atbalsta priekšlikumu piešķirt paternitātes atvaļinājumu, neraugoties uz valsts tiesību aktos definēto civilo vai ģimenes stāvokli, un tādā veidā nepieļaut diskrimināciju. Dalībvalstīm ir jādefinē piekļuves nosacījumi un detalizēta kārtība, kā vecāku atvaļinājumu piemēro tajos gadījumos, kad to pieprasa vairāk nekā divas personas;

| 25. | mudina ieviest vecāku atvaļinājumu, kura apmaksu noteiktu dalībvalstis, kurām šajā jomā ir ekskluzīva kompetence, kas tām dod iespēju noteikt precīzu kārtību, un kuras šajā nolūkā var izmantot likumdošanu vai koplīguma slēgšanas sarunas. RK arī uzsver, ka labs darba un privātās dzīves līdzsvars, kas vecākiem dotu iespēju izbrīvēt vairāk laika, vienlaikus neapdraudot nodarbinātības stabilitāti, ir ļoti svarīgs gan bērniem, gan sabiedrībai; |
| --- | --- |

25.

mudina ieviest vecāku atvaļinājumu, kura apmaksu noteiktu dalībvalstis, kurām šajā jomā ir ekskluzīva kompetence, kas tām dod iespēju noteikt precīzu kārtību, un kuras šajā nolūkā var izmantot likumdošanu vai koplīguma slēgšanas sarunas. RK arī uzsver, ka labs darba un privātās dzīves līdzsvars, kas vecākiem dotu iespēju izbrīvēt vairāk laika, vienlaikus neapdraudot nodarbinātības stabilitāti, ir ļoti svarīgs gan bērniem, gan sabiedrībai;

| 26. | atzīst, ka apmaksāta aprūpes atvaļinājuma ieviešana ir būtisks priekšlikums, kas dod iespēju leģitimizēt personas, kuras brīvprātīgi un neoficiāli rūpējas par aprūpējamiem tuviniekiem, kuri ir gados veci vai ar invaliditāti, un sniegt viņām atbalstu par apņēmīgo rīcību ģimenes lokā paaudžu solidaritātes vārdā. Tomēr pūliņi vēl ir jāturpina, lai nodrošinātu pietiekami daudz ilgtermiņa aprūpes struktūru, kas spētu apmierināt jaunās vajadzības, un lai tiktu paredzēti Eiropas līdzekļi ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu sniegšanai. Šie abi aspekti ir noteikti jāievēro, lai palīdzētu dalībvalstīm pārvaldīt pašreizējās demogrāfiskās tendences Eiropā: sabiedrības novecošanu, dzimstības līmeņa samazināšanos un paredzamā dzīves ilguma pagarināšanos. Lai varētu nodrošināt darba un privātās dzīves līdzsvaru, kā arī sieviešu un vīriešu līdztiesību, līdzekļi ir jāiegulda arī kvalitatīvā ilgtermiņa aprūpē un šo pakalpojumu dažādošanā; |
| --- | --- |

26.

atzīst, ka apmaksāta aprūpes atvaļinājuma ieviešana ir būtisks priekšlikums, kas dod iespēju leģitimizēt personas, kuras brīvprātīgi un neoficiāli rūpējas par aprūpējamiem tuviniekiem, kuri ir gados veci vai ar invaliditāti, un sniegt viņām atbalstu par apņēmīgo rīcību ģimenes lokā paaudžu solidaritātes vārdā. Tomēr pūliņi vēl ir jāturpina, lai nodrošinātu pietiekami daudz ilgtermiņa aprūpes struktūru, kas spētu apmierināt jaunās vajadzības, un lai tiktu paredzēti Eiropas līdzekļi ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu sniegšanai. Šie abi aspekti ir noteikti jāievēro, lai palīdzētu dalībvalstīm pārvaldīt pašreizējās demogrāfiskās tendences Eiropā: sabiedrības novecošanu, dzimstības līmeņa samazināšanos un paredzamā dzīves ilguma pagarināšanos. Lai varētu nodrošināt darba un privātās dzīves līdzsvaru, kā arī sieviešu un vīriešu līdztiesību, līdzekļi ir jāiegulda arī kvalitatīvā ilgtermiņa aprūpē un šo pakalpojumu dažādošanā;

| 27. | atzinīgi vērtē to, ka viens no Eiropas Komisijas ierosinātajiem neleģislatīvajiem pasākumiem ir priekšlikumus radīt vairāk datu un kvalitatīvākus datus, un uzsver, ka dati jāvāc vietējā un reģionālā līmenī, lai varētu izstrādāt mērķorientētus un resursu ziņā efektīvus politikas pasākumus; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē to, ka viens no Eiropas Komisijas ierosinātajiem neleģislatīvajiem pasākumiem ir priekšlikumus radīt vairāk datu un kvalitatīvākus datus, un uzsver, ka dati jāvāc vietējā un reģionālā līmenī, lai varētu izstrādāt mērķorientētus un resursu ziņā efektīvus politikas pasākumus;

| 28. | būtu skaidri jāatzīst izglītojošā nozīme, kas saistīta ar pirmsskolas pakalpojumiem un, attiecīgi, izveidotajos atbalsta pasākumos šis aspekts būtu jāņem vērā, lai pozitīvi izceltu šajā darbā iesaistīto personālu un uzlabotu sabiedrības attieksmi pret darbu šajā tik sarežģītajā darbības jomā; |
| --- | --- |

28.

būtu skaidri jāatzīst izglītojošā nozīme, kas saistīta ar pirmsskolas pakalpojumiem un, attiecīgi, izveidotajos atbalsta pasākumos šis aspekts būtu jāņem vērā, lai pozitīvi izceltu šajā darbā iesaistīto personālu un uzlabotu sabiedrības attieksmi pret darbu šajā tik sarežģītajā darbības jomā;

| 29. | uzsver: jaunās direktīvas sekmes būs atkarīgas ne tikai no labākas aizsardzības atvaļinājuma laikā, bet arī no tā, kā tiks risināta vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības problēma, un no tā, kā tiks nodrošināta lielāka vienlīdzība darba tirgū; |
| --- | --- |

29.

uzsver: jaunās direktīvas sekmes būs atkarīgas ne tikai no labākas aizsardzības atvaļinājuma laikā, bet arī no tā, kā tiks risināta vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības problēma, un no tā, kā tiks nodrošināta lielāka vienlīdzība darba tirgū;

| 30. | ierosina vākt datus par darba laiku, tostarp sadalījumā pa dzimumiem un vecumiem, lai iegūtu informāciju par krustenisko diskrimināciju; |
| --- | --- |

30.

ierosina vākt datus par darba laiku, tostarp sadalījumā pa dzimumiem un vecumiem, lai iegūtu informāciju par krustenisko diskrimināciju;

| 31. | iesaka sadarboties ar Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu (EIGE), Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu (Eurofound), Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru (Cedefop) un valstu un reģionālajām līdztiesības iestādēm, lai pastāvīgi atjauninātu rādītājus, kas atspoguļo darba un privātās dzīves līdzsvaru, un nodrošinātu šo datu atbilstību un pieejamību vajadzīgajā laikā; |
| --- | --- |

31.

iesaka sadarboties ar Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu (EIGE), Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu (Eurofound), Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru (Cedefop) un valstu un reģionālajām līdztiesības iestādēm, lai pastāvīgi atjauninātu rādītājus, kas atspoguļo darba un privātās dzīves līdzsvaru, un nodrošinātu šo datu atbilstību un pieejamību vajadzīgajā laikā;

| 32. | aicina Komisiju mudināt dalībvalstis iekļaut dzimumu līdztiesības jautājumus obligātajā un pirmsskolas izglītībā un turpināt valsts pārvaldes iestāžu īstenoto informēšanas un izpratnes veicināšanas darbu; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju mudināt dalībvalstis iekļaut dzimumu līdztiesības jautājumus obligātajā un pirmsskolas izglītībā un turpināt valsts pārvaldes iestāžu īstenoto informēšanas un izpratnes veicināšanas darbu;

| 33. | mudina Komisijas centienus vērst uz spēkā esošo Eiropas tiesību aktu un izvirzīto mērķu īstenošanu un izpildes panākšanu, lai nodrošinātu vecāku un aprūpētāju darba un privātās dzīves līdzsvaru. Eiropas Savienībai būtu jāizstrādā un jāpieņem jauna daudzgadu dzimumu līdztiesības stratēģija, jāpārrauga stāvoklis dalībvalstīs un jāizplata informācija un labas prakses piemēri dzimumu līdztiesības jomā. Plašāka dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana varētu dot impulsu dalībvalstu centieniem. |
| --- | --- |

33.

mudina Komisijas centienus vērst uz spēkā esošo Eiropas tiesību aktu un izvirzīto mērķu īstenošanu un izpildes panākšanu, lai nodrošinātu vecāku un aprūpētāju darba un privātās dzīves līdzsvaru. Eiropas Savienībai būtu jāizstrādā un jāpieņem jauna daudzgadu dzimumu līdztiesības stratēģija, jāpārrauga stāvoklis dalībvalstīs un jāizplata informācija un labas prakses piemēri dzimumu līdztiesības jomā. Plašāka dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana varētu dot impulsu dalībvalstu centieniem.

| 34. | aicina Komisiju mudināt dalībvalstis īstenot pasākumus, kas samazinātu strādājošo vecāku bērnu aprūpes finansiālās izmaksas laikposmā no bērna piedzimšanas līdz obligātajam skolas vecumam; |
| --- | --- |

34.

aicina Komisiju mudināt dalībvalstis īstenot pasākumus, kas samazinātu strādājošo vecāku bērnu aprūpes finansiālās izmaksas laikposmā no bērna piedzimšanas līdz obligātajam skolas vecumam;

| 35. | aicina Komisiju mudināt dalībvalstis apsvērt MVU un mikrouzņēmumu situāciju un veikt ekonomikas pasākumus, lai tie varētu sekmēt savu darbinieku un darbinieču profesionālās un privātās dzīves līdzsvarotību. |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju mudināt dalībvalstis apsvērt MVU un mikrouzņēmumu situāciju un veikt ekonomikas pasākumus, lai tie varētu sekmēt savu darbinieku un darbinieču profesionālās un privātās dzīves līdzsvarotību.

Briselē, 2017. gada 30. novembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīva 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 7. jūlija Direktīva 2010/41/ES par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu vīriešiem un sievietēm, kas darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar kuru atceļ Padomes Direktīvu 86/613/EEK (OV L 180, 15.7.2010., 1. lpp.)

17

(18)  Padomes 1992. gada 19. oktobra Direktīva 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti (desmitā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (OV L 348, 28.11.1992., 1. lpp.).

18

(19)  Padomes 1997. gada 15. decembra Direktīva 97/81/EK par UNICE, CEEP un EAK noslēgto pamatnolīgumu par nepilna darba laika darbu (OV L 14, 20.1.1998., 9. lpp.).

19

UNICE

CEEP

(20)  Padomes 2010. gada 8. marta Direktīva 2010/18/ES, ar ko īsteno pārskatīto BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP un ETUC pamatnolīgumu par vecāku atvaļinājumu un atceļ Direktīvu 96/34/EK (OV L 68, 18.3.2010., 13. lpp.).

20

BUSINESSEUROPE

UEAPME

CEEP

ETUC

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīva 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 7. jūlija Direktīva 2010/41/ES par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu vīriešiem un sievietēm, kas darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar kuru atceļ Padomes Direktīvu 86/613/EEK (OV L 180, 15.7.2010., 1. lpp.).

17

(18)  Padomes 1992. gada 19. oktobra Direktīva 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti (desmitā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (OV L 348, 28.11.1992., 1. lpp.).

18

(19)  Padomes 1997. gada 15. decembra Direktīva 97/81/EK par UNICE, CEEP un EAK noslēgto pamatnolīgumu par nepilna darba laika darbu (OV L 14, 20.1.1998., 9. lpp.).

19

UNICE

CEEP

(20)  Padomes 2010. gada 8. marta Direktīva 2010/18/ES, ar ko īsteno pārskatīto BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP un ETUC pamatnolīgumu par vecāku atvaļinājumu un atceļ Direktīvu 96/34/EK (OV L 68, 18.3.2010., 13. lpp.).

20

BUSINESSEUROPE

UEAPME

CEEP

ETUC

(21)  
  Komisijas 2013. gada 20. februāra Ieteikums 2013/112/ES “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana”
  (OV L 59, 2.3.2013., 5. lpp.).

21

Komisijas 2013. gada 20. februāra Ieteikums 2013/112/ES “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana”

(21)  Padomes 1999. gada 28. jūnija Direktīva 1999/70/EK par UNICE, CEEP un EAK noslēgto pamatnolīgumu par darbu uz noteiktu laiku (OV L 175, 10.7.1999., 43. lpp.).

21

(21)  Padomes 1999. gada 28. jūnija Direktīva 1999/70/EK par UNICE, CEEP un EAK noslēgto pamatnolīgumu par darbu uz noteiktu laiku (OV L 175, 10.7.1999., 43. lpp.).

21

(1)  Teritoriālās ietekmes novērtējuma ziņojums par darba un privātās dzīves līdzsvaru.

1

(2)  Turpat.

2

---

| 8.5.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 164/73 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 164/73

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Atkritumu pārvēršanas enerģijā loma aprites ekonomikā”

(2018/C 164/12)

| Ziņotāja: | Kata TÜTTŐ (HU/PSE), Budapeštas 12. rajona pašvaldības pārstāve |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Eiropas Reģionu komitejai “Atkritumu pārvēršanas enerģijā loma aprites ekonomikā”
  COM(2017) 34 final |

Ziņotāja:

Kata TÜTTŐ (HU/PSE), Budapeštas 12. rajona pašvaldības pārstāve

Atsauces dokuments:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Eiropas Reģionu komitejai “Atkritumu pārvēršanas enerģijā loma aprites ekonomikā”

COM(2017) 34 final

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Vispārīgas piezīmes

| 1. | atkārtoti apstiprina, ka atkritumu apsaimniekošanas hierarhija ir būtisks aprites ekonomikas princips, un atzīst, ka enerģijas utilizācijas procesi var sekmēt pāreju uz aprites ekonomiku, ja vien izvēlētie risinājumi neradīs šķēršļus virzībai uz augstāka līmeņa sasniegšanu atkritumu rašanās novēršanā, reciklēšanā un ražojumu atkalizmantošanā; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti apstiprina, ka atkritumu apsaimniekošanas hierarhija ir būtisks aprites ekonomikas princips, un atzīst, ka enerģijas utilizācijas procesi var sekmēt pāreju uz aprites ekonomiku, ja vien izvēlētie risinājumi neradīs šķēršļus virzībai uz augstāka līmeņa sasniegšanu atkritumu rašanās novēršanā, reciklēšanā un ražojumu atkalizmantošanā;

| 2. | atkārtoti apstiprina, ka, lai īstenotu pilnīgas aprites ekonomikas vērienīgo mērķi, ir nepieciešama visu līmeņu politiskā griba veikt vajadzīgos pasākumus, noturīgas pārmaiņas sabiedriskajā domā un patērētāju ieradumos, kā arī jāveido stabils preču un materiālu tirgus, kas balstīts uz otrreizējām izejvielām; |
| --- | --- |

2.

atkārtoti apstiprina, ka, lai īstenotu pilnīgas aprites ekonomikas vērienīgo mērķi, ir nepieciešama visu līmeņu politiskā griba veikt vajadzīgos pasākumus, noturīgas pārmaiņas sabiedriskajā domā un patērētāju ieradumos, kā arī jāveido stabils preču un materiālu tirgus, kas balstīts uz otrreizējām izejvielām;

| 3. | vēlreiz apstiprina, ka nenovēršamu un nereciklējamu atkritumu utilizācija augstas efektivitātes sadedzināšanas iekārtās, ar zināmiem nosacījumiem, ir aprites ekonomikas neatņemama sastāvdaļa un ka tai ir liela nozīme daudzās dalībvalstīs un reģionos, lai tuvākajā nākotnē atkritumu noglabāšanu poligonos būtiski samazinātu; turklāt atkritumu utilizācija palīdz nodrošināt energoapgādi; |
| --- | --- |

3.

vēlreiz apstiprina, ka nenovēršamu un nereciklējamu atkritumu utilizācija augstas efektivitātes sadedzināšanas iekārtās, ar zināmiem nosacījumiem, ir aprites ekonomikas neatņemama sastāvdaļa un ka tai ir liela nozīme daudzās dalībvalstīs un reģionos, lai tuvākajā nākotnē atkritumu noglabāšanu poligonos būtiski samazinātu; turklāt atkritumu utilizācija palīdz nodrošināt energoapgādi;

| 4. | uzsver, ka, plānojot atkritumu utilizāciju, būtu jābalstās arī uz ES noteikto atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, atkritumu daudzuma maksimālu samazināšanu un apsvērumiem saistībā ar aprites ciklu un ka aprites ekonomikā nedrīkst enerģijas utilizācijas nolūkā novirzīties no modeļa, ko raksturo augsts atkritumu reciklēšanas līmenis, un tādēļ šo iekārtu jaudai nevajadzētu būt pārmērīgi lielai. Tomēr jāuzsver, ka apritē būtu jālaiž tikai tie atkritumi, kas ir piemēroti reciklēšanai, un ka pārējo atkritumu apglabāšana poligonos ir vienīgi pēdējais solis. Tāpēc priekšroka ir jādod enerģijas utilizācijai, nevis atkritumu apglabāšanai poligonos; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka, plānojot atkritumu utilizāciju, būtu jābalstās arī uz ES noteikto atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, atkritumu daudzuma maksimālu samazināšanu un apsvērumiem saistībā ar aprites ciklu un ka aprites ekonomikā nedrīkst enerģijas utilizācijas nolūkā novirzīties no modeļa, ko raksturo augsts atkritumu reciklēšanas līmenis, un tādēļ šo iekārtu jaudai nevajadzētu būt pārmērīgi lielai. Tomēr jāuzsver, ka apritē būtu jālaiž tikai tie atkritumi, kas ir piemēroti reciklēšanai, un ka pārējo atkritumu apglabāšana poligonos ir vienīgi pēdējais solis. Tāpēc priekšroka ir jādod enerģijas utilizācijai, nevis atkritumu apglabāšanai poligonos;

| 5. | brīdina, ka ir ļoti svarīgi pilnīgi un pareizi īstenot spēkā esošos ES tiesību aktus par atkritumiem, lai radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus atkritumu apsaimniekošanai visā Eiropā; |
| --- | --- |

5.

brīdina, ka ir ļoti svarīgi pilnīgi un pareizi īstenot spēkā esošos ES tiesību aktus par atkritumiem, lai radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus atkritumu apsaimniekošanai visā Eiropā;

| 6. | aicina dalībvalstis visos pārvaldības līmeņos darīt visu iespējamo, lai mazinātu atkritumu noglabāšanu poligonos un sadedzināmo, nereģenerējamo atkritumu daudzumu (it sevišķi tad, ja nenotiek enerģijas utilizācija), īpašu uzmanību pievēršot atkritumu rašanās novēršanai, atkritumu dalītas savākšanas izvēršanai un ieguldījumiem darbībās, kuras atkritumu apsaimniekošanas hierarhijā atrodas augstāk; |
| --- | --- |

6.

aicina dalībvalstis visos pārvaldības līmeņos darīt visu iespējamo, lai mazinātu atkritumu noglabāšanu poligonos un sadedzināmo, nereģenerējamo atkritumu daudzumu (it sevišķi tad, ja nenotiek enerģijas utilizācija), īpašu uzmanību pievēršot atkritumu rašanās novēršanai, atkritumu dalītas savākšanas izvēršanai un ieguldījumiem darbībās, kuras atkritumu apsaimniekošanas hierarhijā atrodas augstāk;

| 7. | norāda, ka starp Eiropas reģioniem pastāv milzīgas atšķirības ne tikai attiecībā uz sadzīves atkritumu apjomu, bet arī attiecībā uz to apstrādi. Daži reģioni jau tagad, neizmantojot enerģijas utilizāciju, pārsniedz ES mērķus atkritumu jomā savukārt citi tā arī nesasniedz noteiktos minimālos mērķus. Tas liecina, ka līdzīgu sistēmu ieviešana var radīt ļoti atšķirīgus gala rezultātus un ka vietējā līmeņa iesaistīšanās noteikto mērķu sasniegšanā ir būtiski nozīmīga; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka starp Eiropas reģioniem pastāv milzīgas atšķirības ne tikai attiecībā uz sadzīves atkritumu apjomu, bet arī attiecībā uz to apstrādi. Daži reģioni jau tagad, neizmantojot enerģijas utilizāciju, pārsniedz ES mērķus atkritumu jomā savukārt citi tā arī nesasniedz noteiktos minimālos mērķus. Tas liecina, ka līdzīgu sistēmu ieviešana var radīt ļoti atšķirīgus gala rezultātus un ka vietējā līmeņa iesaistīšanās noteikto mērķu sasniegšanā ir būtiski nozīmīga;

| 8. | atgādina, ka atkritumu apsaimniekošanas hierarhija ir ES atkritumu apsaimniekošanas politikas un tiesiskā regulējuma galvenais pīlārs un ir izšķirošs faktors pārejai uz aprites ekonomiku. Tās galvenais mērķis ir sakārtot prioritātes tā, lai līdz minimumam samazinātu negatīvo ietekmi uz vidi un optimizētu resursu izmantošanas efektivitāti atkritumu rašanās novēršanas un apsaimniekošanas jomā; |
| --- | --- |

8.

atgādina, ka atkritumu apsaimniekošanas hierarhija ir ES atkritumu apsaimniekošanas politikas un tiesiskā regulējuma galvenais pīlārs un ir izšķirošs faktors pārejai uz aprites ekonomiku. Tās galvenais mērķis ir sakārtot prioritātes tā, lai līdz minimumam samazinātu negatīvo ietekmi uz vidi un optimizētu resursu izmantošanas efektivitāti atkritumu rašanās novēršanas un apsaimniekošanas jomā;

| 9. | uzsver, ka, ņemot vērā dalībvalstu un reģionu ļoti atšķirīgo situāciju un iespējas saistībā ar atkritumu pārvēršanu enerģijā, ļoti atšķirīgi var būt arī vispārīgo mērķu sasniegšanai vispiemērotākie risinājumi, un tādēļ būtu jāizvairās no vienveidīgas pieejas; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka, ņemot vērā dalībvalstu un reģionu ļoti atšķirīgo situāciju un iespējas saistībā ar atkritumu pārvēršanu enerģijā, ļoti atšķirīgi var būt arī vispārīgo mērķu sasniegšanai vispiemērotākie risinājumi, un tādēļ būtu jāizvairās no vienveidīgas pieejas;

Atkritumu dalīta savākšana

| 10. | secina, ka bioatkritumi ir būtiska daļa no mājsaimniecību atkritumiem, un uzsver, ka ir jāpievērš lielāka uzmanība bioatkritumu pastiprinātai reciklēšanai, piemēram pievēršoties tādiem procesiem kā tīru, atbilstīgi šķirotu bioloģiski noārdāmu atkritumu anaerobā noārdīšanās, kas apvieno materiālu reciklēšanu un enerģijas utilizāciju. Bioatkritumi būtu jāsavāc, pamatojoties uz vietējiem un reģionāliem apstākļiem, un šajā jomā vajadzētu būt plašām attīstības un inovācijas iespējām. Tādēļ ir svarīgi atkritumu savākšanu organizēt tādā veidā, kas vietējā skatījumā ir vispiemērotākais, lai sasniegtu Pamatdirektīvā par atkritumiem noteiktos pārstrādes mērķus, un nenoteikt vietējām un reģionālajām pašvaldībām prasības attiecībā uz savākšanas procedūru; |
| --- | --- |

10.

secina, ka bioatkritumi ir būtiska daļa no mājsaimniecību atkritumiem, un uzsver, ka ir jāpievērš lielāka uzmanība bioatkritumu pastiprinātai reciklēšanai, piemēram pievēršoties tādiem procesiem kā tīru, atbilstīgi šķirotu bioloģiski noārdāmu atkritumu anaerobā noārdīšanās, kas apvieno materiālu reciklēšanu un enerģijas utilizāciju. Bioatkritumi būtu jāsavāc, pamatojoties uz vietējiem un reģionāliem apstākļiem, un šajā jomā vajadzētu būt plašām attīstības un inovācijas iespējām. Tādēļ ir svarīgi atkritumu savākšanu organizēt tādā veidā, kas vietējā skatījumā ir vispiemērotākais, lai sasniegtu Pamatdirektīvā par atkritumiem noteiktos pārstrādes mērķus, un nenoteikt vietējām un reģionālajām pašvaldībām prasības attiecībā uz savākšanas procedūru;

| 11. | uzskata, ka, ņemot vērā ES reģionu atšķirīgo attīstības līmeni un salīdzinoši augstās izmaksas arvien sarežģītāku reciklēšanas un enerģijas utilizācijas sistēmu ieviešanai, būtu jāpārbauda, kādā veidā varētu nodrošināt lielāku finansējumu pasākumiem šajā jomā. Tas ir visu dalībvalstu iedzīvotāju interesēs; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka, ņemot vērā ES reģionu atšķirīgo attīstības līmeni un salīdzinoši augstās izmaksas arvien sarežģītāku reciklēšanas un enerģijas utilizācijas sistēmu ieviešanai, būtu jāpārbauda, kādā veidā varētu nodrošināt lielāku finansējumu pasākumiem šajā jomā. Tas ir visu dalībvalstu iedzīvotāju interesēs;

| 12. | norāda, ka daudzos reģionos, neraugoties uz atkritumu dalītas savākšanas augsto līmeni, atkritumu pārstrāde nav proporcionāla šim līmenim, un tāpēc ir jāizstrādā īpaši politiski instrumenti, ar kuriem novērst šo neatbilstību; īpaši svarīgi ir noteikt prasības, lai atbilstīgā cenu konkurences sistēmā veicinātu otrreizējo izejvielu, nevis pamata izejvielu izmantošanu; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka daudzos reģionos, neraugoties uz atkritumu dalītas savākšanas augsto līmeni, atkritumu pārstrāde nav proporcionāla šim līmenim, un tāpēc ir jāizstrādā īpaši politiski instrumenti, ar kuriem novērst šo neatbilstību; īpaši svarīgi ir noteikt prasības, lai atbilstīgā cenu konkurences sistēmā veicinātu otrreizējo izejvielu, nevis pamata izejvielu izmantošanu;

| 13. | atbalsta tādu atkritumu šķirošanas un pārstrādes mehānismu izplatīšanu, kas nodrošina kvalitatīvus atkritumus ar zemu kaitīgo vielu saturu. Var izmantot arī citas metodes, piemēram, aizstāt fosilo kurināmo ar atkritumiem, kas iegūti no fosilā kurināmā sadedzināšanas iekārtās, kas paredzētas cementa un būvkaļķu ražošanai, vai bioloģiski noārdāmo atkritumu anaerobo noārdīšanos, vai no atkritumiem iegūtā kurināmā ražošanu. Sadedzināšanas jaudas palielināšana ir tomēr papildu risinājums, kuram jāpalīdz novērst jaunu poligonu veidošanu reģionos, kuros ir zema atkritumu sadedzināšanas jauda. Kopumā tas labvēlīgāk ietekmē vidi. Šādas atkritumu sadedzināšanas iekārtas būtu vienlaikus jāizmanto enerģijas utilizācijai; |
| --- | --- |

13.

atbalsta tādu atkritumu šķirošanas un pārstrādes mehānismu izplatīšanu, kas nodrošina kvalitatīvus atkritumus ar zemu kaitīgo vielu saturu. Var izmantot arī citas metodes, piemēram, aizstāt fosilo kurināmo ar atkritumiem, kas iegūti no fosilā kurināmā sadedzināšanas iekārtās, kas paredzētas cementa un būvkaļķu ražošanai, vai bioloģiski noārdāmo atkritumu anaerobo noārdīšanos, vai no atkritumiem iegūtā kurināmā ražošanu. Sadedzināšanas jaudas palielināšana ir tomēr papildu risinājums, kuram jāpalīdz novērst jaunu poligonu veidošanu reģionos, kuros ir zema atkritumu sadedzināšanas jauda. Kopumā tas labvēlīgāk ietekmē vidi. Šādas atkritumu sadedzināšanas iekārtas būtu vienlaikus jāizmanto enerģijas utilizācijai;

Sadedzināšanas jaudas

| 14. | atzīst, ka, lai īstenotu pāreju uz aprites ekonomiku, nereciklējamu atkritumu apsaimniekošanas plānošanas posmā ir jāatrod pienācīgs atkritumu pārvēršanas enerģijā jaudas līdzsvars, lai novērstu ekonomiskos zaudējumus vai infrastruktūras šķēršļu radīšanu augstāka reciklēšanas līmeņa nodrošināšanai; |
| --- | --- |

14.

atzīst, ka, lai īstenotu pāreju uz aprites ekonomiku, nereciklējamu atkritumu apsaimniekošanas plānošanas posmā ir jāatrod pienācīgs atkritumu pārvēršanas enerģijā jaudas līdzsvars, lai novērstu ekonomiskos zaudējumus vai infrastruktūras šķēršļu radīšanu augstāka reciklēšanas līmeņa nodrošināšanai;

| 15. | norāda, ka, raugoties no aprites ekonomikas viedokļa, atkritumu sadedzināšanas iespēju izvērtēšanā ir obligāti jāņem vērā atkritumu transportēšanas attālums līdz vietai, kur tos sadedzina, un tādi parametri kā attālums līdz citiem atkritumu šķirošanas un pārstrādes centriem (un to aptvēruma teritorijām), iedzīvotāju skaits konkrētajā aptvēruma teritorijā, atkritumu apjoms un prognozes attiecībā uz minēto parametru tendencēm, lai tādējādi vēl vairāk samazinātu negatīvo ietekmi uz vidi |
| --- | --- |

15.

norāda, ka, raugoties no aprites ekonomikas viedokļa, atkritumu sadedzināšanas iespēju izvērtēšanā ir obligāti jāņem vērā atkritumu transportēšanas attālums līdz vietai, kur tos sadedzina, un tādi parametri kā attālums līdz citiem atkritumu šķirošanas un pārstrādes centriem (un to aptvēruma teritorijām), iedzīvotāju skaits konkrētajā aptvēruma teritorijā, atkritumu apjoms un prognozes attiecībā uz minēto parametru tendencēm, lai tādējādi vēl vairāk samazinātu negatīvo ietekmi uz vidi

| 16. | norāda, ka, vērtējot un plānojot sadedzināšanas iekārtu jaudu, ir jāņem vērā ne tikai sadzīves atkritumi, jo liela daļa enerģijas utilizācijai paredzēto resursu tiek iegūti no citu avotu atkritumiem; |
| --- | --- |

16.

norāda, ka, vērtējot un plānojot sadedzināšanas iekārtu jaudu, ir jāņem vērā ne tikai sadzīves atkritumi, jo liela daļa enerģijas utilizācijai paredzēto resursu tiek iegūti no citu avotu atkritumiem;

| 17. | uzskata, ka Eiropas Komisija savos ieteikumos diemžēl pievēršas tikai pārmērīgai atkritumu sadedzināšanas jaudai. Tomēr augstais atkritumu apglabāšanas rādītājs Savienībā liecina, ka arī pārāk zema jauda ir problēma, kas jārisina. Lai samazinātu atkritumu daudzumu, ir svarīgi izvirzīt skaidrākas prasības attiecībā uz atkārtotu izmantošanu un pārstrādi un veicināt pārstrādāto materiālu izmantošanu produktu ražošanā, vienlaikus apdomājot arī iespēju izņemt no aprites kaitīgas vielas; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka Eiropas Komisija savos ieteikumos diemžēl pievēršas tikai pārmērīgai atkritumu sadedzināšanas jaudai. Tomēr augstais atkritumu apglabāšanas rādītājs Savienībā liecina, ka arī pārāk zema jauda ir problēma, kas jārisina. Lai samazinātu atkritumu daudzumu, ir svarīgi izvirzīt skaidrākas prasības attiecībā uz atkārtotu izmantošanu un pārstrādi un veicināt pārstrādāto materiālu izmantošanu produktu ražošanā, vienlaikus apdomājot arī iespēju izņemt no aprites kaitīgas vielas;

| 18. | piekrīt Eiropas Komisijas viedoklim, ka, neraugoties uz to, ka daudzās dalībvalstīs atkritumu pārvēršana enerģijā ir ļoti svarīga, lai novērstu atkritumu noglabāšanu poligonos, pārmērīgi liela atkritumu sadedzināšanas jauda var apturēt pāreju uz citu tehnoloģiju, kas kavētu mērķu sasniegšanu atkritumu jomā; |
| --- | --- |

18.

piekrīt Eiropas Komisijas viedoklim, ka, neraugoties uz to, ka daudzās dalībvalstīs atkritumu pārvēršana enerģijā ir ļoti svarīga, lai novērstu atkritumu noglabāšanu poligonos, pārmērīgi liela atkritumu sadedzināšanas jauda var apturēt pāreju uz citu tehnoloģiju, kas kavētu mērķu sasniegšanu atkritumu jomā;

| 19. | iesaka panākt mazāk efektīvo veco atkritumu sadedzināšanas iekārtu energoefektivitātes optimālo līmeni, lai veicinātu Eiropas Savienības enerģētisko neatkarību un samazinātu neatjaunojamu fosilo resursu patēriņu. Ja no ekonomiskā un tehniskā viedokļa šāda uzlabošana nav iespējama, to ekspluatācija ir jāpārtrauc un pakāpeniski jāatceļ atbalsta mehānismi tām iekārtām, kuras netiek pielāgotas, jo īpaši dalībvalstīs, kurās ir jaudas pārpalikums. |
| --- | --- |

19.

iesaka panākt mazāk efektīvo veco atkritumu sadedzināšanas iekārtu energoefektivitātes optimālo līmeni, lai veicinātu Eiropas Savienības enerģētisko neatkarību un samazinātu neatjaunojamu fosilo resursu patēriņu. Ja no ekonomiskā un tehniskā viedokļa šāda uzlabošana nav iespējama, to ekspluatācija ir jāpārtrauc un pakāpeniski jāatceļ atbalsta mehānismi tām iekārtām, kuras netiek pielāgotas, jo īpaši dalībvalstīs, kurās ir jaudas pārpalikums.

| 20. | iesaka dalībvalstīm, kurām ir vāja atkritumu sadedzināšanas jauda vai tās nav vispār, pastiprināti pievērsties atkritumu dalītai savākšanai un atkritumu reciklēšanai – ir jāveicina atkritumu dalīta savākšana to rašanās vietā, jo tas ir priekšnoteikums, lai iegūtu atkritumus ar labu kvalitāti, kas ir ļoti svarīga reciklēšanai – un enerģijas utilizāciju paplašināt tikai tad, ja tā ir rūpīgi plānota, ņemot vērā, ka tas pārsvarā ir pagaidu risinājums, pārejot no sistēmas, kuras pamatā ir galvenokārt atkritumu apglabāšana, uz tādu sistēmu, kuras primārais mērķis ir reciklēšana; |
| --- | --- |

20.

iesaka dalībvalstīm, kurām ir vāja atkritumu sadedzināšanas jauda vai tās nav vispār, pastiprināti pievērsties atkritumu dalītai savākšanai un atkritumu reciklēšanai – ir jāveicina atkritumu dalīta savākšana to rašanās vietā, jo tas ir priekšnoteikums, lai iegūtu atkritumus ar labu kvalitāti, kas ir ļoti svarīga reciklēšanai – un enerģijas utilizāciju paplašināt tikai tad, ja tā ir rūpīgi plānota, ņemot vērā, ka tas pārsvarā ir pagaidu risinājums, pārejot no sistēmas, kuras pamatā ir galvenokārt atkritumu apglabāšana, uz tādu sistēmu, kuras primārais mērķis ir reciklēšana;

| 21. | atbalsta atkritumu pārvadāšanu starp dalībvalstīm un reģioniem enerģijas utilizācijas nolūkā, lai novērstu vai samazinātu atkritumu noglabāšanu poligonos, ņemot vērā arī to, ka tas sekmē esošo sadedzināšanas iekārtu jaudas efektīvāku izmantošanu. Tas papildina valstiskas un reģionālas koncepcijas. Komiteja uzskata, ka, vērtējot, vai atkritumu pārvadāšana starp dalībvalstīm ir pamatota, ir jāņem vērā arī taisnīguma un solidaritātes aspekti, lai attiecīgās valstis un reģioni varētu vienlīdzīgi izmantot šīs darbības radītās ekoloģiskās, ekonomiskās un sociālās priekšrocības; |
| --- | --- |

21.

atbalsta atkritumu pārvadāšanu starp dalībvalstīm un reģioniem enerģijas utilizācijas nolūkā, lai novērstu vai samazinātu atkritumu noglabāšanu poligonos, ņemot vērā arī to, ka tas sekmē esošo sadedzināšanas iekārtu jaudas efektīvāku izmantošanu. Tas papildina valstiskas un reģionālas koncepcijas. Komiteja uzskata, ka, vērtējot, vai atkritumu pārvadāšana starp dalībvalstīm ir pamatota, ir jāņem vērā arī taisnīguma un solidaritātes aspekti, lai attiecīgās valstis un reģioni varētu vienlīdzīgi izmantot šīs darbības radītās ekoloģiskās, ekonomiskās un sociālās priekšrocības;

Ekonomiskās un sociālās sekas

| 22. | vērš uzmanību, ka sadzīves atkritumu daudzums uz iedzīvotāju var ievērojami atšķirties starp dalībvalstīm un reģioniem un ka starp atsevišķām dalībvalstīm šis daudzums var atšķirties pat vairāk nekā divkāršā apmērā. Šīs atšķirības var izskaidrot ar vairākiem iemesliem, taču atkarībā no vietas ļoti mazs atkritumu daudzums ir saistīts ar atbildīgu patēriņu vai nabadzību. Stratēģijās atkritumu jomā ir jāņem vērā visi šie aspekti, jo ļoti atšķirīgie politiskie instrumenti un atbalsta mehānismi var būt efektīvi noteikto mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

22.

vērš uzmanību, ka sadzīves atkritumu daudzums uz iedzīvotāju var ievērojami atšķirties starp dalībvalstīm un reģioniem un ka starp atsevišķām dalībvalstīm šis daudzums var atšķirties pat vairāk nekā divkāršā apmērā. Šīs atšķirības var izskaidrot ar vairākiem iemesliem, taču atkarībā no vietas ļoti mazs atkritumu daudzums ir saistīts ar atbildīgu patēriņu vai nabadzību. Stratēģijās atkritumu jomā ir jāņem vērā visi šie aspekti, jo ļoti atšķirīgie politiskie instrumenti un atbalsta mehānismi var būt efektīvi noteikto mērķu sasniegšanā;

| 23. | vērš uzmanību uz to, ka dažos reģionos iedzīvotāji sadedzina atkritumus mājas krāsnīs, un tā ir būtiska problēma, kas saistīta daļēji ar enerģētisko nabadzību, daļēji ar nevērību un nepietiekamām zināšanām par šādas prakses negatīvajām sekām, un ka atšķirībā no specializētajām sadedzināšanas iekārtām ar piemērotām filtrēšanas sistēmām šāda izmantošana rada būtisku kaitējumu videi un augstu risku sabiedrības veselībai, turklāt tā neatbilst sociālās integrācijas pamatnosacījumiem. Tāpēc Komiteja aicina Eiropas Komisiju darbībās, kas saistītas ar atkritumu pārvēršanu enerģijā, iekļaut arī enerģētiskās nabadzības apkarošanu un pieņemt stratēģijas, kuras veicinātu labāku izpratni par sadzīves atkritumu sadedzināšanas kaitīgajām sekām; |
| --- | --- |

23.

vērš uzmanību uz to, ka dažos reģionos iedzīvotāji sadedzina atkritumus mājas krāsnīs, un tā ir būtiska problēma, kas saistīta daļēji ar enerģētisko nabadzību, daļēji ar nevērību un nepietiekamām zināšanām par šādas prakses negatīvajām sekām, un ka atšķirībā no specializētajām sadedzināšanas iekārtām ar piemērotām filtrēšanas sistēmām šāda izmantošana rada būtisku kaitējumu videi un augstu risku sabiedrības veselībai, turklāt tā neatbilst sociālās integrācijas pamatnosacījumiem. Tāpēc Komiteja aicina Eiropas Komisiju darbībās, kas saistītas ar atkritumu pārvēršanu enerģijā, iekļaut arī enerģētiskās nabadzības apkarošanu un pieņemt stratēģijas, kuras veicinātu labāku izpratni par sadzīves atkritumu sadedzināšanas kaitīgajām sekām;

| 24. | ir svarīgi noskaidrot, kā atkritumu apsaimniekošanas izmaksas tiek segtas un kurš tās sedz, jo daudzās dalībvalstīs tās jau ir nesamērīgi lielas salīdzinājumā ar mājsaimniecību ienākumiem. Tādēļ ir nepieciešams cieši uzraudzīt ekonomiskās un sociālās sekas; šī situācija ir īpaši problemātiska daudzās salās un tālākajos reģionos, kur ir mazs iedzīvotāju skaits vai kur ir ļoti daudz tūristu; |
| --- | --- |

24.

ir svarīgi noskaidrot, kā atkritumu apsaimniekošanas izmaksas tiek segtas un kurš tās sedz, jo daudzās dalībvalstīs tās jau ir nesamērīgi lielas salīdzinājumā ar mājsaimniecību ienākumiem. Tādēļ ir nepieciešams cieši uzraudzīt ekonomiskās un sociālās sekas; šī situācija ir īpaši problemātiska daudzās salās un tālākajos reģionos, kur ir mazs iedzīvotāju skaits vai kur ir ļoti daudz tūristu;

Politikas īstenošanas rīki

| 25. | uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir noteicošā loma Savienības kopīgo mērķu sasniegšanā atkritumu apsaimniekošanas jomā, jo īpaši sadzīves atkritumu apsaimniekošanas jomā, jo pašvaldības ir tās, kurām ir jāīsteno lēmumi, turklāt apstākļu lielās daudzveidības dēļ nav iespējams piemērot vienotu risinājumu; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir noteicošā loma Savienības kopīgo mērķu sasniegšanā atkritumu apsaimniekošanas jomā, jo īpaši sadzīves atkritumu apsaimniekošanas jomā, jo pašvaldības ir tās, kurām ir jāīsteno lēmumi, turklāt apstākļu lielās daudzveidības dēļ nav iespējams piemērot vienotu risinājumu;

| 26. | uzsver, ka liela nozīme ir investīcijām, kurām izmanto ES finansēšanas mehānismus, piemēram, Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF), un īpaši uzsver to lomu, kas izpaužas privātā finansējuma piesaistīšanā ar mērķi atbalstīt labākus un vairāk uz aprites ekonomikas principiem orientētus risinājumus atkritumu apsaimniekošanas jomā. Komiteja atzinīgi vērtē arī atbalstu tādu energoefektīvu progresīvo tehnoloģiju laišanai apgrozībā, kas izstrādātas, pateicoties citstarp pētniecības un inovācijas programmām; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka liela nozīme ir investīcijām, kurām izmanto ES finansēšanas mehānismus, piemēram, Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF), un īpaši uzsver to lomu, kas izpaužas privātā finansējuma piesaistīšanā ar mērķi atbalstīt labākus un vairāk uz aprites ekonomikas principiem orientētus risinājumus atkritumu apsaimniekošanas jomā. Komiteja atzinīgi vērtē arī atbalstu tādu energoefektīvu progresīvo tehnoloģiju laišanai apgrozībā, kas izstrādātas, pateicoties citstarp pētniecības un inovācijas programmām;

| 27. | aicina Eiropas Komisiju rūpēties, lai dalībvalstis stratēģijas izstrādē, vajadzīgo tehnisko un fiskālo pasākumu pieņemšanā, finansiālā atbalsta mehānismu izstrādē, kā arī labas prakses piemēru apmaiņā cieši iesaistītu vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

27.

aicina Eiropas Komisiju rūpēties, lai dalībvalstis stratēģijas izstrādē, vajadzīgo tehnisko un fiskālo pasākumu pieņemšanā, finansiālā atbalsta mehānismu izstrādē, kā arī labas prakses piemēru apmaiņā cieši iesaistītu vietējās un reģionālās pašvaldības;

| 28. | norāda, ka pilsoniskās sabiedrības organizāciju un attiecīgo iedzīvotāju iesaistei ir svarīga nozīme, lai sekmētu iedzīvotāju atbildības sajūtu saistībā ar vidi, pieņemtu pareizus lēmumus un efektīvi tos īstenotu; aicina dalībvalstis izvirzīt pēc iespējas skaidrākas prioritātes atkritumu apsaimniekošanas jomā un tādējādi nodrošināt ciešu sadarbību starp visiem atkritumu apsaimniekošanas sistēmā iesaistītajiem dalībniekiem; Sadarbība un pārredzamība atkritumu apsaimniekošanā ir ļoti būtiskas šajā sakarā; |
| --- | --- |

28.

norāda, ka pilsoniskās sabiedrības organizāciju un attiecīgo iedzīvotāju iesaistei ir svarīga nozīme, lai sekmētu iedzīvotāju atbildības sajūtu saistībā ar vidi, pieņemtu pareizus lēmumus un efektīvi tos īstenotu; aicina dalībvalstis izvirzīt pēc iespējas skaidrākas prioritātes atkritumu apsaimniekošanas jomā un tādējādi nodrošināt ciešu sadarbību starp visiem atkritumu apsaimniekošanas sistēmā iesaistītajiem dalībniekiem; Sadarbība un pārredzamība atkritumu apsaimniekošanā ir ļoti būtiskas šajā sakarā;

| 29. | uzskata, ka finansiālais atbalsts visos līmeņos ir jāpielāgo atkritumu apsaimniekošanas hierarhijai un, cik vien iespējams, jāpārvirza uz atkritumu rašanās novēršanu, iedzīvotāju informēšanu, augsti kvalitatīvām atkritumu dalītas savākšanas sistēmām, atkritumu atkārtotas izmantošanas un reciklēšanas infrastruktūras attīstīšanu, kā arī uz pētniecību un inovāciju šajā jomā; atkritumi un gūtie ienākumi ideālā gadījumā būtu jāizmanto vietējo publisko pakalpojumu attīstīšanai un to izmaksu samazināšanai; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka finansiālais atbalsts visos līmeņos ir jāpielāgo atkritumu apsaimniekošanas hierarhijai un, cik vien iespējams, jāpārvirza uz atkritumu rašanās novēršanu, iedzīvotāju informēšanu, augsti kvalitatīvām atkritumu dalītas savākšanas sistēmām, atkritumu atkārtotas izmantošanas un reciklēšanas infrastruktūras attīstīšanu, kā arī uz pētniecību un inovāciju šajā jomā; atkritumi un gūtie ienākumi ideālā gadījumā būtu jāizmanto vietējo publisko pakalpojumu attīstīšanai un to izmaksu samazināšanai;

| 30. | aicina Eiropas Komisiju atbalstīt pašreizējās platformas, kas paredzētas pieredzes apkopošanai, zināšanu pārnesei un pieredzes apmaiņai saistībā ar enerģijas reģenerāciju no atkritumiem, pārbaudītu risinājumu izplatīšanu, kā arī saistīto tehnisko un finansiālo palīdzību, ņemot vērā, ka daudzas vietējās un reģionālās pašvaldības ir īstenojušas dažādas iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt resursu lietderīgu izmantošanu un atbalstīt aprites ekonomiku un kuras var būt par paraugu citiem; |
| --- | --- |

30.

aicina Eiropas Komisiju atbalstīt pašreizējās platformas, kas paredzētas pieredzes apkopošanai, zināšanu pārnesei un pieredzes apmaiņai saistībā ar enerģijas reģenerāciju no atkritumiem, pārbaudītu risinājumu izplatīšanu, kā arī saistīto tehnisko un finansiālo palīdzību, ņemot vērā, ka daudzas vietējās un reģionālās pašvaldības ir īstenojušas dažādas iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt resursu lietderīgu izmantošanu un atbalstīt aprites ekonomiku un kuras var būt par paraugu citiem;

| 31. | aicina Eiropas Komisiju cieši sadarboties ar RK, lai starp pilsētām un reģioniem atbalstītu labas prakses apmaiņu nolūkā rast labākos risinājumus attiecībā, piemēram, uz pilsētu centralizētas siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmām vai problēmām saistībā ar šķirotajiem atkritumiem, kurus reciklēšanas uzņēmumi noraida, un veidu, kā likt pieņemt sadzīves atkritumu šķirošanu, jo laba prakse varētu sekmēt atkritumu apsaimniekošanas sistēmu vērienīgāku attīstību; |
| --- | --- |

31.

aicina Eiropas Komisiju cieši sadarboties ar RK, lai starp pilsētām un reģioniem atbalstītu labas prakses apmaiņu nolūkā rast labākos risinājumus attiecībā, piemēram, uz pilsētu centralizētas siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmām vai problēmām saistībā ar šķirotajiem atkritumiem, kurus reciklēšanas uzņēmumi noraida, un veidu, kā likt pieņemt sadzīves atkritumu šķirošanu, jo laba prakse varētu sekmēt atkritumu apsaimniekošanas sistēmu vērienīgāku attīstību;

| 32. | vērš Eiropas Komisijas uzmanību uz to, ka uzticamu, reālajai situācijai atbilstošu un salīdzināmu datu pieejamība ir priekšnoteikums piemērotam regulējumam un pārdomātai lēmuma pieņemšanai, tomēr pašlaik tas nav pilnībā nodrošināts, īpaši attiecībā uz tiem atkritumiem, kas nav sadzīves atkritumi; |
| --- | --- |

32.

vērš Eiropas Komisijas uzmanību uz to, ka uzticamu, reālajai situācijai atbilstošu un salīdzināmu datu pieejamība ir priekšnoteikums piemērotam regulējumam un pārdomātai lēmuma pieņemšanai, tomēr pašlaik tas nav pilnībā nodrošināts, īpaši attiecībā uz tiem atkritumiem, kas nav sadzīves atkritumi;

| 33. | norāda, ka, izstrādājot politiku, kuras mērķis ir mainīt iedzīvotāju attieksmi pret atkritumu šķirošanu to rašanās vietā, ir svarīgi ņemt vērā dalībvalstu un reģionu kultūras un saimnieciskās atšķirības. Jāatzīmē arī, ka salu un lauku reģionu pašvaldībām ir īpašas ģeogrāfiskās vajadzības un izpildes grūtības; |
| --- | --- |

33.

norāda, ka, izstrādājot politiku, kuras mērķis ir mainīt iedzīvotāju attieksmi pret atkritumu šķirošanu to rašanās vietā, ir svarīgi ņemt vērā dalībvalstu un reģionu kultūras un saimnieciskās atšķirības. Jāatzīmē arī, ka salu un lauku reģionu pašvaldībām ir īpašas ģeogrāfiskās vajadzības un izpildes grūtības;

| 34. | ierosina Eiropas Komisijai, dalībvalstīm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām kā iedzīvotājiem tuvākajam politiskajam līmenim veikt pasākumus izglītības un apmācības jomā, kas ļautu būtiski uzlabot sabiedrības un ekonomikas dalībnieku zināšanas un izpratni par ilgtspējīgu patēriņu, atkritumu daudzuma samazināšanu, dabas resursu un vides aizsardzību, ražotāju atbildību, ražojumu dizainu un reklāmu, piemēram, iekļaujot šos jautājumus izglītības programmās un informācijas kampaņās (kuras varētu īstenot, izmantojot popularizēšanu sociālajos plašsaziņas līdzekļos, skolu apmeklējumus, publiskus pasākumus, preses kampaņas utt.). |
| --- | --- |

34.

ierosina Eiropas Komisijai, dalībvalstīm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām kā iedzīvotājiem tuvākajam politiskajam līmenim veikt pasākumus izglītības un apmācības jomā, kas ļautu būtiski uzlabot sabiedrības un ekonomikas dalībnieku zināšanas un izpratni par ilgtspējīgu patēriņu, atkritumu daudzuma samazināšanu, dabas resursu un vides aizsardzību, ražotāju atbildību, ražojumu dizainu un reklāmu, piemēram, iekļaujot šos jautājumus izglītības programmās un informācijas kampaņās (kuras varētu īstenot, izmantojot popularizēšanu sociālajos plašsaziņas līdzekļos, skolu apmeklējumus, publiskus pasākumus, preses kampaņas utt.).

Briselē, 2017. gada 30. novembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 8.5.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 164/77 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 164/77

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijas rīcības plāns “Nodrošinot pārdomātu, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi””

(2018/C 164/13)

| Ziņotājs: | Jerry LUNDY (IE/ALDE), Sligo grāfistes padomes loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijas rīcības plāns “Nodrošinot pārdomātu, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi”
  COM(2013) 279 final |

Ziņotājs:

Jerry LUNDY (IE/ALDE), Sligo grāfistes padomes loceklis

Atsauces dokuments:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijas rīcības plāns “Nodrošinot pārdomātu, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi”

COM(2013) 279 final

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzinīgi vērtē Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijas rīcības plāna vidusposma novērtēšanu, kas saskaņā ar Eiropas Komisijas priekšlikumu ir jāpabeidz līdz 2017. gada beigām, un to, ka Eiropas Komisija konsultējās ar Komiteju, pieprasot par vidusposma novērtējumu izstrādāt atzinumu, kurš tiks ņemts vērā vispārējā novērtējumā, ko apspriedīs dalībvalstis un reģioni; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijas rīcības plāna vidusposma novērtēšanu, kas saskaņā ar Eiropas Komisijas priekšlikumu ir jāpabeidz līdz 2017. gada beigām, un to, ka Eiropas Komisija konsultējās ar Komiteju, pieprasot par vidusposma novērtējumu izstrādāt atzinumu, kurš tiks ņemts vērā vispārējā novērtējumā, ko apspriedīs dalībvalstis un reģioni;

| 2. | norāda uz Komitejas jau pieņemtajiem atzinumiem, kas attiecas uz zilo ekonomiku (tostarp NAT-VI-018; NAT-VI-019; NAT-V-21, NAT-V-44 un COTER-VI-022) (1); |
| --- | --- |

2.

norāda uz Komitejas jau pieņemtajiem atzinumiem, kas attiecas uz zilo ekonomiku (tostarp NAT-VI-018; NAT-VI-019; NAT-V-21, NAT-V-44 un COTER-VI-022) (1);

| 3. | norāda, ka rīcības plāns paver iespēju rast efektīvākus un konkrētākus risinājumus problēmjautājumiem, ar ko saskaras Atlantijas reģioni un valstis, un ka dalībvalstis un reģioni, ciešāk sadarbojoties, var sasniegt konkrētākus rezultātus; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka rīcības plāns paver iespēju rast efektīvākus un konkrētākus risinājumus problēmjautājumiem, ar ko saskaras Atlantijas reģioni un valstis, un ka dalībvalstis un reģioni, ciešāk sadarbojoties, var sasniegt konkrētākus rezultātus;

| 4. | secina: ar rīcības plānu var nodrošināt, ka dažādiem ES politikas pasākumiem un finansēšanas instrumentiem, ja tie tiek vairāk saskaņoti, var būt lielāka ietekme, taču atzīmē, ka ES finansēšanas instrumentu izmantošanā, ko nodrošina ar valstu instrumentiem un/vai reģionālām programmām, būtiska loma ir valstu un reģionu politikas veidotājiem; |
| --- | --- |

4.

secina: ar rīcības plānu var nodrošināt, ka dažādiem ES politikas pasākumiem un finansēšanas instrumentiem, ja tie tiek vairāk saskaņoti, var būt lielāka ietekme, taču atzīmē, ka ES finansēšanas instrumentu izmantošanā, ko nodrošina ar valstu instrumentiem un/vai reģionālām programmām, būtiska loma ir valstu un reģionu politikas veidotājiem;

| 5. | norāda uz daudzu Atlantijas reģiona piekrastes kopienu nestabilitāti un nepieciešamību veltīt vairāk pūļu, lai piesaistītu ieguldījumus un veicinātu privātā sektora darbību, it īpaši zilajā ekonomikā, un tādā veidā sekmētu šo teritoriju ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

5.

norāda uz daudzu Atlantijas reģiona piekrastes kopienu nestabilitāti un nepieciešamību veltīt vairāk pūļu, lai piesaistītu ieguldījumus un veicinātu privātā sektora darbību, it īpaši zilajā ekonomikā, un tādā veidā sekmētu šo teritoriju ilgtspējīgu attīstību;

| 6. | uzskata, ka ES strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondiem) ir būtiska nozīme stratēģijas mērķu sasniegšanā, bet ar bažām atzīmē, ka pašlaik nav izveidots piemērots mehānisms, kas ļautu novērtēt zilās ekonomikas ietekmi uz šīm teritorijām (2); |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka ES strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondiem) ir būtiska nozīme stratēģijas mērķu sasniegšanā, bet ar bažām atzīmē, ka pašlaik nav izveidots piemērots mehānisms, kas ļautu novērtēt zilās ekonomikas ietekmi uz šīm teritorijām (2);

| 7. | secina: tā kā izraudzīta ekosistēmas pieeja un pieņemta Jūras telpiskās plānošanas direktīva, iestādēm, atvēlot teritoriju savos ūdeņos, tagad pilnībā jāņem vērā visa darbība, bet atzīmē, ka visi attiecīgie plāni, iespējams, nebūs pieņemti ātrāk par 2021. gada martu. Lielākais labums, ko līdz šim sniegusi šī prasība, ir atkrastes vēja enerģijas ražošanas atvieglošana. Komiteja arī norāda uz dažādu Interreg programmu devumu šajā procesā un uz Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda (EJZF) atbalstu pārrobežu projektiem laikposmā no 2014. līdz 2016. gadam, lai sniegtu palīdzību jūras telpiskās plānošanas procesā; |
| --- | --- |

7.

secina: tā kā izraudzīta ekosistēmas pieeja un pieņemta Jūras telpiskās plānošanas direktīva, iestādēm, atvēlot teritoriju savos ūdeņos, tagad pilnībā jāņem vērā visa darbība, bet atzīmē, ka visi attiecīgie plāni, iespējams, nebūs pieņemti ātrāk par 2021. gada martu. Lielākais labums, ko līdz šim sniegusi šī prasība, ir atkrastes vēja enerģijas ražošanas atvieglošana. Komiteja arī norāda uz dažādu Interreg programmu devumu šajā procesā un uz Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda (EJZF) atbalstu pārrobežu projektiem laikposmā no 2014. līdz 2016. gadam, lai sniegtu palīdzību jūras telpiskās plānošanas procesā;

| 8. | atzīmē, ka pirmos panākumus sāk gūt saskaņā ar Eiropas Komisijas iniciatīvu LeaderSHIP 2020 īstenotie pasākumi, kuru mērķis ir panākt pieejamo prasmju atbilstību darba tirgus prasībām, it īpaši tādās jomās kā kuģu būve, atkrastes atjaunīgo energoresursu izmantošana un novatoriskas ar jūrniecību saistītas prasmes; atzīmē arī, ka inovācija un partnerība tiek veicināta ar programmu “Apvārsnis 2020”, taču atbalsta Eiropas Perifēro piejūras reģionu konferences (CPMR) ierosmi palielināt budžetu, kas atvēlēts pēc Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda uzaicinājuma iesniegtajiem projektiem Blue Careers in Europe, kuru mērķis ir novērtēt apmācības vajadzības Eiropas jūru baseinos, īpaši attiecībā uz profesijām, kas saistītas ar jūrlietu un zivsaimniecības nozari un ko nopietni skar paaudžu maiņas problēma; |
| --- | --- |

8.

atzīmē, ka pirmos panākumus sāk gūt saskaņā ar Eiropas Komisijas iniciatīvu LeaderSHIP 2020 īstenotie pasākumi, kuru mērķis ir panākt pieejamo prasmju atbilstību darba tirgus prasībām, it īpaši tādās jomās kā kuģu būve, atkrastes atjaunīgo energoresursu izmantošana un novatoriskas ar jūrniecību saistītas prasmes; atzīmē arī, ka inovācija un partnerība tiek veicināta ar programmu “Apvārsnis 2020”, taču atbalsta Eiropas Perifēro piejūras reģionu konferences (CPMR) ierosmi palielināt budžetu, kas atvēlēts pēc Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda uzaicinājuma iesniegtajiem projektiem Blue Careers in Europe, kuru mērķis ir novērtēt apmācības vajadzības Eiropas jūru baseinos, īpaši attiecībā uz profesijām, kas saistītas ar jūrlietu un zivsaimniecības nozari un ko nopietni skar paaudžu maiņas problēma;

| 9. | piekrīt Komisijas dokumentā Report of the Blue Growth Strategy – Towards more sustainable growth and jobs in the blue economy (SWD (2017) 128 final) paustajam viedoklim, ka zināšanu un inovāciju kopienas (ZIK) var nodrošināt novatorisku produktu un pakalpojumu izstrādi, taču atzīmē, ka līdz šim nav izveidota ZIK, kuras uzmanības centrā būtu tieši jūras un jūrlietu aspekti. Tādēļ atkārtoti rosina izveidot īpašu ZIK zilajai ekonomikai kā papildu pasākumu, kas palīdzētu pilnveidot prasmes un pārnest jūras zinātniskajā pētniecībā gūtās atziņas uz privāto sektoru (3); |
| --- | --- |

9.

piekrīt Komisijas dokumentā Report of the Blue Growth Strategy – Towards more sustainable growth and jobs in the blue economy (SWD (2017) 128 final) paustajam viedoklim, ka zināšanu un inovāciju kopienas (ZIK) var nodrošināt novatorisku produktu un pakalpojumu izstrādi, taču atzīmē, ka līdz šim nav izveidota ZIK, kuras uzmanības centrā būtu tieši jūras un jūrlietu aspekti. Tādēļ atkārtoti rosina izveidot īpašu ZIK zilajai ekonomikai kā papildu pasākumu, kas palīdzētu pilnveidot prasmes un pārnest jūras zinātniskajā pētniecībā gūtās atziņas uz privāto sektoru (3);

| 10. | norāda uz jūras tehnoloģiju potenciālu nodrošināt jaunu darbvietu izveidi un jaunu ienākumu avotu rašanos un uz nozares izaugsmes spēju tādās jomās kā atjaunojamo energoresursu enerģija un jūras tehnoloģiju demonstrējumi, taču vienlaikus apzinās iespējamo risku, kas saistīts ar šādiem ieguldījumiem un faktu, ka zināšanu un attiecīgo datu trūkums apgrūtina piekļuvi šim sektoram. Komiteja atbalsta to, ka programmas “Apvārsnis 2020” prioritāte ir uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, kuru konkrētais mērķis ir zilā izaugsme, taču secina, ka jāvelta vairāk pūļu, lai novatoriskiem šīs jomas uzņēmumiem un iniciatīvām atvieglotu piekļuvi finansējumam; |
| --- | --- |

10.

norāda uz jūras tehnoloģiju potenciālu nodrošināt jaunu darbvietu izveidi un jaunu ienākumu avotu rašanos un uz nozares izaugsmes spēju tādās jomās kā atjaunojamo energoresursu enerģija un jūras tehnoloģiju demonstrējumi, taču vienlaikus apzinās iespējamo risku, kas saistīts ar šādiem ieguldījumiem un faktu, ka zināšanu un attiecīgo datu trūkums apgrūtina piekļuvi šim sektoram. Komiteja atbalsta to, ka programmas “Apvārsnis 2020” prioritāte ir uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, kuru konkrētais mērķis ir zilā izaugsme, taču secina, ka jāvelta vairāk pūļu, lai novatoriskiem šīs jomas uzņēmumiem un iniciatīvām atvieglotu piekļuvi finansējumam;

| 11. | norāda: svarīgi ir atzīt jūras zvejniecības devumu Atlantijas okeāna reģiona ekonomiskā un sociālā potenciāla saglabāšanā, tās nozīmi un to, ka ar zveju saistītā darbība pakāpeniski tiek pielāgota vides ilgtspējas prasībām. Komiteja arī uzsver, ka jūras zvejniecība var sekmēt labklājības sadali un sociālo kohēziju un pozitīvi ietekmēt nozares potenciālu pārstrādāt un tirgot jūrniecības produktus, lai radītu pievienoto vērtību un saglabātu savu būtisko nozīmi augstas kvalitātes pārtikas produktu nodrošināšanā; |
| --- | --- |

11.

norāda: svarīgi ir atzīt jūras zvejniecības devumu Atlantijas okeāna reģiona ekonomiskā un sociālā potenciāla saglabāšanā, tās nozīmi un to, ka ar zveju saistītā darbība pakāpeniski tiek pielāgota vides ilgtspējas prasībām. Komiteja arī uzsver, ka jūras zvejniecība var sekmēt labklājības sadali un sociālo kohēziju un pozitīvi ietekmēt nozares potenciālu pārstrādāt un tirgot jūrniecības produktus, lai radītu pievienoto vērtību un saglabātu savu būtisko nozīmi augstas kvalitātes pārtikas produktu nodrošināšanā;

| 12. | pauž bažas par to, ka ES īstenotajiem – it īpaši dziļūdens zvejniecības – pārvaldības pasākumiem, kas vērsti uz jutīgu ekosistēmu saglabāšanu, ir dažādi rezultāti un ka tuvojas Jūras stratēģijas pamatdirektīvā paredzētais termiņš ziņošanai par labu vides stāvokli; |
| --- | --- |

12.

pauž bažas par to, ka ES īstenotajiem – it īpaši dziļūdens zvejniecības – pārvaldības pasākumiem, kas vērsti uz jutīgu ekosistēmu saglabāšanu, ir dažādi rezultāti un ka tuvojas Jūras stratēģijas pamatdirektīvā paredzētais termiņš ziņošanai par labu vides stāvokli;

| 13. | atzīmē panākto progresu tādā jomā kā reaģēšana apdraudējuma un avārijas gadījumā, it īpaši 2014. gadā pieņemto programmu Copernicus, kas nodrošina precīzākus datus okeānu virsmas temperatūras mērīšanai un operatīvo prognožu par okeānu stāvokli efektīvāku sniegšanu. Jāpiebilst, ka jūras gultnes kartēšana ir viskonkrētākais ES, ASV un Kanādas sadarbības rezultāts Transatlantiskajā okeāna pētniecības aliansē, kas ar Golvejas paziņojumu tika izveidota 2013. gadā. |
| --- | --- |

13.

atzīmē panākto progresu tādā jomā kā reaģēšana apdraudējuma un avārijas gadījumā, it īpaši 2014. gadā pieņemto programmu Copernicus, kas nodrošina precīzākus datus okeānu virsmas temperatūras mērīšanai un operatīvo prognožu par okeānu stāvokli efektīvāku sniegšanu. Jāpiebilst, ka jūras gultnes kartēšana ir viskonkrētākais ES, ASV un Kanādas sadarbības rezultāts Transatlantiskajā okeāna pētniecības aliansē, kas ar Golvejas paziņojumu tika izveidota 2013. gadā.

Datu nozīme saistībā ar zilās ekonomikas metodoloģijas izstrādi vietējā un reģionālajā līmenī

| 14. | atzīmē, ka zilās ekonomikas ietekme reģionālajā un vietējā līmenī pagaidām vēl pilnībā nav novērtēta, jo vēl nav izstrādāta rādītāju sistēma, kuras pamatā būtu ticami dati un kura ļautu precīzi novērtēt tieši vai netieši ar jūru saistīto darbību ietekmi; tādēļ būs vajadzīga cieša Eiropas Komisijas un dažādu dalībvalstu sadarbība (4); šajā sakarā RK norāda uz COTER komisijas darbu saistībā ar priekšlikumu grozīt NUTS regulu, it īpaši uz ierosmi turpmāk teritoriālās tipoloģijas papildināt ar “piekrastes” un “salu” tipoloģijām. Tas atvieglotu centienus izstrādāt atbilstošus rādītājus (ne tikai IKP), kas ļauj novērtēt zilās ekonomikas darbību; |
| --- | --- |

14.

atzīmē, ka zilās ekonomikas ietekme reģionālajā un vietējā līmenī pagaidām vēl pilnībā nav novērtēta, jo vēl nav izstrādāta rādītāju sistēma, kuras pamatā būtu ticami dati un kura ļautu precīzi novērtēt tieši vai netieši ar jūru saistīto darbību ietekmi; tādēļ būs vajadzīga cieša Eiropas Komisijas un dažādu dalībvalstu sadarbība (4); šajā sakarā RK norāda uz COTER komisijas darbu saistībā ar priekšlikumu grozīt NUTS regulu, it īpaši uz ierosmi turpmāk teritoriālās tipoloģijas papildināt ar “piekrastes” un “salu” tipoloģijām. Tas atvieglotu centienus izstrādāt atbilstošus rādītājus (ne tikai IKP), kas ļauj novērtēt zilās ekonomikas darbību;

| 15. | zilās ekonomikas metodoloģijas izstrādei vietējā un reģionālajā līmenī vajadzīgo resursu sarežģītības un lielā apmēra dēļ iesaka, ka esošās reģionu pārdomātas specializācijas stratēģijas būtu jāizmanto kā pamats, lai apzinātu papildu iespējas zilās ekonomikas nozarēs. Līdztekus mērķorientētai ietekmes novērtēšanai šādas stratēģijas palīdzētu vietējām un reģionālajām pašvaldībām noteikt darbības izvēršanai vispiemērotākās nozares; |
| --- | --- |

15.

zilās ekonomikas metodoloģijas izstrādei vietējā un reģionālajā līmenī vajadzīgo resursu sarežģītības un lielā apmēra dēļ iesaka, ka esošās reģionu pārdomātas specializācijas stratēģijas būtu jāizmanto kā pamats, lai apzinātu papildu iespējas zilās ekonomikas nozarēs. Līdztekus mērķorientētai ietekmes novērtēšanai šādas stratēģijas palīdzētu vietējām un reģionālajām pašvaldībām noteikt darbības izvēršanai vispiemērotākās nozares;

Lietpratīgāka finansēšanas instrumentu izmantošana

| 16. | rosina dalībvalstis arī turpmāk Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijas rīcības plāna mērķus ņemt vērā savās ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu saistītajās darbības programmās; Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijas un rīcības plāna panākumi ir atkarīgi vienīgi no Atlantijas reģiona valstu apņēmības koordinēt savus pūliņus rīcības plānā noteiktajās sadarbības jomās; |
| --- | --- |

16.

rosina dalībvalstis arī turpmāk Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijas rīcības plāna mērķus ņemt vērā savās ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu saistītajās darbības programmās; Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijas un rīcības plāna panākumi ir atkarīgi vienīgi no Atlantijas reģiona valstu apņēmības koordinēt savus pūliņus rīcības plānā noteiktajās sadarbības jomās;

| 17. | piekrīt šai atziņai, kas minēta Komisijas dienestu darba dokumentā Report on the Blue Growth Strategy Towards more sustainable growth and jobs in the blue economy, SWD(2017) 128 final:
  “kopumā šķiet, ka dažādās šo fondu darbības programmās samērā maz līdzekļu ir tieši paredzēti Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijas prioritātēm, taču būtisks finansējuma apmērs varētu būt pieejams darbībām un prioritātēm, kas nav tieši saistītas ar jūrlietu sektoru. Tā ir nopietna problēma, kas jārisina vadošajām iestādēm dalībvalstīs un reģionos. Turpretī finansējums no Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda tiek atvēlēts Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijas mērķa sasniegšanai”; |
| --- | --- |

17.

piekrīt šai atziņai, kas minēta Komisijas dienestu darba dokumentā Report on the Blue Growth Strategy Towards more sustainable growth and jobs in the blue economy, SWD(2017) 128 final:

“kopumā šķiet, ka dažādās šo fondu darbības programmās samērā maz līdzekļu ir tieši paredzēti Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijas prioritātēm, taču būtisks finansējuma apmērs varētu būt pieejams darbībām un prioritātēm, kas nav tieši saistītas ar jūrlietu sektoru. Tā ir nopietna problēma, kas jārisina vadošajām iestādēm dalībvalstīs un reģionos. Turpretī finansējums no Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda tiek atvēlēts Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijas mērķa sasniegšanai”;

| 18. | uzskata, ka ticamības apsvērumu dēļ Eiropai piederošā Atlantijas okeāna reģiona un to veidojošo teritoriju kopīgai attīstības stratēģijai būtu jāizveido īpašs finansēšanas instruments; atbilstoša fonda izveide, lai varētu īstenot rīcības plānu, būtu jāapspriež debatēs par daudzgadu finanšu shēmu, kas būs pamats ES mērķu sasniegšanai pēc 2020. gada; Atlantijas reģionam paredzētā rīcības plāna un stratēģijas mērķu integrācija daudzgadu finanšu shēmā ir īpaši nozīmīga, ņemot vērā Apvienotās Karalistes lēmumu izstāties no Eiropas Savienības un šī lēmuma negatīvo ietekmi uz visu ES budžetu; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka ticamības apsvērumu dēļ Eiropai piederošā Atlantijas okeāna reģiona un to veidojošo teritoriju kopīgai attīstības stratēģijai būtu jāizveido īpašs finansēšanas instruments; atbilstoša fonda izveide, lai varētu īstenot rīcības plānu, būtu jāapspriež debatēs par daudzgadu finanšu shēmu, kas būs pamats ES mērķu sasniegšanai pēc 2020. gada; Atlantijas reģionam paredzētā rīcības plāna un stratēģijas mērķu integrācija daudzgadu finanšu shēmā ir īpaši nozīmīga, ņemot vērā Apvienotās Karalistes lēmumu izstāties no Eiropas Savienības un šī lēmuma negatīvo ietekmi uz visu ES budžetu;

| 19. | šajā saistībā vēlreiz atkārto RK atzinumā “Kohēzijas politikas nākotne pēc 2020. gada” minēto, ka makroreģionālās un jūras stratēģijas iesaistītajiem reģioniem un to iedzīvotājiem rada ievērojamu pievienoto vērtību, ar nosacījumu, ka stratēģiju īstenošanai var koordinēti izmantot pašreizējos un turpmākos finansēšanas instrumentus; |
| --- | --- |

19.

šajā saistībā vēlreiz atkārto RK atzinumā “Kohēzijas politikas nākotne pēc 2020. gada” minēto, ka makroreģionālās un jūras stratēģijas iesaistītajiem reģioniem un to iedzīvotājiem rada ievērojamu pievienoto vērtību, ar nosacījumu, ka stratēģiju īstenošanai var koordinēti izmantot pašreizējos un turpmākos finansēšanas instrumentus;

| 20. | vēlreiz norāda uz atzinumā NAT-VI/019 minēto priekšlikumu izveidot reģionālās un starpreģionālās platformas zilajai ekonomikai un norāda, ka vairāki Atlantijas reģiona apvidi būtu ļoti piemēroti šādas platformas izveidei. Tā pavērtu iespēju apzināt projektus, nodrošināt atbalstu to īstenošanai un piesaistīt vietējos, valstu un Eiropas finansēšanas instrumentus. Šādas platformas pārvaldītu reģioni, un to izraudzītos projektus finansētu Juncker plāna 2.0 ietvaros; |
| --- | --- |

20.

vēlreiz norāda uz atzinumā NAT-VI/019 minēto priekšlikumu izveidot reģionālās un starpreģionālās platformas zilajai ekonomikai un norāda, ka vairāki Atlantijas reģiona apvidi būtu ļoti piemēroti šādas platformas izveidei. Tā pavērtu iespēju apzināt projektus, nodrošināt atbalstu to īstenošanai un piesaistīt vietējos, valstu un Eiropas finansēšanas instrumentus. Šādas platformas pārvaldītu reģioni, un to izraudzītos projektus finansētu Juncker plāna 2.0 ietvaros;

| 21. | rosina Eiropas Komisiju un dalībvalstis vēl vairāk uzlabot projektu un labas prakses piemēru apmaiņas koordināciju, uzraudzību un atbalstīšanu, ņemot vērā sekmīgos Atlantijas reģiona stratēģijas līdzšinējās īstenošanas piemērus; |
| --- | --- |

21.

rosina Eiropas Komisiju un dalībvalstis vēl vairāk uzlabot projektu un labas prakses piemēru apmaiņas koordināciju, uzraudzību un atbalstīšanu, ņemot vērā sekmīgos Atlantijas reģiona stratēģijas līdzšinējās īstenošanas piemērus;

| 22. | vēlreiz norāda, ka kohēzijas politika, izmantojot Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF) un Eiropas Sociālo fondu (ESF), ir ES svarīgākais ieguldījumu instruments pašreizējā plānošanas periodā un ka šo līdzekļu iespējami plašākai izlietošanai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda (EJZF) un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) pavērtajām finansēšanas iespējām būs būtiska nozīme, lai varētu sekmīgi īstenot ar Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģiju saistītos projektus; ja vēl vairāk tiks vienkāršota Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) pārvaldība un administrēšana, uzlabosies kopienu spēja izmantot finanšu līdzekļus vietējiem projektiem; |
| --- | --- |

22.

vēlreiz norāda, ka kohēzijas politika, izmantojot Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF) un Eiropas Sociālo fondu (ESF), ir ES svarīgākais ieguldījumu instruments pašreizējā plānošanas periodā un ka šo līdzekļu iespējami plašākai izlietošanai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda (EJZF) un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) pavērtajām finansēšanas iespējām būs būtiska nozīme, lai varētu sekmīgi īstenot ar Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģiju saistītos projektus; ja vēl vairāk tiks vienkāršota Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) pārvaldība un administrēšana, uzlabosies kopienu spēja izmantot finanšu līdzekļus vietējiem projektiem;

| 23. | atzīmē, ka pašreizējā plānošanas periodā daudzu attiecīgo darbības programmu īstenošana sākta ar būtisku kavēšanos; RK rosina dalībvalstis un Eiropas Komisiju iespējami ātrāk izstrādāt savus priekšlikumus laikposmam pēc 2020. gada, lai nodrošinātu netraucētu pāreju no viena plānošanas perioda uz nākamo; |
| --- | --- |

23.

atzīmē, ka pašreizējā plānošanas periodā daudzu attiecīgo darbības programmu īstenošana sākta ar būtisku kavēšanos; RK rosina dalībvalstis un Eiropas Komisiju iespējami ātrāk izstrādāt savus priekšlikumus laikposmam pēc 2020. gada, lai nodrošinātu netraucētu pāreju no viena plānošanas perioda uz nākamo;

| 24. | rosina nodrošināt, ka reģionu, valstu un starptautiskos projektus, kas atbilst jūras baseina stratēģijām un pārdomātas specializācijas stratēģijām var finansēt, saskaņā ar vienkāršotu satvaru apkopojot reģionu, valstu un Eiropas līdzekļus, un ka tie varētu saņemt Kopienas piemaksu, nepiedaloties jaunos projektu iesniegšanas konkursos; |
| --- | --- |

24.

rosina nodrošināt, ka reģionu, valstu un starptautiskos projektus, kas atbilst jūras baseina stratēģijām un pārdomātas specializācijas stratēģijām var finansēt, saskaņā ar vienkāršotu satvaru apkopojot reģionu, valstu un Eiropas līdzekļus, un ka tie varētu saņemt Kopienas piemaksu, nepiedaloties jaunos projektu iesniegšanas konkursos;

| 25. | rosina Eiropas Komisiju un dalībvalstis izstrādāt piemērotas un attiecīgajai vietai pielāgotas augšupējas reģionu pārdomātas specializācijas stratēģijas un tās īstenot, it īpaši reģionos, kur šādu stratēģiju vēl nav; šādām stratēģijām būtu jāveido pamats turpmākajiem izdevumiem un jābūt vērstām uz katra reģiona priekšrocībām un īpašajām iezīmēm; sekmīgi īstenojot reģionālās pārdomātas specializācijas stratēģijas, reģionos tiktu sekmēta pieejamo līdzekļu apgūšanas rādītāju uzlabošanās; |
| --- | --- |

25.

rosina Eiropas Komisiju un dalībvalstis izstrādāt piemērotas un attiecīgajai vietai pielāgotas augšupējas reģionu pārdomātas specializācijas stratēģijas un tās īstenot, it īpaši reģionos, kur šādu stratēģiju vēl nav; šādām stratēģijām būtu jāveido pamats turpmākajiem izdevumiem un jābūt vērstām uz katra reģiona priekšrocībām un īpašajām iezīmēm; sekmīgi īstenojot reģionālās pārdomātas specializācijas stratēģijas, reģionos tiktu sekmēta pieejamo līdzekļu apgūšanas rādītāju uzlabošanās;

| 26. | saistībā ar to, ka gan valstu, gan Eiropas piešķirtie līdzekļi ir publiskie izdevumi, rosina dalībvalstis un Komisiju kopīgi paaugstināt to ziņojumu un atsauksmju kvalitāti, kas tiek sniegti par saskaņā ar rīcības plānu īstenotajiem projektiem, un izveidot palīdzības mehānismu, kurš nodrošinātu pārredzamu pārskatu par sekmīgām iniciatīvām un pieejamām finansēšanas iespējām; |
| --- | --- |

26.

saistībā ar to, ka gan valstu, gan Eiropas piešķirtie līdzekļi ir publiskie izdevumi, rosina dalībvalstis un Komisiju kopīgi paaugstināt to ziņojumu un atsauksmju kvalitāti, kas tiek sniegti par saskaņā ar rīcības plānu īstenotajiem projektiem, un izveidot palīdzības mehānismu, kurš nodrošinātu pārredzamu pārskatu par sekmīgām iniciatīvām un pieejamām finansēšanas iespējām;

| 27. | saistībā ar reģionālajām pārdomātas specializācijas stratēģijām rosina Komisiju un dalībvalstis vēl vairāk uzlabot īstenoto pasākumu tematisko komponenti (pretstatā ģeogrāfiskajai komponentei), lai stiprinātu Eiropas kopīgās vērtības un mērķus; |
| --- | --- |

27.

saistībā ar reģionālajām pārdomātas specializācijas stratēģijām rosina Komisiju un dalībvalstis vēl vairāk uzlabot īstenoto pasākumu tematisko komponenti (pretstatā ģeogrāfiskajai komponentei), lai stiprinātu Eiropas kopīgās vērtības un mērķus;

Sabiedrības virzīta vietējā attīstība

| 28. | uzsver, ka sabiedrības virzītas vietējās attīstības koncepcija ir jāsaglabā un jāpaplašina, jo šis Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) instruments ir viena no efektīvākajām kopienu iespējām saņemt ES finansējumu pašu īstenotiem vietējiem projektiem. Sabiedrības virzītai vietējai attīstībai sniegtais atbalsts ir īpaši svarīgs attāliem un nomaļiem reģioniem, tostarp mazākām piekrastes kopienām, reģioniem un salām, kam ir ierobežotas iespējas piekļūt cita veida finansējumam; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka sabiedrības virzītas vietējās attīstības koncepcija ir jāsaglabā un jāpaplašina, jo šis Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) instruments ir viena no efektīvākajām kopienu iespējām saņemt ES finansējumu pašu īstenotiem vietējiem projektiem. Sabiedrības virzītai vietējai attīstībai sniegtais atbalsts ir īpaši svarīgs attāliem un nomaļiem reģioniem, tostarp mazākām piekrastes kopienām, reģioniem un salām, kam ir ierobežotas iespējas piekļūt cita veida finansējumam;

| 29. | iesaka nodrošināt, ka salu un piekrastes teritoriju vietējās kopienas var izmantot visus Eiropas fondus, tostarp EJZF, ar mērķi vienota satvara ietvaros finansēt savas jūrlietu attīstības stratēģijas, kā piemēru izmantojot programmu Leader un sabiedrības virzītu vietējo attīstību; |
| --- | --- |

29.

iesaka nodrošināt, ka salu un piekrastes teritoriju vietējās kopienas var izmantot visus Eiropas fondus, tostarp EJZF, ar mērķi vienota satvara ietvaros finansēt savas jūrlietu attīstības stratēģijas, kā piemēru izmantojot programmu Leader un sabiedrības virzītu vietējo attīstību;

| 30. | lūdz budžeta lēmējinstitūciju izmantot ESI fondu elastību, lai pakāpeniski palielinātu Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondā sabiedrības virzītai vietējai attīstībai paredzēto līdzekļu apmēru, tādā veidā sniedzot labumu Eiropas piekrastes kopienām; |
| --- | --- |

30.

lūdz budžeta lēmējinstitūciju izmantot ESI fondu elastību, lai pakāpeniski palielinātu Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondā sabiedrības virzītai vietējai attīstībai paredzēto līdzekļu apmēru, tādā veidā sniedzot labumu Eiropas piekrastes kopienām;

Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijas un rīcības plāna atbalsta mehānisms

| 31. | uzskata, ka atbalsta mehānisma (5) struktūra, proti, nodaļas dalībvalstīs un galvenais birojs Briselē, ir ļoti piemērota komunikācijas vajadzībām, kas saistītas ar Atlantijas reģionam paredzēto rīcības plānu, taču minētā plāna izplatīšana un popularizēšana būs jāatbalsta, tāpat kā tā darbība, kas saistīta ar konsultācijām, koordināciju un palīdzības sniegšanu; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka atbalsta mehānisma (5) struktūra, proti, nodaļas dalībvalstīs un galvenais birojs Briselē, ir ļoti piemērota komunikācijas vajadzībām, kas saistītas ar Atlantijas reģionam paredzēto rīcības plānu, taču minētā plāna izplatīšana un popularizēšana būs jāatbalsta, tāpat kā tā darbība, kas saistīta ar konsultācijām, koordināciju un palīdzības sniegšanu;

| 32. | uzskata, ka Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijas atbalsta mehānisma darbība ir jāturpina, jo tas pašlaik ir vienīgā budžeta pozīcija, kas paredzēta Atlantijas reģiona rīcības plāna pārraudzībai un īstenošanai; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijas atbalsta mehānisma darbība ir jāturpina, jo tas pašlaik ir vienīgā budžeta pozīcija, kas paredzēta Atlantijas reģiona rīcības plāna pārraudzībai un īstenošanai;

| 33. | lūdz Eiropas Komisiju rast ilgtermiņa risinājumu atbalsta mehānismam, lai nodrošinātu tā darbības nepārtrauktību; |
| --- | --- |

33.

lūdz Eiropas Komisiju rast ilgtermiņa risinājumu atbalsta mehānismam, lai nodrošinātu tā darbības nepārtrauktību;

| 34. | mudina dalībvalstīs izveidotās nodaļas iespējami ciešāk sadarboties ar valstu un reģionu vadošajām iestādēm, lai nodrošinātu, ka iespējamie līdzekļu saņēmēji tiek izsmeļoši informēti par dažādu finansēšanas instrumentu pavērtajām iespējām; |
| --- | --- |

34.

mudina dalībvalstīs izveidotās nodaļas iespējami ciešāk sadarboties ar valstu un reģionu vadošajām iestādēm, lai nodrošinātu, ka iespējamie līdzekļu saņēmēji tiek izsmeļoši informēti par dažādu finansēšanas instrumentu pavērtajām iespējām;

Pēc 2016. gada 23. jūnija referenduma pieņemtā AK lēmuma piemērot LES 50. pantu un izstāties no Eiropas Savienības ietekme uz daudzgadu finanšu shēmas pēc 2020. gada nodrošinātajām finansēšanas iespējām un struktūru

| 35. | atzīmē, ka neatkarīgi no sarunu ar Apvienoto Karalisti rezultātiem ES zaudēs vienu no piecām dalībvalstīm, kas atrodas Atlantijas reģionā, nozīmīgu jūras nāciju un vienu no valstīm ar vislielāko investīciju apmēru jūras ekonomikas un pētniecības jomā; AK turklāt ir viena no ES lielākajām jūras produktu eksportētājām; |
| --- | --- |

35.

atzīmē, ka neatkarīgi no sarunu ar Apvienoto Karalisti rezultātiem ES zaudēs vienu no piecām dalībvalstīm, kas atrodas Atlantijas reģionā, nozīmīgu jūras nāciju un vienu no valstīm ar vislielāko investīciju apmēru jūras ekonomikas un pētniecības jomā; AK turklāt ir viena no ES lielākajām jūras produktu eksportētājām;

| 36. | atzīmē, ka Apvienotā Karaliste ir viena no valstīm, kas veic lielus maksājumus ES budžetā, un, tā kā tā pazudīs no ES bilances, būs rūpīgi jāanalizē visas pieejamās iespējas, kā turpmāk nodrošināt kohēzijas politikas finansējumu; |
| --- | --- |

36.

atzīmē, ka Apvienotā Karaliste ir viena no valstīm, kas veic lielus maksājumus ES budžetā, un, tā kā tā pazudīs no ES bilances, būs rūpīgi jāanalizē visas pieejamās iespējas, kā turpmāk nodrošināt kohēzijas politikas finansējumu;

| 37. | norāda, ka Brexit praktiskā ietekme varētu izpausties vienlaikus ar jaunās daudzgadu finanšu shēmas darbības sākumu 2021. gadā, un lūdz budžeta lēmējinstitūciju apsvērt iespēju piešķirt pietiekamus finanšu līdzekļus politikas pasākumiem (piemēram, zilās ekonomikas attīstībai), kas pašlaik netiek uzskatīti par nozīmīgām prioritātēm; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka Brexit praktiskā ietekme varētu izpausties vienlaikus ar jaunās daudzgadu finanšu shēmas darbības sākumu 2021. gadā, un lūdz budžeta lēmējinstitūciju apsvērt iespēju piešķirt pietiekamus finanšu līdzekļus politikas pasākumiem (piemēram, zilās ekonomikas attīstībai), kas pašlaik netiek uzskatīti par nozīmīgām prioritātēm;

| 38. | vēlreiz atkārto RK atzinumā “Kohēzijas politikas nākotne pēc 2020. gada” minēto lūgumu Apvienotajai Karalistei un Eiropas Savienībai vienoties, ka Apvienotās Karalistes reģioniem un vietējām pašvaldībām būs atļauts arī turpmāk piedalīties Eiropas teritoriālās sadarbības programmās un citās ES programmās līdzīgi tādām ārpus ES esošām valstīm kā Norvēģija un Islande; |
| --- | --- |

38.

vēlreiz atkārto RK atzinumā “Kohēzijas politikas nākotne pēc 2020. gada” minēto lūgumu Apvienotajai Karalistei un Eiropas Savienībai vienoties, ka Apvienotās Karalistes reģioniem un vietējām pašvaldībām būs atļauts arī turpmāk piedalīties Eiropas teritoriālās sadarbības programmās un citās ES programmās līdzīgi tādām ārpus ES esošām valstīm kā Norvēģija un Islande;

| 39. | norāda, ka būs jāapsver un jārisina jautājums par to, kā Brexit sarunu iznākums var ietekmēt Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijas un rīcības plāna nākotni. Komiteja uzsver, ka Brexit dēļ arvien lielāka nozīme ir tam, ka pārējās ES Atlantijas reģiona dalībvalstis par prioritāti nosaka ciešāku sadarbību un darbības koordināciju jūrlietu jomā, lai zinātnes un inovācijas, novērošanas, aizsardzības, okeāna enerģētikas un ar jūrlietām saistīto ieguldījumu jomā kopumā aizpildītu robu, ko varētu radīt AK izstāšanās no Eiropas Savienības; |
| --- | --- |

39.

norāda, ka būs jāapsver un jārisina jautājums par to, kā Brexit sarunu iznākums var ietekmēt Atlantijas reģiona jūrlietu stratēģijas un rīcības plāna nākotni. Komiteja uzsver, ka Brexit dēļ arvien lielāka nozīme ir tam, ka pārējās ES Atlantijas reģiona dalībvalstis par prioritāti nosaka ciešāku sadarbību un darbības koordināciju jūrlietu jomā, lai zinātnes un inovācijas, novērošanas, aizsardzības, okeāna enerģētikas un ar jūrlietām saistīto ieguldījumu jomā kopumā aizpildītu robu, ko varētu radīt AK izstāšanās no Eiropas Savienības;

| 40. | pauž lielu satraukumu par to, kā Brexit varētu ietekmēt kopējo zivsaimniecības politiku (KZP), it īpaši piekļuvi AK ūdeņiem un līdz ar to arī kaimiņvalstu zvejniecības nozari. Tas, iespējams, izraisīs nozvejas kvotu samazināšanu un tādēļ arī nodarbinātības sarukumu jau tā trauslā nozarē, kurā jau vērojami konkurences izkropļojumi, kas saistīti ar kvotām, izkraušanas pienākumiem, jūrā pavadīto dienu ierobežojumu, nozarei piešķirtā valsts atbalsta noteikumiem un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu (6); |
| --- | --- |

40.

pauž lielu satraukumu par to, kā Brexit varētu ietekmēt kopējo zivsaimniecības politiku (KZP), it īpaši piekļuvi AK ūdeņiem un līdz ar to arī kaimiņvalstu zvejniecības nozari. Tas, iespējams, izraisīs nozvejas kvotu samazināšanu un tādēļ arī nodarbinātības sarukumu jau tā trauslā nozarē, kurā jau vērojami konkurences izkropļojumi, kas saistīti ar kvotām, izkraušanas pienākumiem, jūrā pavadīto dienu ierobežojumu, nozarei piešķirtā valsts atbalsta noteikumiem un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu (6);

Teritoriālās sadarbības programmas

| 41. | atzīmē, ka teritoriālās sadarbības programmām var būt svarīga loma centienos sasniegt Atlantijas reģiona stratēģijas mērķus, kuri paredz arī reģionu sadarbību, lai stiprinātu Atlantijas reģionu, kā tas noteikts stratēģijā; |
| --- | --- |

41.

atzīmē, ka teritoriālās sadarbības programmām var būt svarīga loma centienos sasniegt Atlantijas reģiona stratēģijas mērķus, kuri paredz arī reģionu sadarbību, lai stiprinātu Atlantijas reģionu, kā tas noteikts stratēģijā;

| 42. | uzskata, ka joprojām aktuāls ir atzinuma NAT-V-021 (2012. gads) 27.–30. punktā paustais viedoklis, it īpaši par to, kāda varētu būt to desmit programmu nozīme, kas jau tiek īstenotas šajā funkcionālajā teritorijā; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka joprojām aktuāls ir atzinuma NAT-V-021 (2012. gads) 27.–30. punktā paustais viedoklis, it īpaši par to, kāda varētu būt to desmit programmu nozīme, kas jau tiek īstenotas šajā funkcionālajā teritorijā;

| 43. | īpaši norāda, ka ļoti būtiska nozīme var būt Interreg programmai Atlantijas reģionam, jo tā ir vērsta uz jūrlietu aspektiem un ģeogrāfiski aptver visu Atlantijas reģionu; |
| --- | --- |

43.

īpaši norāda, ka ļoti būtiska nozīme var būt Interreg programmai Atlantijas reģionam, jo tā ir vērsta uz jūrlietu aspektiem un ģeogrāfiski aptver visu Atlantijas reģionu;

| 44. | piekrīt Eiropas Perifēro piejūras reģionu konferences (CRPM) Atlantijas loka komisijas viedokļiem, kas pausti 2017. gada 3. martāLes Sables-d’Olonne notikušajā ģenerālajā asamblejā pieņemtajā nobeiguma deklarācijā, it īpaši tiem, kuri attiecas uz vienkāršošanas pasākumiem vidusposma pārskatīšanas gaitā un elastīgākām finansēšanas likmēm (5 % bonuss) ar mērķi atbalstīt projektus ar Atlantijas reģiona stratēģiju saistītu jautājumu risināšanai. |
| --- | --- |

44.

piekrīt Eiropas Perifēro piejūras reģionu konferences (CRPM) Atlantijas loka komisijas viedokļiem, kas pausti 2017. gada 3. martāLes Sables-d’Olonne notikušajā ģenerālajā asamblejā pieņemtajā nobeiguma deklarācijā, it īpaši tiem, kuri attiecas uz vienkāršošanas pasākumiem vidusposma pārskatīšanas gaitā un elastīgākām finansēšanas likmēm (5 % bonuss) ar mērķi atbalstīt projektus ar Atlantijas reģiona stratēģiju saistītu jautājumu risināšanai.

Briselē, 2017. gada 1. decembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  RK pieņemtie atzinumi:

1

atzinums NAT-VI-018 “Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība”, CDR 6621/2016;

atzinums NAT-VI-019 “Jauns posms Eiropas zilās izaugsmes politikā”, CDR 6622/2016;

atzinums NAT-V-21 “Atlantijas okeāna reģiona jūrlietu stratēģijas izstrāde”, OV C 391, 18.12.2012., 1. lpp.;

atzinums NAT-V-44 “Inovācija jūras nozaru ekonomikā: apzināt mūsu jūru un okeānu potenciālu nodarbinātības un izaugsmes jomā”, OV C 19, 21.1.2015., 24. lpp.;

atzinums COTER-VI-22 “Uzņēmējdarbība salās. Ieguldījums teritoriālā kohēzijā”, CDR 0019/2017.

(2)  Īstenojot Marnet projektu, ko finansēja Interreg programma Atlantijas reģionam (2007.–2014. gads), tika izstrādāta virkne ar jūrlietu politiku saistītu salīdzināmu sociālekonomisko rādītāju, lai novērtētu piekrastē/jūrā veiktās darbības ietekmi piecās dalībvalstīs.

2

Marnet

Interreg

(3)  NAT-V-44.

3

(4)  Marnet projekts, kura īstenošanas gaitā tika izstrādāta virkne ar jūrlietu politiku saistītu sociālekonomisko rādītāju Atlantijas reģioniem, var lietderīgi papildināt šo procesu.

4

Marnet

(5)  Pakalpojumu sniedzējam tiek piešķirti līdzekļi, lai tas sniegtu konsultācijas publiskām un privātām organizācijām, pētniecības iestādēm un universitātēm, institucionāliem un privātiem ieguldītājiem, projektu īstenotājiem un citām ieinteresētajām personām, kas vēlas ierosināt un attīstīt projektus rīcības plāna īstenošanai.

5

(6)  Eiropas Perifēro piejūras reģionu konference (CRPM), Technical note for Atlantic Arc regions, 2017. gada februāris.

6

CRPM

Technical note for Atlantic Arc regions

---

| 8.5.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 164/82 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 164/82

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Tiesību akti, kuros paredzēta regulatīvās kontroles procedūras izmantošana”

(2018/C 164/14)

| Ziņotājs: | François Decoster (FR/ALDE), Augšfrancijas reģiona padomes loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko vairākus tiesību aktus, kuros paredzēta regulatīvās kontroles procedūras izmantošana, pielāgo Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. un 291. pantam
  COM(2016) 799 final – 2016/0400 (COD) |

Ziņotājs:

François Decoster (FR/ALDE), Augšfrancijas reģiona padomes loceklis

Atsauces dokuments:

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko vairākus tiesību aktus, kuros paredzēta regulatīvās kontroles procedūras izmantošana, pielāgo Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. un 291. pantam

COM(2016) 799 final – 2016/0400 (COD)

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | uzskata, ka Eiropas Savienībai ir vajadzīgas īstenošanas pilnvaras, lai palīdzētu likumdevējam pienākumu izpildes tehniskajos aspektos un tādējādi nodrošinātu vienotu un ātru ES tiesību aktu piemērošanu Savienībā; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka Eiropas Savienībai ir vajadzīgas īstenošanas pilnvaras, lai palīdzētu likumdevējam pienākumu izpildes tehniskajos aspektos un tādējādi nodrošinātu vienotu un ātru ES tiesību aktu piemērošanu Savienībā;

| 2. | šajā saistībā uzsver, ka ir svarīgi, lai minētā īstenošana attiektos tikai uz tiesību aktu nebūtiskiem aspektiem un būtu pilnībā pārredzama, un lai to kontrolētu likumdevējs (Eiropas Parlaments un Padome), dalībvalstis un vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

2.

šajā saistībā uzsver, ka ir svarīgi, lai minētā īstenošana attiektos tikai uz tiesību aktu nebūtiskiem aspektiem un būtu pilnībā pārredzama, un lai to kontrolētu likumdevējs (Eiropas Parlaments un Padome), dalībvalstis un vietējās un reģionālās pašvaldības;

| 3. | atgādina, ka dalībvalstu pienākums ir piemērot ES tiesību aktus, ka bieži vien tos īsteno vietējā un reģionālajā līmenī, un tādēļ vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalība ES tiesību aktu īstenošanā ir obligāta demokrātiska un praktiska prasība; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka dalībvalstu pienākums ir piemērot ES tiesību aktus, ka bieži vien tos īsteno vietējā un reģionālajā līmenī, un tādēļ vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalība ES tiesību aktu īstenošanā ir obligāta demokrātiska un praktiska prasība;

| 4. | atkārtoti pauž atbalstu komitoloģijas sistēmas reformām, kas ieviestas ar Lisabonas līgumu un divu shēmu izveidi – deleģētajiem aktiem un īstenošanas aktiem, uz kuriem attiecas LESD 290. un 291. pants. Ar deleģētajiem aktiem aizstāj bijušo regulatīvās kontroles procedūru, ko piemēroja tādām politiski sensiblām jomām kā vide, lauksaimniecība, finanšu pakalpojumi un veselība; |
| --- | --- |

4.

atkārtoti pauž atbalstu komitoloģijas sistēmas reformām, kas ieviestas ar Lisabonas līgumu un divu shēmu izveidi – deleģētajiem aktiem un īstenošanas aktiem, uz kuriem attiecas LESD 290. un 291. pants. Ar deleģētajiem aktiem aizstāj bijušo regulatīvās kontroles procedūru, ko piemēroja tādām politiski sensiblām jomām kā vide, lauksaimniecība, finanšu pakalpojumi un veselība;

| 5. | atbalsta šajā priekšlikumā minēto spēkā esošo pamataktu grozījumus, lai tajos iekļautās atsauces uz regulatīvo kontroles procedūru aizstātu ar atsaucēm uz LESD 290. un 291. pantu; |
| --- | --- |

5.

atbalsta šajā priekšlikumā minēto spēkā esošo pamataktu grozījumus, lai tajos iekļautās atsauces uz regulatīvo kontroles procedūru aizstātu ar atsaucēm uz LESD 290. un 291. pantu;

| 6. | atbalsta Komisijas izvēlētās pieejas maiņu salīdzinājumā ar 2013. gada priekšlikumu, kurā bija noteikts, ka pamataktos ietvertās atsauces uz regulatīvo kontroles procedūru jālasa kā atsauces uz 290. vai 291. pantu. Saskaņā ar šo pieeju katrs pamatakts vienmēr būtu jālasa kopā ar attiecīgo regulu, ja tāda būtu pieņemta. Tā vietā ir ieteicams grozīt katru atsevišķo pamataktu; |
| --- | --- |

6.

atbalsta Komisijas izvēlētās pieejas maiņu salīdzinājumā ar 2013. gada priekšlikumu, kurā bija noteikts, ka pamataktos ietvertās atsauces uz regulatīvo kontroles procedūru jālasa kā atsauces uz 290. vai 291. pantu. Saskaņā ar šo pieeju katrs pamatakts vienmēr būtu jālasa kopā ar attiecīgo regulu, ja tāda būtu pieņemta. Tā vietā ir ieteicams grozīt katru atsevišķo pamataktu;

| 7. | atbalsta Komisijas nostāju, ka pilnvarojums uz nenoteiktu laiku ir pamatots, jo likumdevējam visos gadījumos un jebkurā brīdī ir iespēja pilnvarojumu atsaukt. Nosakot šādu pilnvarojumu uz pieciem gadiem un prasību par pārskata sniegšanu pirms automātiskas atjaunošanas, Komisijai piecus gadus pēc izskatāmā priekšlikuma pieņemšanas būtu jāsniedz pārskats par katru konkrēto aktu, un tas radītu būtisku administratīvo slogu; |
| --- | --- |

7.

atbalsta Komisijas nostāju, ka pilnvarojums uz nenoteiktu laiku ir pamatots, jo likumdevējam visos gadījumos un jebkurā brīdī ir iespēja pilnvarojumu atsaukt. Nosakot šādu pilnvarojumu uz pieciem gadiem un prasību par pārskata sniegšanu pirms automātiskas atjaunošanas, Komisijai piecus gadus pēc izskatāmā priekšlikuma pieņemšanas būtu jāsniedz pārskats par katru konkrēto aktu, un tas radītu būtisku administratīvo slogu;

Kopējā vienošanās par deleģētajiem aktiem

| 8. | atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Kopējo vienošanos par deleģētajiem aktiem, kas pievienota Iestāžu nolīgumam par labāku likumdošanas procesu (1), kurā noteikts satvars mērķu, darbības jomas, termiņu, deleģēšanas nosacījumu noteikšanai; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Kopējo vienošanos par deleģētajiem aktiem, kas pievienota Iestāžu nolīgumam par labāku likumdošanas procesu (1), kurā noteikts satvars mērķu, darbības jomas, termiņu, deleģēšanas nosacījumu noteikšanai;

| 9. | atgādina, ka deleģēto aktu pieņemšanas procedūrai un kritērijiem ir jābūt ļoti skaidri definētiem un pienācīgi ierobežotiem, lai nemazinātu likumdevēja funkciju; |
| --- | --- |

9.

atgādina, ka deleģēto aktu pieņemšanas procedūrai un kritērijiem ir jābūt ļoti skaidri definētiem un pienācīgi ierobežotiem, lai nemazinātu likumdevēja funkciju;

| 10. | tāpēc, ja rodas šaubas par kāda deleģētā akta projekta elementa būtisko vai nebūtisko nozīmi, ierosina, ka Komisijai deleģēto aktu nevajadzētu pieņemt un tā vietā pieņemt tiesību akta projektu saskaņā ar parastajām likumdošanas procedūrām; |
| --- | --- |

10.

tāpēc, ja rodas šaubas par kāda deleģētā akta projekta elementa būtisko vai nebūtisko nozīmi, ierosina, ka Komisijai deleģēto aktu nevajadzētu pieņemt un tā vietā pieņemt tiesību akta projektu saskaņā ar parastajām likumdošanas procedūrām;

| 11. | atzinīgi vērtē skaidro apņemšanos deleģēto aktu sagatavošanas un redakcijas posmā sistemātiski apspriesties ar dalībvalstu ekspertiem, taču nav pārliecināta, ka šīs apspriedes ir pietiekami precīzi definētas, pārredzamas un saistošas; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē skaidro apņemšanos deleģēto aktu sagatavošanas un redakcijas posmā sistemātiski apspriesties ar dalībvalstu ekspertiem, taču nav pārliecināta, ka šīs apspriedes ir pietiekami precīzi definētas, pārredzamas un saistošas;

| 12. | atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta kontroles pastiprināšanu deleģēto aktu pieņemšanā; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta kontroles pastiprināšanu deleģēto aktu pieņemšanā;

| 13. | tomēr šajā sakarā pauž nožēlu, ka nav paredzēta apspriešanās ar vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvjiem, kaut gan minētās pašvaldības ir plaši iesaistītas deleģēto aktu īstenošanā; |
| --- | --- |

13.

tomēr šajā sakarā pauž nožēlu, ka nav paredzēta apspriešanās ar vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvjiem, kaut gan minētās pašvaldības ir plaši iesaistītas deleģēto aktu īstenošanā;

| 14. | uzsver, ka vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalībai šajā kontrolē ir izšķiroša nozīme, jo šajā pārvaldības līmenī tiek īstenota lielākā daļa ES tiesību aktu; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalībai šajā kontrolē ir izšķiroša nozīme, jo šajā pārvaldības līmenī tiek īstenota lielākā daļa ES tiesību aktu;

| 15. | prasa, lai Reģionu komiteja saņemtu visus dokumentus, tostarp deleģēto aktu projektus, tajā pašā laikā, kad tos saņem dalībvalstu eksperti, un lai pašvaldību pārstāvjiem būtu paredzēta sistemātiska un atvieglota piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās gatavo deleģētos aktus; |
| --- | --- |

15.

prasa, lai Reģionu komiteja saņemtu visus dokumentus, tostarp deleģēto aktu projektus, tajā pašā laikā, kad tos saņem dalībvalstu eksperti, un lai pašvaldību pārstāvjiem būtu paredzēta sistemātiska un atvieglota piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās gatavo deleģētos aktus;

| 16. | atzinīgi vērtē Komisijas, Eiropas Parlamenta un Padomes kopīga funkcionāla deleģēto aktu reģistra izveidi vēlākais līdz 2017. gada beigām, jo tas varētu palielināt Komisijas deleģēto pilnvaru īstenošanas kontroli un to pārredzamību, vienkāršot plānošanu un nodrošināt izsekojamību visos deleģētā akta aprites posmos; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē Komisijas, Eiropas Parlamenta un Padomes kopīga funkcionāla deleģēto aktu reģistra izveidi vēlākais līdz 2017. gada beigām, jo tas varētu palielināt Komisijas deleģēto pilnvaru īstenošanas kontroli un to pārredzamību, vienkāršot plānošanu un nodrošināt izsekojamību visos deleģētā akta aprites posmos;

Subsidiaritātes un proporcionalitātes analīze

| 17. | uzskata, ka regulas projekts nerada subsidiaritātes problēmas, jo jautājums attiecas uz pilnvaru deleģēšanu starp dažādām Eiropas Savienības iestādēm; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka regulas projekts nerada subsidiaritātes problēmas, jo jautājums attiecas uz pilnvaru deleģēšanu starp dažādām Eiropas Savienības iestādēm;

| 18. | tā paša iemesla dēļ uzskata, ka regulas projekts nerada arī proporcionalitātes problēmas, jo tas ir piemērots, lai sasniegtu regulā izvirzīto mērķi un pielāgotu atsevišķus pamataktus LESD 290. un 291. pantam, un tas nepārsniedz to, kas ir nepieciešams; |
| --- | --- |

18.

tā paša iemesla dēļ uzskata, ka regulas projekts nerada arī proporcionalitātes problēmas, jo tas ir piemērots, lai sasniegtu regulā izvirzīto mērķi un pielāgotu atsevišķus pamataktus LESD 290. un 291. pantam, un tas nepārsniedz to, kas ir nepieciešams;

| 19. | tomēr atgādina, ka subsidiaritātes un proporcionalitātes principi ir nozīmīgi; uzsver, ka šie principi piemērojami ne tikai ES tiesību aktu izstrādē un pieņemšanā, bet arī to īstenošanā; |
| --- | --- |

19.

tomēr atgādina, ka subsidiaritātes un proporcionalitātes principi ir nozīmīgi; uzsver, ka šie principi piemērojami ne tikai ES tiesību aktu izstrādē un pieņemšanā, bet arī to īstenošanā;

| 20. | uzskata, ka deleģēšana saskaņā ar LESD 290. pantu, kurā noteikts, ka ES likumdevēja pilnvaras var deleģēt Komisijai, rada galvenokārt proporcionalitātes problēmu, jo šāda deleģēšana izriet no akta normatīvās intensitātes noteikšanas, bet nemaina kompetenču sadalījumu starp Savienību un dalībvalstīm; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka deleģēšana saskaņā ar LESD 290. pantu, kurā noteikts, ka ES likumdevēja pilnvaras var deleģēt Komisijai, rada galvenokārt proporcionalitātes problēmu, jo šāda deleģēšana izriet no akta normatīvās intensitātes noteikšanas, bet nemaina kompetenču sadalījumu starp Savienību un dalībvalstīm;

| 21. | taču uzskata, ka īstenošana saskaņā ar LESD 291. pantu nozīmē, ka Savienības iestādes īsteno pilnvaras, kuras lielākoties ir dalībvalstu kompetencē, un tāpēc tā ir vairāk saistīta ar subsidiaritātes problēmu; |
| --- | --- |

21.

taču uzskata, ka īstenošana saskaņā ar LESD 291. pantu nozīmē, ka Savienības iestādes īsteno pilnvaras, kuras lielākoties ir dalībvalstu kompetencē, un tāpēc tā ir vairāk saistīta ar subsidiaritātes problēmu;

| 22. | tādēļ uzskata, ka Komisijai pastāvīgi jārūpējas par minēto principu ievērošanu savās darbībās, tostarp īstenošanas pasākumu pieņemšanā. |
| --- | --- |

22.

tādēļ uzskata, ka Komisijai pastāvīgi jārūpējas par minēto principu ievērošanu savās darbībās, tostarp īstenošanas pasākumu pieņemšanā.

Briselē, 2017. gada 1. decembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

1

---