# Europos Sąjungos C 195/2018

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 195 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 61 metai2018m. birželio 7d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 195

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

61 metai2018m. birželio 7d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Taryba |
| 2018/C 195/01 | 2018 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacija dėl bendrų vertybių, įtraukaus švietimo ir europinio mokymo aspekto propagavimo | 1 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Taryba

2018/C 195/01

2018 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacija dėl bendrų vertybių, įtraukaus švietimo ir europinio mokymo aspekto propagavimo

1

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2018/C 195/02 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.8887 – Platinum Equity / LifeScan) (
  1) | 6 |
| 2018/C 195/03 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.8771 – Total / Engie (Part of Liquefied Natural Gas Business)) (
  1) | 6 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2018/C 195/02

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.8887 – Platinum Equity / LifeScan) (
  1)

Platinum Equity / LifeScan

1

6

2018/C 195/03

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.8771 – Total / Engie (Part of Liquefied Natural Gas Business)) (
  1)

Total / Engie (Part of Liquefied Natural Gas Business)

1

6

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2018/C 195/04 | Tarybos išvados dėl artėjimo prie Europos švietimo erdvės vizijos | 7 |
| 2018/C 195/05 | Tarybos išvados dėl jaunimo vaidmens kuriant saugią, glaudžią ir darnią visuomenę Europoje | 13 |
| | Europos Komisija |
| 2018/C 195/06 | Euro kursas | 19 |
| 2018/C 195/07 | 2018 m. birželio 6 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl veikliųjų medžiagų patvirtinimų, kurie nustoja galioti 2022, 2023 ir 2024 m., atnaujinimo paraiškų vertinimo darbo programos sudarymo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 (
  1) | 20 |
| | Audito Rūmai |
| 2018/C 195/08 | Specialioji ataskaita Nr. 12/2018 Plačiajuostis ryšys ES valstybėse narėse – nepaisant pažangos, bus pasiekti ne visi strategijos Europa 2020 tikslai | 23 |
| | PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE |
| | Nuolatinis ELPA valstybių komitetas |
| 2018/C 195/09 | Pavojingos cheminės medžiagos. EEE narėmis esančių ELPA valstybių 2016 m. pirmąjį pusmetį pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (REACH) 64 straipsnio 8 dalį priimtų sprendimų suteikti autorizaciją sąrašas | 24 |
| 2018/C 195/10 | Pavojingos cheminės medžiagos. EEE narėmis esančių ELPA valstybių 2016 m. Antrąjį pusmetį pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (REACH) 64 straipsnio 8 dalį priimtų sprendimų suteikti autorizaciją sąrašas | 25 |
| 2018/C 195/11 | Vaistai. EEE ELPA valstybių 2016 m. antrajam pusmečiui suteiktų rinkodaros leidimų sąrašas | 26 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2018/C 195/04

Tarybos išvados dėl artėjimo prie Europos švietimo erdvės vizijos

7

2018/C 195/05

Tarybos išvados dėl jaunimo vaidmens kuriant saugią, glaudžią ir darnią visuomenę Europoje

13

Europos Komisija

2018/C 195/06

Euro kursas

19

2018/C 195/07

2018 m. birželio 6 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas dėl veikliųjų medžiagų patvirtinimų, kurie nustoja galioti 2022, 2023 ir 2024 m., atnaujinimo paraiškų vertinimo darbo programos sudarymo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 (
  1)

1

20

Audito Rūmai

2018/C 195/08

Specialioji ataskaita Nr. 12/2018 Plačiajuostis ryšys ES valstybėse narėse – nepaisant pažangos, bus pasiekti ne visi strategijos Europa 2020 tikslai

23

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

Nuolatinis ELPA valstybių komitetas

2018/C 195/09

Pavojingos cheminės medžiagos. EEE narėmis esančių ELPA valstybių 2016 m. pirmąjį pusmetį pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (REACH) 64 straipsnio 8 dalį priimtų sprendimų suteikti autorizaciją sąrašas

24

2018/C 195/10

Pavojingos cheminės medžiagos. EEE narėmis esančių ELPA valstybių 2016 m. Antrąjį pusmetį pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (REACH) 64 straipsnio 8 dalį priimtų sprendimų suteikti autorizaciją sąrašas

25

2018/C 195/11

Vaistai. EEE ELPA valstybių 2016 m. antrajam pusmečiui suteiktų rinkodaros leidimų sąrašas

26

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2018/C 195/12 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.8954 – BPEA / PAI / WFC). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1) | 44 |
| 2018/C 195/13 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.8928 – Francisco Partners / VeriFone). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1) | 46 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2018/C 195/14 | Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 47 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2018/C 195/12

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.8954 – BPEA / PAI / WFC). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1)

1

44

2018/C 195/13

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.8928 – Francisco Partners / VeriFone). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1)

Francisco Partners / VeriFone

1

46

KITI AKTAI

Europos Komisija

2018/C 195/14

Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

47

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Taryba

| 7.6.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 195/1

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2018 m. gegužės 22 d.

dėl bendrų vertybių, įtraukaus švietimo ir europinio mokymo aspekto propagavimo

(2018/C 195/01)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 165 ir 166 straipsnius,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Sąjunga yra grindžiama šiomis Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje nustatytomis bendromis vertybėmis ir bendraisiais principais: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises. Pagal Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį, Sąjungos tikslas – išsaugoti ir skatinti savo vertybes. |
| --- | --- |

(1)

Sąjunga yra grindžiama šiomis Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje nustatytomis bendromis vertybėmis ir bendraisiais principais: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises. Pagal Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį, Sąjungos tikslas – išsaugoti ir skatinti savo vertybes.

| (2) | šių vertybių įkvėptai Sąjungai pavyko suburti šalis, bendruomenes ir žmones į unikalų politinį projektą, užtikrinusį ilgiausią per Europos istoriją taiką, kuri savo ruožtu padėjo užtikrinti socialinį stabilumą ir ekonominį suklestėjimą. Bendros Sutartyje nustatytos vertybės, kuriomis vadovaujasi valstybės narės, pakloja bendrą pagrindą, kuris yra europinio gyvenimo būdo ir identiteto skiriamasis požymis, ir apibrėžia Sąjungos vietą pasaulinėje arenoje; |
| --- | --- |

(2)

šių vertybių įkvėptai Sąjungai pavyko suburti šalis, bendruomenes ir žmones į unikalų politinį projektą, užtikrinusį ilgiausią per Europos istoriją taiką, kuri savo ruožtu padėjo užtikrinti socialinį stabilumą ir ekonominį suklestėjimą. Bendros Sutartyje nustatytos vertybės, kuriomis vadovaujasi valstybės narės, pakloja bendrą pagrindą, kuris yra europinio gyvenimo būdo ir identiteto skiriamasis požymis, ir apibrėžia Sąjungos vietą pasaulinėje arenoje;

| (3) | Sąjungai ir jos valstybėms narėms tenka spręsti pačias įvairiausias problemas, be kita ko, populizmo, ksenofobijos, nesantaiką kurstančio nacionalizmo, diskriminacijos, melagingų naujienų ir dezinformacijos sklaidos ir radikalizacijos, lemiančios smurtinį ekstremizmą, problemas. Šie reiškiniai gali kelti rimtą pavojų mūsų demokratijos pamatams, mažinti pasitikėjimą teisine valstybe ir demokratinėmis institucijomis, taip pat menkinti bendrą priklausymo Europos visuomenei jausmą; |
| --- | --- |

(3)

Sąjungai ir jos valstybėms narėms tenka spręsti pačias įvairiausias problemas, be kita ko, populizmo, ksenofobijos, nesantaiką kurstančio nacionalizmo, diskriminacijos, melagingų naujienų ir dezinformacijos sklaidos ir radikalizacijos, lemiančios smurtinį ekstremizmą, problemas. Šie reiškiniai gali kelti rimtą pavojų mūsų demokratijos pamatams, mažinti pasitikėjimą teisine valstybe ir demokratinėmis institucijomis, taip pat menkinti bendrą priklausymo Europos visuomenei jausmą;

| (4) | dėl nepakankamų žinių apie Sąjungos ištakas, jos sukūrimo priežastis ir pagrindinius veikimo principus susidaro palankios sąlygos dezinformacijai ir trukdoma susidaryti pagrįstą nuomonę apie jos veiklą. Žinios apie Sąjungos ir jos valstybių narių įvairovę prisideda prie tarpusavio pagarbos, supratimo ir bendradarbiavimo valstybėse narėse ir tarp jų; |
| --- | --- |

(4)

dėl nepakankamų žinių apie Sąjungos ištakas, jos sukūrimo priežastis ir pagrindinius veikimo principus susidaro palankios sąlygos dezinformacijai ir trukdoma susidaryti pagrįstą nuomonę apie jos veiklą. Žinios apie Sąjungos ir jos valstybių narių įvairovę prisideda prie tarpusavio pagarbos, supratimo ir bendradarbiavimo valstybėse narėse ir tarp jų;

| (5) | visų rūšių ir lygmenų švietimas, įskaitant pačių jauniausių ugdymą, atlieka svarbų vaidmenį propaguojant bendras vertybes. Jis padeda užtikrinti socialinę įtrauktį, nes palankios ir lygiateisės galimybės siekti tikslų suteikiamos kiekvienam vaikui. Jis taip pat suteikia galimybes išaugti aktyviais ir kritiškai mąstančiais piliečiais ir didina europinio identiteto supratimą; |
| --- | --- |

(5)

visų rūšių ir lygmenų švietimas, įskaitant pačių jauniausių ugdymą, atlieka svarbų vaidmenį propaguojant bendras vertybes. Jis padeda užtikrinti socialinę įtrauktį, nes palankios ir lygiateisės galimybės siekti tikslų suteikiamos kiekvienam vaikui. Jis taip pat suteikia galimybes išaugti aktyviais ir kritiškai mąstančiais piliečiais ir didina europinio identiteto supratimą;

| (6) | 2017 m. lapkričio mėn. Geteborgo susitikime, skirtame Vadovų darbotvarkei, Europos vadovai aptarė švietimo ir kultūros svarbą Europos ateičiai. Prie šių diskusijų Komisija prisidėjo pateikdama Europos švietimo erdvės viziją ir ji pasiūlė įvairių iniciatyvų komunikate „Europinės tapatybės stiprinimas per švietimą ir kultūrą“ (1), kuriame pažymėta, kad „stiprinti Europos tapatybę tebėra labai svarbu ir tam užtikrinti geriausios priemonės yra švietimas bei kultūra“; |
| --- | --- |

(6)

2017 m. lapkričio mėn. Geteborgo susitikime, skirtame Vadovų darbotvarkei, Europos vadovai aptarė švietimo ir kultūros svarbą Europos ateičiai. Prie šių diskusijų Komisija prisidėjo pateikdama Europos švietimo erdvės viziją ir ji pasiūlė įvairių iniciatyvų komunikate „Europinės tapatybės stiprinimas per švietimą ir kultūrą“ (1), kuriame pažymėta, kad „stiprinti Europos tapatybę tebėra labai svarbu ir tam užtikrinti geriausios priemonės yra švietimas bei kultūra“;

| (7) | po vadovų susitikimo Geteborge 2017 m. gruodžio 14 d. išvadose Europos Vadovų Taryba akcentavo, kad švietimas ir kultūra yra įtraukių ir darnių visuomenių kūrimo ir mūsų konkurencingumo išlaikymo pagrindas (2); |
| --- | --- |

(7)

po vadovų susitikimo Geteborge 2017 m. gruodžio 14 d. išvadose Europos Vadovų Taryba akcentavo, kad švietimas ir kultūra yra įtraukių ir darnių visuomenių kūrimo ir mūsų konkurencingumo išlaikymo pagrindas (2);

| (8) | vienas iš Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos „ET 2020“ (3) tikslų – skatinti vienodas galimybes, socialinę sanglaudą ir aktyvų pilietiškumą – buvo nustatytas remiantis tuo, kad švietimu turėtų būti padedama puoselėti tarpkultūrines kompetencijas, demokratines vertybes ir pagarbą pagrindinėms teisėms, užkertamas kelias visų formų diskriminacijai ir rasizmui ir su jais kovojama, ugdomas vaikų, jaunimo ir suaugusių asmenų gebėjimas pozityviai bendrauti su bendraamžiais iš įvairių visuomenės sluoksnių; |
| --- | --- |

(8)

vienas iš Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos „ET 2020“ (3) tikslų – skatinti vienodas galimybes, socialinę sanglaudą ir aktyvų pilietiškumą – buvo nustatytas remiantis tuo, kad švietimu turėtų būti padedama puoselėti tarpkultūrines kompetencijas, demokratines vertybes ir pagarbą pagrindinėms teisėms, užkertamas kelias visų formų diskriminacijai ir rasizmui ir su jais kovojama, ugdomas vaikų, jaunimo ir suaugusių asmenų gebėjimas pozityviai bendrauti su bendraamžiais iš įvairių visuomenės sluoksnių;

| (9) | į 2015 m. kovo 17 d. Europos švietimo ministrų priimtą Paryžiaus deklaraciją įtrauktas valstybių narių įsipareigojimas puoselėti bendras vertybes, ugdyti kritinį mąstymą ir gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis, plėtoti įtraukų švietimą ir kultūrų dialogą. ES masto viešų konsultacijų (4) respondentų atsakymai aiškiai rodo, kad reikėtų plėtoti įtraukų švietimą. Vos 16 % respondentų laikėsi nuomonės, kad švietimo sistemos jau dabar užtikrina tokį švietimą; 95 % jų nurodė manantys, kad švietimas turėtų padėti jaunimui suprasti bendrų vertybių svarbą ir kad Sąjunga turėtų padėti valstybėms narėms siekti šio tikslo (98 %); |
| --- | --- |

(9)

į 2015 m. kovo 17 d. Europos švietimo ministrų priimtą Paryžiaus deklaraciją įtrauktas valstybių narių įsipareigojimas puoselėti bendras vertybes, ugdyti kritinį mąstymą ir gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis, plėtoti įtraukų švietimą ir kultūrų dialogą. ES masto viešų konsultacijų (4) respondentų atsakymai aiškiai rodo, kad reikėtų plėtoti įtraukų švietimą. Vos 16 % respondentų laikėsi nuomonės, kad švietimo sistemos jau dabar užtikrina tokį švietimą; 95 % jų nurodė manantys, kad švietimas turėtų padėti jaunimui suprasti bendrų vertybių svarbą ir kad Sąjunga turėtų padėti valstybėms narėms siekti šio tikslo (98 %);

| (10) | tinklo „Eurydice“ 2017 m. tyrimas „Pilietiškumo ugdymas Europos mokyklose“ parodė, kad pilietiškumo ugdymas šiuo metu yra ne vienos Europos šalies dėmesio centre. Vis dėlto beveik pusėje šalių pilietiškumo ugdymas kol kas nėra įtrauktas į pirminio mokytojų rengimo programas. Todėl reikia padėti mokytojams ir juos įgalinti imantis priemonių, kuriomis būtų kuriama atvira mokymosi kultūra bei aplinka ir kuriomis būtų padedama dirbti su įvairialypėms besimokančių asmenų grupėms, kad mokytojai galėtų ugdyti pilietines kompetencijas, pristatyti bendrą Europos paveldą, propaguoti bendras vertybes ir rodyti pavyzdį besimokantiems asmenims; |
| --- | --- |

(10)

tinklo „Eurydice“ 2017 m. tyrimas „Pilietiškumo ugdymas Europos mokyklose“ parodė, kad pilietiškumo ugdymas šiuo metu yra ne vienos Europos šalies dėmesio centre. Vis dėlto beveik pusėje šalių pilietiškumo ugdymas kol kas nėra įtrauktas į pirminio mokytojų rengimo programas. Todėl reikia padėti mokytojams ir juos įgalinti imantis priemonių, kuriomis būtų kuriama atvira mokymosi kultūra bei aplinka ir kuriomis būtų padedama dirbti su įvairialypėms besimokančių asmenų grupėms, kad mokytojai galėtų ugdyti pilietines kompetencijas, pristatyti bendrą Europos paveldą, propaguoti bendras vertybes ir rodyti pavyzdį besimokantiems asmenims;

| (11) | radikalėjimas, lemiantis smurtinį ekstremizmą, keliose valstybėse narėse tebėra didelė problema. Bendrų vertybių, kaip socialinės sanglaudos ir integracijos veiksnių, puoselėjimas, be kita ko, švietimo politikos priemonėmis, yra neatskiriama problemos sprendimo dalis. Siekdama paremti valstybių narių pastangas Europos Komisija 2017 m. liepos mėn. įsteigė aukšto lygio ekspertų grupę radikalizacijos klausimais (5), kuriai pavesta nustatyti pagalbines, be kita ko, švietimo srities, priemones; |
| --- | --- |

(11)

radikalėjimas, lemiantis smurtinį ekstremizmą, keliose valstybėse narėse tebėra didelė problema. Bendrų vertybių, kaip socialinės sanglaudos ir integracijos veiksnių, puoselėjimas, be kita ko, švietimo politikos priemonėmis, yra neatskiriama problemos sprendimo dalis. Siekdama paremti valstybių narių pastangas Europos Komisija 2017 m. liepos mėn. įsteigė aukšto lygio ekspertų grupę radikalizacijos klausimais (5), kuriai pavesta nustatyti pagalbines, be kita ko, švietimo srities, priemones;

| (12) | naujausi PISA tyrimo rezultatai ir 2017 m. Švietimo ir mokymo stebėsenos biuletenis aiškiai rodo nelygybės švietimo srityje ir besimokančio asmens socialinės ir ekonominės padėties sąsają. PISA duomenys rodo, kad iš neturtingų namų ūkių kilę moksleiviai triskart dažniau mokosi prasčiau nei jų bendramoksliai iš labiau pasiturinčios aplinkos ir kad tikimybė, jog moksleiviai iš migrantų šeimų mokysis prastai, yra daugiau nei dukart didesnė. Siekiant užkirsti kelią jaunuolių marginalizacijai, labai svarbu turėti įtraukias ir teisingas švietimo sistemas, padedančias kurti glaudžią visuomenę, pakloti aktyvaus pilietiškumo pamatus ir didinti įsidarbinamumą; |
| --- | --- |

(12)

naujausi PISA tyrimo rezultatai ir 2017 m. Švietimo ir mokymo stebėsenos biuletenis aiškiai rodo nelygybės švietimo srityje ir besimokančio asmens socialinės ir ekonominės padėties sąsają. PISA duomenys rodo, kad iš neturtingų namų ūkių kilę moksleiviai triskart dažniau mokosi prasčiau nei jų bendramoksliai iš labiau pasiturinčios aplinkos ir kad tikimybė, jog moksleiviai iš migrantų šeimų mokysis prastai, yra daugiau nei dukart didesnė. Siekiant užkirsti kelią jaunuolių marginalizacijai, labai svarbu turėti įtraukias ir teisingas švietimo sistemas, padedančias kurti glaudžią visuomenę, pakloti aktyvaus pilietiškumo pamatus ir didinti įsidarbinamumą;

| (13) | Tarptautinės švietimo pasiekimų vertinimo asociacijos atliktame 2016 m. tarptautiniame pilietinio ir pilietiškumo ugdymo tyrime teigiama, kad nacionalinė ir europinė tapatybė gali teigiamai veikti viena kitą ir viena kitai neprieštarauja. Tyrimas taip pat parodė, kad daugiau pilietinių žinių turintys mokiniai taip pat yra linkę laikytis labiau tolerantiško požiūrio; |
| --- | --- |

(13)

Tarptautinės švietimo pasiekimų vertinimo asociacijos atliktame 2016 m. tarptautiniame pilietinio ir pilietiškumo ugdymo tyrime teigiama, kad nacionalinė ir europinė tapatybė gali teigiamai veikti viena kitą ir viena kitai neprieštarauja. Tyrimas taip pat parodė, kad daugiau pilietinių žinių turintys mokiniai taip pat yra linkę laikytis labiau tolerantiško požiūrio;

| (14) | „Eurobarometro“ tyrimai rodo, kad žinios apie Sąjungą yra itin menkos. 2014 m. vykdytos nuomonių apklausos duomenimis, 44 % respondentų teigė, kad jų žinios apie Sąjungos veikimą yra ribotos, o 2011 m. tyrimas atskleidė, kad santykinė dauguma respondentų laikė, kad jie yra nepakankamai informuoti apie Europos Sąjungą. Tas pats tyrimas taip pat parodė, kad trečdalis žmonių nežino, kiek tiksliai valstybių narių turi Sąjunga. 2017 m. „Eurobarometro“ apklausa atskleidė, jog 89 % jaunų europiečių sutinka, kad nacionalinės Vyriausybės turėtų stiprinti švietimą mokyklose apie jų, kaip Sąjungos piliečių, teises ir pareigas. Galiausiai, naujausio „Eurobarometro“ tyrimo rezultatai aiškiai rodo, kad 35 % respondentų mano, jog palyginami švietimo standartai būtų labai naudingi Europos ateičiai; |
| --- | --- |

(14)

„Eurobarometro“ tyrimai rodo, kad žinios apie Sąjungą yra itin menkos. 2014 m. vykdytos nuomonių apklausos duomenimis, 44 % respondentų teigė, kad jų žinios apie Sąjungos veikimą yra ribotos, o 2011 m. tyrimas atskleidė, kad santykinė dauguma respondentų laikė, kad jie yra nepakankamai informuoti apie Europos Sąjungą. Tas pats tyrimas taip pat parodė, kad trečdalis žmonių nežino, kiek tiksliai valstybių narių turi Sąjunga. 2017 m. „Eurobarometro“ apklausa atskleidė, jog 89 % jaunų europiečių sutinka, kad nacionalinės Vyriausybės turėtų stiprinti švietimą mokyklose apie jų, kaip Sąjungos piliečių, teises ir pareigas. Galiausiai, naujausio „Eurobarometro“ tyrimo rezultatai aiškiai rodo, kad 35 % respondentų mano, jog palyginami švietimo standartai būtų labai naudingi Europos ateičiai;

| (15) | atsižvelgiant į tai, labai svarbu, kad valstybės narės dėtų dar daugiau pastangų toliau įgyvendinti visus 2015 m. Paryžiaus deklaracijos tikslus. Labai svarbu toliau propaguoti bendras vertybes, kaip sanglaudos ir įtraukties veiksnius, taip pat siekti visuose švietimo lygmenyse puoselėti dalyvaujamąją mokymosi aplinką, gerinti mokytojų rengimą pilietiškumo ir įvairovės temomis, ugdyti visų besimokančių asmenų gebėjimus naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir kritinį mąstymą; |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgiant į tai, labai svarbu, kad valstybės narės dėtų dar daugiau pastangų toliau įgyvendinti visus 2015 m. Paryžiaus deklaracijos tikslus. Labai svarbu toliau propaguoti bendras vertybes, kaip sanglaudos ir įtraukties veiksnius, taip pat siekti visuose švietimo lygmenyse puoselėti dalyvaujamąją mokymosi aplinką, gerinti mokytojų rengimą pilietiškumo ir įvairovės temomis, ugdyti visų besimokančių asmenų gebėjimus naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir kritinį mąstymą;

| (16) | norint sukurti darnesnę visuomenę, būtina užtikrinti veiksmingą vienodą prieigą prie kokybiško įtraukaus švietimo visiems besimokantiems asmenims, įskaitant migrantų kilmės asmenis, asmenis, esančius nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje, specialiųjų poreikių turinčius asmenis ir asmenis su negalia, vadovaujantis Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencija. Siekdamos šios tikslo valstybės narės galėtų pasinaudoti esamomis Sąjungos priemonėmis, visų pirma „Erasmus+“, Europos struktūriniais ir investicijų fondais, programomis „Kūrybiška Europa“ ir „Europa piliečiams“, Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa, Europos solidarumo korpusu, programa „Horizontas 2020“, taip pat Europos specialiojo ugdymo plėtros agentūros rekomendacijomis ir žiniomis; |
| --- | --- |

(16)

norint sukurti darnesnę visuomenę, būtina užtikrinti veiksmingą vienodą prieigą prie kokybiško įtraukaus švietimo visiems besimokantiems asmenims, įskaitant migrantų kilmės asmenis, asmenis, esančius nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje, specialiųjų poreikių turinčius asmenis ir asmenis su negalia, vadovaujantis Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencija. Siekdamos šios tikslo valstybės narės galėtų pasinaudoti esamomis Sąjungos priemonėmis, visų pirma „Erasmus+“, Europos struktūriniais ir investicijų fondais, programomis „Kūrybiška Europa“ ir „Europa piliečiams“, Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa, Europos solidarumo korpusu, programa „Horizontas 2020“, taip pat Europos specialiojo ugdymo plėtros agentūros rekomendacijomis ir žiniomis;

| (17) | programa „Erasmus+“ įrodė, kad judumas ir tarpvalstybiniai ryšiai yra veiksmingas europinio identiteto formavimo būdas. Būtina užtikrinti, kad pagal šią programą būtų suteikta vienodų galimybių visų kategorijų besimokantiems asmenims visoje Europoje, visų pirma rengiant tarpvalstybinius mokyklų mainus. Virtualusis judumas (pirmiausia per tinklą „eTwinning“) – puiki galimybė moksleiviams užmegzti tiesioginius ryšius, todėl ateinančiais metais šia priemone reikėtų pasinaudoti didesniu mastu, derinant su fiziniu judumu; |
| --- | --- |

(17)

programa „Erasmus+“ įrodė, kad judumas ir tarpvalstybiniai ryšiai yra veiksmingas europinio identiteto formavimo būdas. Būtina užtikrinti, kad pagal šią programą būtų suteikta vienodų galimybių visų kategorijų besimokantiems asmenims visoje Europoje, visų pirma rengiant tarpvalstybinius mokyklų mainus. Virtualusis judumas (pirmiausia per tinklą „eTwinning“) – puiki galimybė moksleiviams užmegzti tiesioginius ryšius, todėl ateinančiais metais šia priemone reikėtų pasinaudoti didesniu mastu, derinant su fiziniu judumu;

| (18) | diegiant europinį mokymo aspektą turėtų būti siekiama padėti besimokantiems asmenims patirti visą europinio identiteto įvairovę ir sustiprinti pozityvų ir įtraukų priklausymo Europos visuomenei jausmą, taip papildant vietos, regioninę, nacionalinę tapatybę ir tradicijas. Tai taip pat svarbu norint propaguoti geresnį supratimą apie Sąjungą ir jos valstybes nares; |
| --- | --- |

(18)

diegiant europinį mokymo aspektą turėtų būti siekiama padėti besimokantiems asmenims patirti visą europinio identiteto įvairovę ir sustiprinti pozityvų ir įtraukų priklausymo Europos visuomenei jausmą, taip papildant vietos, regioninę, nacionalinę tapatybę ir tradicijas. Tai taip pat svarbu norint propaguoti geresnį supratimą apie Sąjungą ir jos valstybes nares;

| (19) | ši rekomendacija visapusiškai atitinka subsidiarumo bei proporcingumo principus. Jos turinys nedaro poveikio esamoms nacionalinėms šių sričių, visų pirma nacionalinio pilietinio ugdymo, iniciatyvoms, |
| --- | --- |

(19)

ši rekomendacija visapusiškai atitinka subsidiarumo bei proporcingumo principus. Jos turinys nedaro poveikio esamoms nacionalinėms šių sričių, visų pirma nacionalinio pilietinio ugdymo, iniciatyvoms,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

Valstybės narės turėtų:

Bendrų vertybių propagavimas

| 1. | Aktyviau propaguoti Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje įtvirtintas bendras vertybes nuo ankstyvo amžiaus visų lygmenų ir visų rūšių visą gyvenimą trunkančio švietimo ir mokymo veikloje, kad būtų sustiprinta socialinė sanglauda ir bendras pozityvus ir įtraukus priklausymo jausmas vietos, regioniniu, nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Toliau įgyvendinti Paryžiaus deklaracija prisiimtus įsipareigojimus, visų pirma šiomis priemonėmis:






  a) | propaguojant aktyvaus pilietiškumo ugdymą ir etikos mokymą ir puoselėjant atvirų diskusijų klasėje aplinką, taip siekiant išugdyti tolerantišką ir demokratišką požiūrį, taip pat socialines, pilietiškumo ir tarpkultūrines kompetencijas; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

propaguojant aktyvaus pilietiškumo ugdymą ir etikos mokymą ir puoselėjant atvirų diskusijų klasėje aplinką, taip siekiant išugdyti tolerantišką ir demokratišką požiūrį, taip pat socialines, pilietiškumo ir tarpkultūrines kompetencijas;

| b) | ugdant kritinį mąstymą ir gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis, visų pirma internetu ir socialine žiniasklaida, kad didėtų informuotumas apie pavojus, susijusius su informacijos šaltinių patikimumu, ir būtų gebama vadovautis sveika nuovoka; |
| --- | --- |

b)

ugdant kritinį mąstymą ir gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis, visų pirma internetu ir socialine žiniasklaida, kad didėtų informuotumas apie pavojus, susijusius su informacijos šaltinių patikimumu, ir būtų gebama vadovautis sveika nuovoka;

| c) | pasinaudojant esamomis sistemomis arba, kai būtina, sukuriant naujas sistemas, kurios mokyklose skatintų aktyvų mokytojų, tėvų, moksleivių ir platesnės bendruomenės dalyvavimą, ir |
| --- | --- |

c)

pasinaudojant esamomis sistemomis arba, kai būtina, sukuriant naujas sistemas, kurios mokyklose skatintų aktyvų mokytojų, tėvų, moksleivių ir platesnės bendruomenės dalyvavimą, ir

| d) | teikiant jaunimui daugiau demokratinio dalyvavimo ir aktyvaus, kritiniu mąstymu grindžiamo bei atsakingo dalyvavimo bendruomenės gyvenime galimybių; |
| --- | --- |

d)

teikiant jaunimui daugiau demokratinio dalyvavimo ir aktyvaus, kritiniu mąstymu grindžiamo bei atsakingo dalyvavimo bendruomenės gyvenime galimybių;

| 3. | Veiksmingai naudotis turimomis pilietiškumo ugdymo skatinimo priemonėmis, pavyzdžiui, Europos Tarybos parengtu Kompetencijų demokratinei kultūrai modeliu. |
| --- | --- |

3.

Įtraukaus švietimo užtikrinimas

| 4. | Remti visų besimokančių asmenų įtraukų švietimą, visų pirma:






  a) | visiems besimokantiems asmenis užtikrinant kokybišką švietimą nuo ankstyvosios vaikystės ir visą gyvenimą; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

visiems besimokantiems asmenis užtikrinant kokybišką švietimą nuo ankstyvosios vaikystės ir visą gyvenimą;

| b) | teikiant reikiamą ir prie konkrečių poreikių pritaikytą paramą visiems besimokantiems asmenims, įskaitant esančius nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje, migrantų kilmės, specialiųjų poreikių turinčius ir pačius talentingiausius besimokančius asmenis; |
| --- | --- |

b)

teikiant reikiamą ir prie konkrečių poreikių pritaikytą paramą visiems besimokantiems asmenims, įskaitant esančius nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje, migrantų kilmės, specialiųjų poreikių turinčius ir pačius talentingiausius besimokančius asmenis;

| c) | sudarant palankesnes sąlygas pereiti iš vienos švietimo trajektorijos ir lygmens į kitą ir užtikrinant adekvatų švietimo ir profesinį orientavimą. |
| --- | --- |

c)

sudarant palankesnes sąlygas pereiti iš vienos švietimo trajektorijos ir lygmens į kitą ir užtikrinant adekvatų švietimo ir profesinį orientavimą.

| 5. | Veiksmingai, savanorišku pagrindu naudotis Europos specialiojo ugdymo plėtros agentūra įgyvendinant ir stebint sėkmingai švietimo sistemose taikomus įtraukius metodus. |
| --- | --- |

5.

Europinio mokymo aspekto propagavimas

| 6. | Propaguoti europinį mokymo aspektą skatinant:






  a) | Europos konteksto ir bendro paveldo bei bendrų vertybių supratimą ir informuotumą apie Sąjungos ir Sąjungos valstybių narių socialinę, kultūrinę bei istorinę vienybę bei įvairovę; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

Europos konteksto ir bendro paveldo bei bendrų vertybių supratimą ir informuotumą apie Sąjungos ir Sąjungos valstybių narių socialinę, kultūrinę bei istorinę vienybę bei įvairovę;

| b) | Sąjungos ištakų, vertybių ir veikimo išmanymą; |
| --- | --- |

b)

Sąjungos ištakų, vertybių ir veikimo išmanymą;

| c) | moksleivių ir mokytojų dalyvavimą tinklo „eTwinning“, tarpvalstybinio judumo veikloje ir tarptautiniuose projektuose, visų pirma skirtuose mokykloms; |
| --- | --- |

c)

moksleivių ir mokytojų dalyvavimą tinklo „eTwinning“, tarpvalstybinio judumo veikloje ir tarptautiniuose projektuose, visų pirma skirtuose mokykloms;

| d) | plačiajai visuomenei skirtus projektus, kuriais mokymosi aplinkoje didinamas informuotumas ir gerinamas supratimas apie Europos Sąjungą, visų pirma tiesioginio bendravimo su jaunimu priemonėmis, pavyzdžiui, kasmet mokymosi įstaigose savanorišku pagrindu pažymint Europos Sąjungos dieną. |
| --- | --- |

d)

plačiajai visuomenei skirtus projektus, kuriais mokymosi aplinkoje didinamas informuotumas ir gerinamas supratimas apie Europos Sąjungą, visų pirma tiesioginio bendravimo su jaunimu priemonėmis, pavyzdžiui, kasmet mokymosi įstaigose savanorišku pagrindu pažymint Europos Sąjungos dieną.

Remti švietimo specialistus ir mokymą

| 7. | Sudaryti sąlygas švietimo specialistams puoselėti bendras vertybes ir užtikrinti įtraukų švietimą:






  a) | imantis priemonių, kuriomis švietimo specialistai įgalinami perteikti bendras vertybes ir kuriomis skatinamas aktyvus pilietiškumas, drauge ugdant priklausymo jausmą, ir reaguojant į įvairius besimokančių asmenų poreikius ir |
| --- | --- | --- |

7.

a)

imantis priemonių, kuriomis švietimo specialistai įgalinami perteikti bendras vertybes ir kuriomis skatinamas aktyvus pilietiškumas, drauge ugdant priklausymo jausmą, ir reaguojant į įvairius besimokančių asmenų poreikius ir

| b) | skatinant švietimo specialistų pirminį rengimą ir tęstinį mokymą, mainus ir tarpusavio mokymosi bei tarpusavio konsultavimo veiklą, taip pat jų orientavimo ir mentorystės veiklą. |
| --- | --- |

b)

skatinant švietimo specialistų pirminį rengimą ir tęstinį mokymą, mainus ir tarpusavio mokymosi bei tarpusavio konsultavimo veiklą, taip pat jų orientavimo ir mentorystės veiklą.

Įgyvendinimo priemonės

| 8. | Peržiūrėti ir prireikus tobulinti esamą politiką ir praktiką švietimo, mokymo ir neformaliojo mokymosi srityje, kad būtų galima įgyvendinti šias rekomendacijas. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Naudojantis turimais duomenimis arba, jei būtina, surinkus naujus duomenis, nustatyti poreikius ir aktyvinti visuomenės dalyvavimą, kad būtų tobulinamas įrodymais grindžiamas politikos, skirtos socialiniams ir pilietiniams švietimo ir mokymo aspektams, formavimas. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Toliau bendradarbiauti švietimo ir mokymo, jaunimo, sporto ir kultūros srityse pagal ES strateginio bendradarbiavimo sistemas vykdant tarpusavio mokymosi, tarpusavio konsultavimo veiklą ir keičiantis gerosios patirties pavyzdžiais, siekiant propaguoti bendras vertybes. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Siekiant įgyvendinti šias rekomendacijas veiksmingai naudotis ES finansavimo priemonėmis, visų pirma programa „Erasmus+“, Europos struktūriniais ir investicijų fondais, programomis „Kūrybiška Europa“ ir „Europa piliečiams“, Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa ir programa „Horizontas 2020“. |
| --- | --- |

11.

PALANKIAI VERTINA KOMISIJOS KETINIMĄ:

| 12. | Remti valstybių narių veiklą, vykdomą įgyvendinant šios rekomendacijos nuostatas, naudojantis turimais mechanizmais ir finansavimo priemonėmis, kaip antai programa „Erasmus+“, visų pirma naudojantis judumo mokymosi tikslais priemonėmis visuose švietimo lygmenyse, daugiausiai dėmesio skiriant mokykloms, tarptautiniams projektams, tinklui „eTwinning“ ir programos „Jean Monnet“ veiklai. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Remti nacionalines ir regionines politikos reformas ir praktikos tobulinimą įgyvendinant Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę programą („ET 2020“) ir ją pakeisiančias programas. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kai būtina, parengti ir reguliariai peržiūrėti politikams ir specialistams skirtas praktines etalonines priemones ir orientacinius dokumentus, remti mokslinius tyrimus ir suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą, kad būtų tenkinamas žinių poreikis. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Stebėti ir vertinti veiksmus, kurių imtasi įgyvendinant šią rekomendaciją, visų pirma pagal programą „ET 2020“, be kita ko, Švietimo ir mokymo stebėsenos biuletenyje. |
| --- | --- |

15.

Priimta Briuselyje 2018 m. gegužės 22 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

K. VALCHEV

---

(1)  Dok. COM(2017) 673 final.

1

(2)  Dok. EUCO 19/1/17 REV 1.

2

(3)  2015 m. Tarybos ir Komisijos Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) įgyvendinimo bendra ataskaita „Nauji Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje prioritetai“ (OL C 417, 2015 12 15, p. 25).

3

(4)  Dok. SWD(2018)13 final.

4

(5)  2017 m. liepos 27 d. Komisijos sprendimas, kuriuo įsteigiama aukšto lygio Komisijos ekspertų grupė radikalizacijos klausimais. (OL C 252, 2017 8 3, p. 3).

5

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 7.6.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 195/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 195/6

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.8887 – Platinum Equity / LifeScan)

(Tekstas svarbus EEE)

(2018/C 195/02)

2018 m. birželio 4 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32018M8887. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32018M8887. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 7.6.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 195/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 195/6

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.8771 – Total / Engie (Part of Liquefied Natural Gas Business))

(Tekstas svarbus EEE)

(2018/C 195/03)

2018 m. balandžio 11 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32018M8771. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32018M8771. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 7.6.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 195/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 195/7

---

Tarybos išvados dėl artėjimo prie Europos švietimo erdvės vizijos

(2018/C 195/04)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

primindama politinį šio klausimo kontekstą, išdėstytą šių išvadų priede,

PRIMINDAMA, KAD:

| 1. | švietimo socialinis aspektas pagal pirmąjį Europos socialinių teisių ramsčio principą reiškia, kad kiekvienas turi teisę į kokybišką ir įtraukų švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą, kad galėtų išsaugoti ir įgyti įgūdžių, leidžiančių visavertiškai dalyvauti visuomenės gyvenime ir sėkmingai keisti statusą darbo rinkoje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | 2017 m. lapkričio 17 d. Geteborgo socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikimo kontekste Vadovų darbotvarkė buvo skirta švietimui ir kultūrai. Buvo nustatyta, kad politinė parama teikiama tam tikroms konkrečioms darbo kryptims, daugiausia remiantis Komisijos komunikatu „Europinės tapatybės stiprinimas per švietimą ir kultūrą“, kuriame pateikta idėja dirbti kartu, visapusiškai laikantis subsidiarumo principo, siekiant bendros vizijos iki 2025 m. sukurti Europos švietimo erdvę, pagrįstą pasitikėjimu, tarpusavio pripažinimu, bendradarbiavimu ir keitimusi geriausios praktikos pavyzdžiais, judumu ir ekonomikos augimu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | po Geteborgo aukščiausiojo lygio susitikimo 2017 m. gruodžio 14 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose Europos politinėje darbotvarkėje švietimui suteiktas svarbus prioritetas ir suteiktas postūmis reikšmingai pažangai šioje srityje pasiekti, |
| --- | --- |

3.

MANO, KAD:

| 4. | švietimas ir kultūra yra gyvybiškai svarbūs siekiant suvienyti europiečius, taip pat žmonių ir visos Sąjungos ateičiai. Visi europiečiai turėtų turėti naudos iš įvairaus bendro kultūros ir švietimo paveldo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europos švietimo erdvė turėtų būti grindžiama mokymosi visą gyvenimą tęstinumu nuo ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros, mokyklos ir profesinio rengimo bei mokymo iki aukštojo išsilavinimo ir suaugusiųjų švietimo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europos švietimo erdvėje turėtų būti propaguojamas ir skatinamas judumas ir bendradarbiavimas švietimo ir mokymo srityje, padedama valstybėms narėms modernizuojant jų švietimo ir mokymo sistemas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | PABRĖŽIA, kad Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strategine programa („ET 2020“) suteiktas vertingas pagrindas nustatyti bendrus prioritetus ir padėti valstybėms narėms modernizuoti savo švietimo ir mokymo sistemas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | PRAŠO valstybių narių toliau svarstyti bendrą Europos švietimo erdvės viziją, įskaitant jos galimus tikslus, uždavinius ir apimtį, taip pat jos sąsajas su bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strategine programa po 2020 m. Tolesniais veiksmais, kurių reikėtų imtis „ET 2020“ kontekste, pasitelkiant glaudesnį valstybių narių bendradarbiavimą ir Komisijos teikiamą paramą, turėtų būti skatinamas tarpusavio mokymasis ir remiamos tolesnės pastangos bei veiksmai siekiant, kad Europos švietimo erdvės vizija taptų realybe. Siekiant pažangos kuriant Europos švietimo erdvės viziją, ypač daug dėmesio reikėtų skirti šioms temoms: |
| --- | --- |

8.

| 9. | „Erasmus+“ |
| --- | --- |

9.

| 9.1. | PABRĖŽIA, kad programa „Erasmus+“ yra labai sėkminga ES pavyzdinė iniciatyva, kuria skatinamas judumas mokymosi tikslais visoje Europoje ir už jos ribų ir svariai prisidedama prie didesnio asmeninio tobulėjimo ir geresnių tarpkultūrinių kompetencijų, taip pat stiprinama Europos tapatybė; ja grindžiamas visų lygmenų švietimo ir mokymo įstaigų bendradarbiavimas ES mastu; be to, ja didinamas ES konkurencingumas ir stiprinamas bendrų Europos vertybių propagavimas; |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | PALANKIAI VERTINA programos „Erasmus+“ laikotarpio vidurio vertinimo rezultatus ir RAGINA imtis priemonių siekiant padidinti ir išplėsti dalyvavimą, toliau skirti daug dėmesio projektų poveikiui ir kokybei, skatinti aukštos kokybės švietimą ir mokymą ir suteikti įtraukesnių bei teisingesnių galimybių naudotis naujos kartos programa „Erasmus+“, pavyzdžiui, visose programos dalyse stiprinant lygias galimybes ir didinant galimybes naudotis programa nepakankamai atstovaujamiems regionams ir gyventojų grupėms, pirmą kartą prašymą pateikiantiems asmenims ir organizacijoms, kurių pajėgumai yra mažesni. Galėtų būti sustiprintos sinergijos su kitais Europos Sąjungos finansavimo šaltiniais, tačiau reikėtų vengti dubliavimosi; |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | RAGINA toliau paprastinti taisykles ir procedūras, kad toliau visais lygmenimis būtų mažinama administracinė našta, |
| --- | --- |

9.3.

| 10. | SKAITMENINIAI ĮGŪDŽIAI IR ŠVIETIMAS |
| --- | --- |

10.

| 10.1. | PABRĖŽIA, kad skaitmeniniame amžiuje svarbu gerinti mokymąsi bei mokymą ir skatinti skaitmeninės kompetencijos – vienos iš bendrųjų mokymosi visą gyvenimą kompetencijų – ugdymą, ypač daug dėmesio skiriant Sofijoje paskelbtam raginimui imtis veiksmų skaitmeninių įgūdžių ir švietimo srityse bei Komisijos komunikatui dėl skaitmeninio švietimo veiksmų plano; |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | PABRĖŽIA, kad naujos kartos programoje „Erasmus+“ ir kitose susijusiose Sąjungos finansavimo programose turėtų būti remiamas švietimo ir mokymo sistemų bei infrastruktūros pritaikymas prie skaitmeninio amžiaus, |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | RAGINA VALSTYBES NARES IR KOMISIJĄ JŲ ATITINKAMOS KOMPETENCIJOS SRITYSE: |
| --- | --- |

10.3.

| 10.3.1. | remti švietimo ir mokymo sistemų modernizavimą pasitelkus inovacijas, be kita ko, pedagoginiais tikslais ir novatoriškai naudojant skaitmenines technologijas ir metodus, kuriais remiama švietimo ir mokymo kokybė ir įtraukus pobūdis, ir tinkamai naudojantis atitinkamomis ES finansavimo programomis bei priemonėmis, įskaitant savanorišką įsivertinimo priemonę SELFIE, skatinti visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų iniciatyvas ir bendradarbiavimą, siekiant toliau plėtoti švietimą ir mokymą, kad į visą mokymą ir mokymąsi būtų įtraukti skaitmeniniai įgūdžiai; |
| --- | --- |

10.3.1.

| 10.3.2. | imtis konkrečių priemonių, kad būtų skatinama visų europiečių skaitmeninių įgūdžių ir gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis raida, siekiant ugdyti atsparumą dezinformacijai, propagandai bei filtravimo burbulams, taip pat suteikti visiems piliečiams, įskaitant neturinčiuosius palankių sąlygų, įgūdžių, kurių jiems reikia, kad galėtų naudotis skaitmeninėmis technologijomis bei internetu, savo pačių gerovei ir dalyvavimui pilietiniame gyvenime; |
| --- | --- |

10.3.2.

| 10.3.3. | skatinti švietimą, kuriuo ugdomas kūrybingumas ir verslininkystė ir, kai tinkama ir laikantis galiojančių teisės nuostatų, skatinti švietimo, verslo ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimą, siekiant kelti besimokančių asmenų ir ugdytojų kvalifikaciją bei juos perkvalifikuoti, be kita ko, pavyzdžiui, plėtojant skaitmeninių įgūdžių mokymo programas; Pripažįsta Intelektinės nuosavybės švietimo srityje tinklo, kurį administruoja Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnyba, atliekamą darbą; |
| --- | --- |

10.3.3.

| 11. | AUKŠTASIS MOKSLAS |
| --- | --- |

11.

| 11.1. | PRIMENA konkrečius iššūkius, su kuriais susiduria Europos aukštojo mokslo sektorius, kaip išdėstyta 2017 m. lapkričio mėn. Tarybos išvadose dėl atnaujintos ES aukštojo mokslo darbotvarkės; |
| --- | --- |

11.1.

| 11.2. | PRIPAŽĮSTA programos „Erasmus+“ judumo mokymosi tikslais ir strateginių partnerysčių visoje Sąjungoje pasitvirtinusią pridėtinę vertę skatinant bendradarbiavimą aukštojo mokslo srityje, taip pat tokių iniciatyvų, kaip Europos inovacijos ir technologijos institutas ir programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“, pasitvirtinusią pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

11.2.

| 11.3. | PRIPAŽĮSTA, kad svarbu intensyvinti Europos aukštojo mokslo institucijų strateginį bendradarbiavimą pasitelkiant principu „iš apačios į viršų“ grindžiamą lankstų, nebiurokratišką, įtraukų, atvirą ir skaidrų požiūrį; |
| --- | --- |

11.3.

| 11.4. | PRITARIA tam, kad būtų kuriami „Europos universitetai“, kuriuos sudarytų tvarūs, principu „iš apačios į viršų“ grindžiami geografiškai ir socialiai įtraukūs ir tarpvalstybiniu mastu sklandžiai veikiantys tinklai ir kurie galėtų atlikti pagrindinį vaidmenį kuriant Europos švietimo erdvę kaip visumą, prisidedantys prie naujos Europos piliečių kartos įgalėjimo ir aukštojo mokslo Europoje tarptautinio konkurencingumo stiprinimo; MANO, kad „Europos universitetai“ turi potencialą gerokai sustiprinti judumą ir skatinti aukštą švietimo ir mokslinių tyrimų kokybę ir kompetenciją, stiprinant mokymo, mokslinių tyrimų ir inovacijų bei žinių perdavimo sąsają, demonstruojant daugiakalbio mokymosi privalumus, pripažįstant kvalifikacijas ir plėtojant bendras švietimo ir mokslinių tyrimų programas bei projektus; |
| --- | --- |

11.4.

| 11.5. | PRAŠO KOMISIJOS, DERAMAI LAIKANTIS SUBSIDIARUMO PRINCIPO IR glaudžiai bendradarbiaujant su VALSTYBĖMIS NARĖMIS parengti ir nustatyti pagrindinius „Europos universitetų“ tikslus ir koncepciją, taip pat remti jų plėtojimą. ATKREIPIA DĖMESĮ į tai, kad Komisija šiuo tikslu sudarė ad hoc ekspertų grupę, kurią sudaro ekspertai iš valstybių narių. ATKREIPIA DĖMESĮ į tai, kad „Europos universitetų“ bandomojo etapo atrankos kriterijai bus parengti laikantis „Erasmus+“ reglamente (1) nustatytų procedūrų; |
| --- | --- |

11.5.

| 11.6. | PRAŠO Komisijos reguliariai teikti ataskaitas Tarybai dėl pažangos, padarytos rengiant „Europos universitetų“ bandomojo etapo atrankos kriterijus. RAGINA Komisiją kartu su valstybėmis narėmis, remiantis bandomojo projekto rezultatais, apsvarstyti, kokie turėtų ateityje būti „Europos universitetai“; |
| --- | --- |

11.6.

| 11.7. | PABRĖŽIA, kad universitetų ir įmonių bendradarbiavimas padeda skatinti ES konkurencingumą ir jos ekonominį ir socialinį augimą. PRIPAŽĮSTA Europos universitetų ir verslo forumo indėlį. PABRĖŽIA, kad reikia nuolat remti universitetų ir įmonių partnerystes, kad didėtų jų galimybės diegti naujoves, vykdyti mokslinius tyrimus ir plėtoti naujoviškus pedagogikos metodus; |
| --- | --- |

11.7.

| 11.8. | PRAŠO valstybių narių, padedant Komisijai, skatinti priemones, kuriomis būtų stiprinami aukštojo mokslo institucijų verslumo ir inovaciniai gebėjimai, be kita ko, naudojant įsivertinimo priemonę „HEInnovate“; |
| --- | --- |

11.8.

| 11.9. | RAGINA Komisiją glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir remiantis bandomojo projekto rezultatais apsvarstyti galimybę sukurti savanorišką Europos studento pažymėjimą, kuris turėtų padėti gerinti judumą mokymosi tikslais, užtikrindamas geresnes paslaugas studentams ir sumažindamas administravimo naštą aukštojo mokslo institucijoms; |
| --- | --- |

11.9.

| 12. | KOKYBIŠKAS ĮTRAUKUS ŠVIETIMAS |
| --- | --- |

12.

| 12.1. | PRIMENA, kad pagal Europos socialinių teisių ramstį visi vaikai turi teisę į kokybišką ikimokyklinį ugdymą ir priežiūrą už prieinamą kainą. PABRĖŽIA, kad reikėtų intensyvinti pastangas siekiant įgyvendinti 2011 m. Tarybos išvadose dėl ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros išdėstytus prioritetus ir siekiant, kad visi vaikai, be kita ko, vaikai iš nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje esančių regionų, taip pat iš visokios socialinės ir ekonominės aplinkos, turėtų prieigą prie ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemų; |
| --- | --- |

12.1.

| 12.2. | PABRĖŽIA, jog reikia užtikrinti kokybišką ir įtraukų švietimą, kad būtų remiamas visų besimokančiųjų ugdymas, be kita ko, dėmesį sutelkiant į prioritetus, nustatytus 2017 m. lapkričio mėn. Tarybos išvadose dėl mokyklų raidos ir aukštos kokybės mokymo; |
| --- | --- |

12.2.

| 12.3. | PABRĖŽIA, kad būtina propaguoti mokytojo ir kitų švietimo darbuotojų profesijų patrauklumą bei svarbą ir remti jų nuolatinį kvalifikacijos kėlimą. Daugelis ateities profesijų dar nėra žinomos, tačiau ši profesija yra viena iš tų, kurios kompleksinių technologinių naujovių ir dirbtinio intelekto amžiuje ir toliau užims esminę vietą visuomenėje. Šiuo atžvilgiu reikėtų skatinti mokytojų ir švietimo darbuotojų judumą bei geresnius už jų mokymą atsakingų įstaigų ryšius; |
| --- | --- |

12.3.

| 12.4. | AKCENTUOJA, jog itin svarbu vienyti jėgas, kad būtų mažinamas mokyklos nebaigusių asmenų skaičius Europoje ir didinamos galimybės visoms pažeidžiamoms grupėms, įskaitant darbuotojų, kurie trumpesniam ar ilgesniam laikotarpiui persikelia į kitą valstybę narę, vaikus, vienodomis sąlygomis įgyti išsilavinimą ir pagrindinius įgūdžius; |
| --- | --- |

12.4.

| 12.5. | ATKREIPIA DĖMESĮ į sunkumus, su kuriais į savo gimtosios šalies švietimo sistemą grįžtantys kurį laiką užsienyje gyvenę vaikai ir moksleiviai gali susidurti tais atvejais, kai nacionalinės švietimo sistemos nepakankamai palaiko ryšius; |
| --- | --- |

12.5.

| 12.6. | PRAŠO, kad valstybės narės, padedamos Komisijos, kai tinkama, išnagrinėtų būdus, kaip, judumo atvejais, pagerinti keitimąsi informacija apie moksleivių išsilavinimo lygį, kartu laikantis Sąjungos teisės dėl asmens duomenų apsaugos; |
| --- | --- |

12.6.

| 13. | KALBŲ MOKYMASIS |
| --- | --- |

13.

| 13.1. | PRIPAŽĮSTA, kad daugiakalbystės kompetencija yra viena iš svarbių Europos švietimo erdvės sudedamųjų dalių. AKCENTUOJA, kad kalbų mokėjimas yra labai svarbus skatinant supratimą ir įvairovę, taip pat propaguojant Europos vertybes, ir yra būtinas asmeniniam tobulėjimui, judumui ir dalyvavimui visuomenės gyvenime bei įsidarbinamumui; |
| --- | --- |

13.1.

| 13.2. | PRIMENA 2017 m. gruodžio mėn. išvadose Europos Vadovų Tarybos išreikštą siekį kalbų mokymosi atžvilgiu; |
| --- | --- |

13.2.

| 13.3. | PRIMENA 2014 m. gegužės mėn. Tarybos išvadas dėl daugiakalbystės ir kalbinių kompetencijų tobulinimo, kuriose valstybės narės raginamos taikyti ir tobulinti priemones, kuriomis siekiama skatinti daugiakalbystę ir gerinti kalbų mokymosi ir mokymo kokybę bei veiksmingumą; |
| --- | --- |

13.3.

| 14. | KVALIFIKACIJŲ PRIPAŽINIMAS (2) |
| --- | --- |

14.

| 14.1. | MANO, kad aukštojo mokslo ir vidurinio išsilavinimo kvalifikacijų, įskaitant PRM kvalifikacijas, pripažinimas, taip pat studijų laikotarpių užsienyje rezultatų pripažinimas yra svarbios Europos švietimo erdvės sudedamosios dalys, kadangi tai padeda užtikrinti sklandų besimokančiųjų judumą visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

14.1.

| 14.2. | PABRĖŽIA švietimo ir mokymo sistemų, švietimo ir mokymo paslaugų teikėjų ir kitų suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimo svarbą rengiant ir įgyvendinant politiką ir didinant pasitikėjimą kokybės užtikrinimo priemonėmis ir patobulintomis vertinimo procedūromis; |
| --- | --- |

14.2.

| 14.3. | PRIMENA, kad Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165 straipsnio 2 dalies antroje įtraukoje raginama, kad Sąjunga skatintų akademinį diplomų ir studijų trukmės pripažinimą, remiantis Kvalifikacijų, susijusių su aukštuoju mokslu, pripažinimo Europos regiono valstybėse konvencija ir jos papildomais tekstais, siekiant skatinti studentų ir dėstytojų judumą. VISAPUSIŠKAIATSIŽVELGIA į valstybių narių atsakomybę ir kompetenciją šioje srityje ir AKCENTUOJA, kad siūlomi sprendimai Sąjungos lygmeniu turėtų būti grindžiami skaidrumu ir pasitikėjimu ir jais turėtų būti atsižvelgiama į valstybių narių švietimo sistemų ypatumus. |
| --- | --- |

14.3.

Taip pat AKCENTUOJA:

| 15. | kad iniciatyvomis, įtrauktomis į koncepciją ir būsimus veiksmus, kurie turi būti pasiūlyti ir vykdomi kaip Europos švietimo erdvės dalis, būtina užtikrinti papildomumą ir darną nacionalinių švietimo ir mokymo sistemų atžvilgiu ir jos turėtų apimti visų lygmenų bei rūšių švietimą ir mokymą, įskaitant suaugusiųjų švietimą ir profesinį rengimą bei mokymą. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1288/2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ ir kuriuo panaikinami sprendimai Nr. 1719/2006/EB, Nr. 1720/2006/EB ir Nr. 1298/2008/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 50).

(2)  Kvalifikacijos, apibrėžtos Kvalifikacijų, susijusių su aukštuoju mokslu, pripažinimo Europos regiono valstybėse konvencijos I straipsnyje (t. y. aukštojo mokslo kvalifikacija ir kvalifikacija, suteikianti teisę siekti aukštojo mokslo).

---

PRIEDAS

POLITINIS KONTEKSTAS

1.

Tarybos išvados „Parengti jaunimą XXI amžiui. Europos bendradarbiavimo mokyklų klausimais darbotvarkė“ (2008 m. lapkričio 21 d.).

2.

Tarybos išvados dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) (2009 m. gegužės 12 d.).

3.

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų išvados dėl švietimo vaidmens plėtojimo visapusiškai veikiančiame žinių trikampyje (2009 m. lapkričio 26 d.).

4.

Tarybos išvados „Ankstyvasis ugdymas ir priežiūra. Kaip padėti mūsų vaikams kuo geriau pasirengti ateičiai“ (2011 m. gegužės 19–20 d.).

5.

Tarybos išvados dėl aukštojo mokslo modernizavimo (2011 m. lapkričio 28–29 d.).

6.

Tarybos išvados dėl aukštojo mokslo socialinio aspekto (2013 m. gegužės 16–17 d.).

7.

Tarybos išvados dėl Europos aukštojo mokslo pasaulinio aspekto (2013 m. lapkričio 25–26 d.).

8.

Tarybos išvados dėl veiksmingos lyderystės švietimo srityje (2013 m. lapkričio 25–26 d.).

9.

Tarybos išvados dėl daugiakalbystės ir kalbinių kompetencijų tobulinimo (2014 m. gegužės 20 d.)

10.

Deklaracija dėl pilietiškumo ir bendrų laisvės, tolerancijos ir nediskriminavimo vertybių skatinimo pasitelkiant švietimą (2015 m. kovo 17 d., Paryžius).

11.

Tarybos išvados dėl ikimokyklinio ugdymo ir pradinio ugdymo vaidmens skatinant kūrybingumą, novatoriškumą ir skaitmeninę kompetenciją (2015 m. gegužės 18–19 d.).

12.

2015 m. Tarybos ir Komisijos Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) įgyvendinimo bendra ataskaita. Nauji Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje prioritetai (2015 m. lapkričio 23–24 d.).

13.

Tarybos išvados dėl mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimo ir sėkmingo mokymosi mokykloje skatinimo (2015 m. lapkričio 23–24 d.).

14.

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų rezoliucija dėl socialinio bei ekonominio vystymosi ir įtraukumo skatinimo ES pasitelkiant švietimą: švietimo ir mokymo indėlis į 2016 m. Europos semestrą (2016 m. vasario 24 d.).

15.

Tarybos išvados dėl gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir kritinio mąstymo ugdymo pasitelkiant švietimą ir mokymą (2016 m. gegužės 30 d.).

16.

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė. Drauge dirbant didinti žmogiškąjį kapitalą, įsidarbinimo galimybes ir konkurencingumą“ (2016 m. birželio 10 d.).

17.

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Švietimo tobulinimas ir modernizavimas“ (2016 m. gruodžio 7 d.).

18.

Tarybos rekomendacija dėl įgūdžių tobulinimo krypčių – naujos galimybės suaugusiesiems (2016 m. gruodžio 19 d.)

19.

Komisijos ataskaita Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Programos „Erasmus+“ (2014-2020 m.) laikotarpio vidurio vertinimo (2018 m. sausio 31 d.).

20.

Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų išvados dėl įtraukties įvairovėje siekiant visiems užtikrinti aukštos kokybės švietimą (2017 m. vasario 17 d.).

21.

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos tapatybės stiprinimas per švietimą ir kultūrą. Europos Komisijos įnašas Geteborgo vadovų susitikime, 2017 m. lapkričio 17 d.“

22.

Tarybos rekomendacija dėl absolventų karjeros stebėjimo (2017 m. lapkričio 20 d.).

23.

Tarybos išvados dėl atnaujintos ES aukštojo mokslo darbotvarkės (2017 m. lapkričio 20 d.).

24.

Tarybos išvados dėl mokyklų raidos ir aukštos kokybės mokymo (2017 m. lapkričio 20 d.).

25.

Europos Vadovų Tarybos išvados (2017 m. gruodžio 14 d.).

26.

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl skaitmeninio švietimo veiksmų plano (2018 m. sausio 17 d.).

27.

Tarybos rekomendacija dėl kokybiškos ir veiksmingos pameistrystės europinės sistemos (2018 m. kovo 15 d.).

28.

Tarybos rekomendacija dėl bendrų vertybių, įtraukaus švietimo ir europinio mokymo aspekto propagavimo (2018 m. gegužės 22 d.).

29.

Tarybos rekomendacija dėl bendrųjų mokymosi visą gyvenimą kompetencijų (2018 m. gegužės 22 d.).

---

| 7.6.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 195/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 195/13

---

Tarybos išvados dėl jaunimo vaidmens kuriant saugią, glaudžią ir darnią visuomenę Europoje

(2018/C 195/05)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA

PRIMINDAMA:

| 1. | Politinį šio klausimo kontekstą, nurodytą šių išvadų priede. |
| --- | --- |

1.

ATKREIPIA DĖMESĮ Į:

| 2. | Jaunimo, taikos ir saugumo darbotvarkę, išdėstytą JT Saugumo Tarybos rezoliucijoje 2250 (2015), kuria pripažįstamas svarbus ir teigiamas jaunimo indėlis stengiantis išlaikyti ir skatinti taiką bei saugumą, ir patvirtina, kad jaunimas gali atlikti svarbų vaidmenį užkertant kelią konfliktams ir juos sprendžiant. |
| --- | --- |

2.

| 3. | 2015 m. rugsėjo mėn. Jungtinių Tautų priimtą Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. (Darbotvarkę iki 2030 m.) ir darnaus vystymosi tikslus (DVT), kurie iš esmės yra transformatyvi politinė programa, kuria siekiama panaikinti skurdą ir užtikrinti darnų vystymąsi. Jais derinami ekonominiai, socialiniai ir aplinkosaugos aspektai, įskaitant pagrindinius valdymo ir taikios, darnios bei įtraukios visuomenės kūrimo klausimus, pripažįstama būtina jų tikslų ir uždavinių tarpusavio sąsaja. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją, kuria numatoma puoselėti visuomenės atsparumą, be kita ko, gilinant darbą švietimo, kultūros ir jaunimo srityse, kad būtų skatinamas pliuralizmas, sambūvis ir pagarba. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europos konsensusą dėl vystymosi, kuriame nustatyta, kad jauni žmonės yra vystymosi ir pokyčių variklis, todėl jų indėlis siekiant Darbotvarkės iki 2030 m. tikslų, be kita ko, dėl jų gebėjimo kurti inovacijas, yra labai svarbus, ir teigiama, kad ES ir jos valstybės narės taip pat stengsis stiprinti jaunuolių teises ir jų įgalėjimą viešųjų reikalų administravimo srityje, be kita ko, skatindamos jų dalyvavimą vietos ekonominiame bei visuomeniniame gyvenime ir sprendimų priėmimo procesuose, visų pirma pasitelkiant jaunimo organizacijas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Baltąją knygą dėl Europos Sąjungos ateities (1), kurioje pabrėžiamas svarbus „Europos vertybių“ vaidmuo. |
| --- | --- |

6.

| 7. | 2017 m. rugsėjo 25–27 d. Briuselyje (Belgija) Europos išorės veiksmų tarnybos partnerystėje su Jungtinių Tautų gyventojų fondu, Jungtinių Tautų taikos palaikymo paramos biuru ir pagrindiniais pilietinės visuomenės suinteresuotaisiais subjektais surengtas Europos regionines konsultacijas dėl „Jaunimo, taikos ir saugumo“. |
| --- | --- |

7.

PRIPAŽINDAMA, KAD:

| 8. | Jaunuolių skaičius pasaulyje auga – šiandien pasaulyje yra 1,8 mlrd. vaikų ir jaunuolių (15–24 metų amžiaus), o iki [2025 m.] jų padaugės dar 72 mln. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Jaunuolių skaičius Europos Sąjungoje dabar yra 88,9 milijonų (2016 m.). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Į Europos bendradarbiavimo jaunimo politikos srityje atnaujintą sistemą (2010–2018 m.), be kitų temų, buvo įtrauktos dvi prioritetinės veiksmų sritys – „dalyvavimas“ ir „jaunimas ir pasaulis“. |
| --- | --- |

10.

| 11. | „Jaunimo, taikos ir saugumo“ darbotvarkė (2), išdėstyta JT Saugumo Tarybos rezoliucijoje 2250 (2015), yra svarbi ir pasaulio, ir Europos lygmenimis. Europa yra viena iš pačių saugiausių pasaulio dalių. Vis dėlto teiginiui, kad Europa yra saugus ir taikus žemynas, pavojų kelia struktūrinės problemos, pavyzdžiui, klimato kaita, gaivalinės nelaimės, prekyba žmonėmis, ribotos įsidarbinimo galimybės ir marginalizacija, kurios turi įtakos jaunimui Europos Sąjungoje, – kartu su augančia smurtinės radikalizacijos grėsme. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Reikia pripažinti, kad jaunimas – itin svarbus veikėjas stiprinant demokratiją, kuriant taikius naratyvus, užtikrinant socialinę sanglaudą ir propaguojant Europos vertybes. Svarbu įtraukti ir pripažinti jaunimą bei suinteresuotuosius subjektus jaunimo srityje itin svarbiais sąjungininkais užtikrinant atsparumą, kad būtų kovojama su tokiomis problemomis, palaikoma taika ir užkirstas kelias smurtui ir dirbama siekiant įtraukios ir taikios visuomenės. Šiame kontekste darbas su jaunimu gali atlikti svarbų vaidmenį atkreipiant dėmesį į jaunų žmonių galimybes teigiamai prisidėti kuriant saugią, glaudžią ir taikią visuomenę. |
| --- | --- |

12.

PABRĖŽDAMA, KAD:

| 13. | Visame pasaulyje šiuo metu daugiau nei 600 mln. jaunuolių gyvena nestabilioje ir konfliktų paveiktoje aplinkoje (3). Jie yra vieni iš labiausiai kenčiančių dėl daugybinių ir dažnai tarpusavyje susijusių smurto formų: nuo nedidelio smurto veiksmų iki organizuoto nusikalstamumo, smurtinio ekstremizmo ir teroristinių išpuolių, kurie kamuoja jų bendruomenes, ir patiria milžiniškas ir ilgalaikes žmogiškąsias, socialines ir ekonomines pasekmes. Todėl labai svarbu sukurti ir įgyvendinti politikos priemones ir programas, kuriomis jiems būtų suteikta galimybių ugdyti atsparumą ir padėti jų įtraukčiai į visuomenę. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Daugelis Europos šalių neseniai susidūrė su dideliu jaunimo nedarbo lygiu ir problemomis, susijusiomis su socialine atskirtimi. Todėl jaunimo grupės vis labiau kaip išeitį renkasi neigiamas raiškos formas, pavyzdžiui, populizmą, propagandą, neapykantą kurstančią kalbą ir ksenofobiją, kurie gali sukelti smurtinį ekstremizmą, pakenkiant mūsų daugiakultūrei europiečių tapatybei. Todėl labai svarbu, kad jaunimas būtų remiamas jam imantis naujų galimybių, pavyzdžiui, naujų technologijų ir skaitmeninimo, ir sprendžiant naujas problemas, pavyzdžiui, netikrų naujienų ir globalizacijos iššūkius. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Labai svarbu atsižvelgti į tai, kad jaunimas, taika ir saugumas yra ne tik pasaulinė darbotvarkė – tai ir Europos darbotvarkė. Apskritai jaunimas holistiškai suvokia taikos palaikymą ir todėl jam tenka labai svarbus vaidmuo sprendžiant įvairių rūšių smurto, diskriminacijos ir neteisybės problemas, su kuriomis jis susiduria, be kita ko, smurto šeimoje, smurto dėl lyties, propagandos ir visų formų patyčių, ankstyvų ir priverstinių santuokų, etninės diskriminacijos ir nepagarbos keliamas problemas, pasitelkiant įvairias priemones, pavyzdžiui, kultūrų dialogą sudarant sąlygas judumui, darbą su jaunimu, savanorišką veiklą ir neformalųjį bei savaiminį mokymąsi. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Jaunimas yra vertingas inovacijų kūrėjas ir pokyčius skatinantis variklis; jaunų žmonių indėlis turėtų būti aktyviai remiamas, jo prašoma ir jis turėtų būti laikomas esminiu kuriant taikią visuomenę ir remiant demokratinį valdymą. Be to, jaunimo dalyvavimu skatinami pilietinė veikla ir aktyvus pilietiškumas. Taip pat jų ugdymo procese labai svarbų vaidmenį atlieka švietimas demokratinio pilietiškumo klausimais, įskaitant skaitmeninį pilietiškumą kartu su švietimu žmogaus teisių klausimais, įskaitant švietimą taikos ir kritinio mąstymo klausimais. Tame kontekste vertingą indėlį galėtų įnešti Europos Sąjungos ir Europos Tarybos bendradarbiavimas. |
| --- | --- |

16.

PABRĖŽIA, KAD:

| 17. | Jaunimo judumas yra būtinas veiksnys keičiantis idėjomis, skleidžiant inovacijas, sprendžiant nedarbo ir socialinius klausimus, kuriant tvirtus santykius tarp žmonių, padedant asmenybės vystymosi procese, skatinant įgyti socialinių emocinių ir universaliųjų gebėjimų, taip pat skatinant tarpkultūrines kompetencijas ir kovojant su išankstinėmis nuostatomis ir diskriminacija. Todėl turėtų būti skatinama pasiekti, kad visiems būtų užtikrinta įtrauki, glaudi ir saugi visuomenė. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Darbui su jaunimu ir neformaliajam bei savaiminiam mokymuisi tenka svarbus vaidmuo sprendžiant jaunimo marginalizacijos ir radikalizacijos problemas. Be to, darbas su jaunimu padeda kovoti su jaunimo marginalizacija ir radikalizacija ir suteikia jaunimui galimybę geriau praktiškai suprasti žmogaus teisių ir demokratinių vertybių klausimus. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Labai svarbu toliau plėtoti ir skatinti tarptautinį visų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant jaunimą, su jaunimu dirbančius asmenis, jaunimo lyderius ir jaunimo organizacijas Europos Sąjungoje ir už jos ribų, bendradarbiavimą, nes taip prisidedama prie pasitikėjimo kūrimo ir būsimų santykių Europoje ir už jos ribų formavimo. |
| --- | --- |

19.

ATKREIPIA DĖMESĮ Į SRITIS, KURIOSE REIKIA IMTIS VEIKSMŲ:

A.   Tarpsektorinis bendradarbiavimas, grindžiamas naujoviškais komunikacijos metodais, dalijimusi gerąja patirtimi ir veiksmingu dialogu

| 20. | Jaunimo, taikos ir saugumo darbotvarkė aprėpia įvairias ES vidaus ir išorės politikos sritis, kuriomis skatinamas tvarus vystymasis, taika, saugumas ir žmogaus teisės. Pasiekti, kad būtų optimizuota sinergija ir užtikrintas politinio atsako į Sąjungos vidaus ir išorės politikai bendrus kylančius iššūkius nuoseklumas, galima tik daugeliui įvairių suinteresuotųjų subjektų kartu dedant pastangas. |
| --- | --- |

20.

ATSIŽVELGDAMA Į TAI, TARYBA PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ, EUROPOS KOMISIJOS IR EUROPOS IŠORĖS VEIKSMŲ TARNYBOS SAVO KOMPETENCIJOS SRITYSE:

| 21. | Skatinti tarpsektorinį bendradarbiavimą, grindžiamą naujoviškais komunikacijos metodais, dalijimusi gerąja patirtimi ir veiksmingu jaunimo sektoriaus ir skirtingų politikos sričių bei atitinkamų valdžios institucijų dialogu, kad jos apsvarstytų galimybę įtraukti jaunimą, jaunimo organizacijas ir organizacijas, dirbančias jaunimui, kaip vertingus partnerius stiprinant visuomenės ir valstybės atsparumą ir kuriant glaudžią visuomenę. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Sutelkti ekspertines žinias, skatinti inovacijas ir stiprinti daugiašales įvairių suinteresuotųjų subjektų partnerystes tarp ES institucijų, valstybių narių, pilietinės visuomenės, jaunimo ir suinteresuotųjų subjektų jaunimo ir kitose srityse, stiprinant jaunimo vaidmenį palaikant taiką.
  Skatinti dialogą, bendradarbiavimą ir keitimąsi gerąja praktika, susijusia su Jaunimo, taikos ir saugumo darbotvarke, tarp pagrindinių suinteresuotųjų subjektų stiprinant programos „Erasmus +“ ir kitų keitimuisi gerąja patirtimi skirtų priemonių pasaulinio bendradarbiavimo aspektą. Tai taip pat turėtų sutelkti jaunimą ir susieti sprendimus priimančias valdžios institucijas, jaunimo organizacijas ir jaunimui skirtas organizacijas, kurios dirba siekdamos palaikyti taiką ir kurti glaudžią bei darnią visuomenę. |
| --- | --- |

22.

Skatinti dialogą, bendradarbiavimą ir keitimąsi gerąja praktika, susijusia su Jaunimo, taikos ir saugumo darbotvarke, tarp pagrindinių suinteresuotųjų subjektų stiprinant programos „Erasmus +“ ir kitų keitimuisi gerąja patirtimi skirtų priemonių pasaulinio bendradarbiavimo aspektą. Tai taip pat turėtų sutelkti jaunimą ir susieti sprendimus priimančias valdžios institucijas, jaunimo organizacijas ir jaunimui skirtas organizacijas, kurios dirba siekdamos palaikyti taiką ir kurti glaudžią bei darnią visuomenę.

B.   Siekiant glaudžios ir darnios visuomenės: įrodymais pagrįsto požiūrio laikymasis

| 23. | Tuo metu, kai Europa bando spręsti neapykantą kurstančios kalbos problemą ir sumažinti visų formų smurtą, svarbu plėtoti taikų diskursą, kuriuo būtų propaguojamos bendros ES vertybės (4): pagarba žmogaus orumui, laisvė, demokratija, lygybė, teisinė valstybė ir pagarba žmogaus teisėms. |
| --- | --- |

23.

ATSIŽVELGDAMA Į TAI, TARYBA PRAŠO EUROPOS KOMISIJOS IR EUROPOS IŠORĖS VEIKSMŲ TARNYBOS SAVO KOMPETENCIJOS SRITYSE:

| 24. | Propaguoti, peržiūrėti ir akcentuoti geriausią praktiką, susijusią su jaunimo vaidmeniu palaikant taiką ir užkertant kelią smurtui, kaip žinių kūrimo šaltinį ir vertingą priemonę, kurie padeda keisti „negatyvius naratyvus“ apie jaunimą. Kokybiniai rezultatai ir įrodymais grindžiami pavyzdžiai, kaip jauni žmonės prisideda palaikant taiką ir solidarumą, Europoje turėtų būti identifikuojami ir sistemingai renkami, be kita ko, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis jaunimui skirtoje platformoje „Youth Wiki“. |
| --- | --- |

24.

C.   Užtikrinti aktyvų ir prasmingą jaunimo dalyvavimą kuriant taikią ir įtraukią visuomenę

| 25. | Aktyvus ir lygiateisis jaunimo, ypač tų jaunų žmonių, kurie turi mažiau galimybių visais pilietinio ir politinio gyvenimo lygmenimis, dalyvavimas (remiamas užtikrinant gebėjimų stiprinimą) yra esminė taikios, glaudžios ir lygiateisės visuomenės sąlyga. Taip pat labai svarbu panaikinti skurdą ir socialinę atskirtį, nes tai veda prie jaunimo marginalizavimo. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Vis labiau pripažįstama, kad jaunimas yra pokyčių variklis konfliktų prevencijos, įtraukaus ir socialinio teisingumo skatinimo ir taikos palaikymo srityse. Taikai ir stabilumui skatinti reikia pasaulinės visų suinteresuotųjų subjektų, jaunimo ir jaunimui skirtų organizacijų partnerystės, nes jiems tenka itin svarbus vaidmuo šiuo atžvilgiu. Darbas su jaunimu taip pat yra svarbus stiprinant taiką ir skatinant solidarumą. |
| --- | --- |

26.

ATSIŽVELGDAMA Į TAI, TARYBA PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ, EUROPOS KOMISIJOS IR EUROPOS IŠORĖS VEIKSMŲ TARNYBOS SAVO KOMPETENCIJOS SRITYSE:

| 27. | Didinti galimybes jaunimui prasmingai dalyvauti palaikant ir puoselėjant taiką ir saugumą visais lygmenimis, kai ir jei įmanoma, per dalyvaujamuosius mechanizmus. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Užtikrinti, kad duomenys ir žinios iš naujausių studijų ir mokslinių tyrimų rezultatų apie jaunimo dalyvavimą demokratiniame gyvenime Europoje būtų lengviau pasiekiami jaunimui, jaunimo organizacijoms ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Pasitelkiant dabartines ir būsimas programas, skatinti jaunų žmonių, įskaitant mažiau galimybių turintį jaunimą, dalyvavimą visuomenės gyvenime, tarpvalstybinį judumą ir žmonių tarpusavio ryšius, taip sudarant palankesnes sąlygas keistis idėjomis ir skleisti inovacijas. |
| --- | --- |

29.

ATSIŽVELGDAMA Į TAI, TARYBA PRAŠO EUROPOS IŠORĖS VEIKSMŲ TARNYBOS:

| 30. | Daryti pažangą vykdant ES veiksmus jaunimo atžvilgiu, taikos ir saugumo darbotvarkę, taip pat svarbiausius tarpregioninius veiksmus (5), bendradarbiaujant su Jungtinėmis Tautomis ir kitomis tarptautinėmis organizacijomis, įskaitant laipsnišką strateginės ES ir JT partnerystės dėl jaunimo kuriant taiką formavimą. |
| --- | --- |

30.

D.   Palaikyti ir puoselėti kultūrų dialogą tarp jaunimo Europoje ir už jos ribų

| 31. | Kultūrų dialogui tenka įvairios funkcijos ir jis gali būti pripažintas prisidedančiu prie taikos ir saugumo ES ir kaimyninėse šalyse. Dalyvavimas kultūrų dialoge suteikia jaunimui įvairių galimybių imtis vadovaujamo vaidmens, paskatinti susitaikymo procesus ir sumažinti išankstinio nusistatymo, nesusipratimų ir diskriminacijos atvejų skaičių įvairiose grupėse, taip pat kovoti su neapykantą kurstančiomis kalbomis ir smurtiniu ekstremizmu, laikantis žmogaus teisėmis grindžiamo požiūrio. |
| --- | --- |

31.

ATSIŽVELGDAMA Į TAI, TARYBA PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ, EUROPOS KOMISIJOS IR EUROPOS IŠORĖS VEIKSMŲ TARNYBOS SAVO KOMPETENCIJOS SRITYSE:

| 32. | Remti tarptautinį jaunimo bendradarbiavimą, taip pat jaunimo, su jaunimu dirbančių asmenų, jaunimo lyderių ir jaunimo organizacijų bei jaunimui skirtų organizacijų (6) ES ir už jos ribų dialogą ir tarpusavio supratimą, nes tai svarbi priemonė remiant Europos pilietiškumo ir demokratizacijos procesus. |
| --- | --- |

32.

E.   Puoselėti atsparumą ir lavinti kritinį mąstymą per neformalųjį ir savaiminį mokymąsi ir taikant tarpusavio bendradarbiavimu grindžiamą požiūrį

| 33. | Reikėtų remti jaunimo žinias ir supratimą apie bendras ES vertybes (7), tokias kaip pagarba demokratijai, lygybė, žmogaus teisės, solidarumas, pilietiškumas ir įvairovė; taip pat reikėtų remti jų medijų ir informacinį raštingumą. Tuo prisidedama prie kritinio mąstymo, padedama didinti informuotumą ir žinias apie tai, kaip smurtinių ekstremistų grupės gali šališkai pateikti informaciją ir ją naudoti propagandai platinti. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Kaip sutarta ir įdiegta Europos Taryboje, „demokratinio pilietiškumo ugdymas ir švietimas žmogaus teisių srityje“ yra glaudžiai tarpusavyje susiję ir vienas kitą sustiprina (8). Toks neformalus švietimo ir mokymo metodas yra priemonė, kuria daugiausia dėmesio skiriama demokratijos teisių ir atsakomybės bei aktyvaus dalyvavimo skatinimui, kiek tai susiję su pilietinio, politinio, socialinio, ekonominio, teisinio ir kultūrinio visuomenės gyvenimo sferomis. |
| --- | --- |

34.

ATSIŽVELGDAMA Į TAI, TARYBA PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ, EUROPOS KOMISIJOS IR EUROPOS IŠORĖS VEIKSMŲ TARNYBOS SAVO KOMPETENCIJOS SRITYSE:

| 35. | Apsvarstyti galimybes skatinti ir stiprinti, jei ir kai aktualu, „Demokratinio pilietiškumo ugdymo ir švietimo žmogaus teisių srityje“ koncepciją, kuri galėtų būti įgyvendinama formaliojo ir neformaliojo mokymosi aplinkose, ir tarpusavio bendradarbiavimu grindžiamą požiūrį, laikantis subsidiarumo ir švietimo laisvės principų. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Stiprinti tolesnį bendradarbiavimą su Europos Taryba pagal partnerystės susitarimą. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  Dok. 6952/17.

(2)  Jungtinių Tautų vystymosi programa, 2014–2017 m. UNDP jaunimo strategija. Įgalėjęs jaunimas – tvari ateitis (Niujorkas, 2014 m.).

(3)  Europos Tarybos chartija dėl demokratinio pilietiškumo ugdymo ir švietimo žmogaus teisių srityje.

(4)  Žr. Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį.

(5)  5-ojo Afrikos Sąjungos ir ES aukščiausiojo lygio susitikimo jaunimo kryptis ir Jaunųjų Viduržemio jūros valstybių balsų iniciatyva.

(6)  „Jaunimo organizacijos“ čia reiškia pilietinės visuomenės organizacijas, kurių koordinavimo organus sudaro daugiausia jaunimas. „Jaunimui skirtos organizacijos“ čia reiškia pilietinės visuomenės organizacijas, kurios teikia paslaugas jaunimui, bet į jų koordinavimo organų sudėtį įeina ne tik jaunimas.

(7)  Žr. Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį.

(8)  Europos Tarybos chartija dėl demokratinio pilietiškumo ugdymo ir švietimo žmogaus teisių srityje (priimta pagal Ministrų Komiteto rekomendaciją CM/Rec(2010)7).

---

PRIEDAS

Priimdama šias išvadas, Taryba visų pirma PRIMENA šiuos dokumentus ir susitikimus:

| 1. | Visuotinė ES užsienio ir saugumo politikos strategija, ypač pabrėžiant atsparumą. |
| --- | --- |

1.

Visuotinė ES užsienio ir saugumo politikos strategija, ypač pabrėžiant atsparumą.

| 2. | Europos konsensusas dėl vystymosi / Tarybos išvados dėl darnaus vystymosi (2016 m.). |
| --- | --- |

2.

Europos konsensusas dėl vystymosi / Tarybos išvados dėl darnaus vystymosi (2016 m.).

| 3. | Visapusiškas ES požiūris į lyčių, taikos ir saugumo klausimus. |
| --- | --- |

3.

Visapusiškas ES požiūris į lyčių, taikos ir saugumo klausimus.

| 4. | Peržiūrėtos gairės dėl ES strategijos dėl kovos su radikalizacija ir verbavimu teroristinei veiklai (dok. 9640/16 ir 14276/16). |
| --- | --- |

4.

Peržiūrėtos gairės dėl ES strategijos dėl kovos su radikalizacija ir verbavimu teroristinei veiklai (dok. 9640/16 ir 14276/16).

| 5. | Tarybos išvados dėl darbo su jaunimu vaidmens padedant jaunuoliams ugdyti esminius gyvenimo įgūdžius, kurie palengvina jų sėkmingą perėjimą į suaugusiųjų gyvenimą, aktyvų pilietiškumą ir profesinį gyvenimą (dok. 9624/17). |
| --- | --- |

5.

Tarybos išvados dėl darbo su jaunimu vaidmens padedant jaunuoliams ugdyti esminius gyvenimo įgūdžius, kurie palengvina jų sėkmingą perėjimą į suaugusiųjų gyvenimą, aktyvų pilietiškumą ir profesinį gyvenimą (dok. 9624/17).

| 6. | Tarybos išvados dėl jaunimo sektoriaus vaidmens taikant integruotą ir įvairius sektorius apimantį požiūrį jaunimo smurtinio radikalėjimo prevencijos ir kovos su juo srityje (dok. 9640/16). |
| --- | --- |

6.

Tarybos išvados dėl jaunimo sektoriaus vaidmens taikant integruotą ir įvairius sektorius apimantį požiūrį jaunimo smurtinio radikalėjimo prevencijos ir kovos su juo srityje (dok. 9640/16).

| 7. | 2015–2019 m. ES veiksmų planas žmogaus teisių ir demokratijos srityje (2015 m.). |
| --- | --- |

7.

2015–2019 m. ES veiksmų planas žmogaus teisių ir demokratijos srityje (2015 m.).

| 8. | 2015 m. vasario 12 d. neformalus valstybių ar Vyriausybių vadovų susitikimas, kuriame Europos Vadovų Tarybos nariai paragino laikytis visapusiško požiūrio, įskaitant iniciatyvas socialinės integracijos srityje, kurios, be kita ko, yra labai svarbios siekiant užkirsti kelią smurtiniam radikalėjimui. |
| --- | --- |

8.

2015 m. vasario 12 d. neformalus valstybių ar Vyriausybių vadovų susitikimas, kuriame Europos Vadovų Tarybos nariai paragino laikytis visapusiško požiūrio, įskaitant iniciatyvas socialinės integracijos srityje, kurios, be kita ko, yra labai svarbios siekiant užkirsti kelią smurtiniam radikalėjimui.

| 9. | 2015 m. kovo 17 d. Paryžiuje įvykusiame neformaliame ES švietimo ministrų posėdyje priimtas pareiškimas, kuriame jie pateikia rekomendacijų, kaip bendradarbiauti Europos lygmeniu. Akcentuota, kad svarbu dėti pastangas, kuriomis siekiama užkirsti kelią marginalizacijai, netolerancijai, rasizmui ir radikalizacijai, skatinti jaunimo pilietiškumą ir išsaugoti lygių galimybių visiems sistemą. |
| --- | --- |

9.

2015 m. kovo 17 d. Paryžiuje įvykusiame neformaliame ES švietimo ministrų posėdyje priimtas pareiškimas, kuriame jie pateikia rekomendacijų, kaip bendradarbiauti Europos lygmeniu. Akcentuota, kad svarbu dėti pastangas, kuriomis siekiama užkirsti kelią marginalizacijai, netolerancijai, rasizmui ir radikalizacijai, skatinti jaunimo pilietiškumą ir išsaugoti lygių galimybių visiems sistemą.

| 10. | 2015 m. birželio 17 d. Tarybos išvados dėl atnaujintos 2015–2020 m. Europos Sąjungos vidaus saugumo strategijos, kuriose teikiamas prioritetas konkretiems pasitraukimo, reabilitacijos, deradikalizacijos ir (arba) kovos su radikalizacija klausimams, kaip prioritetiniams veiksmams ateinančiais metais (dok. 9416/15). |
| --- | --- |

10.

2015 m. birželio 17 d. Tarybos išvados dėl atnaujintos 2015–2020 m. Europos Sąjungos vidaus saugumo strategijos, kuriose teikiamas prioritetas konkretiems pasitraukimo, reabilitacijos, deradikalizacijos ir (arba) kovos su radikalizacija klausimams, kaip prioritetiniams veiksmams ateinančiais metais (dok. 9416/15).

| 11. | 2016–2018 m. ES darbo planas jaunimo srityje, kuriame daugiausia dėmesio skiriama didesnei visų jaunuolių socialinei įtraukčiai atsižvelgiant į pagrindines Europos vertybes, ir darbo su jaunimu tiek neskaitmeniniame, tiek skaitmeniniame pasaulyje vaidmeniui. |
| --- | --- |

11.

2016–2018 m. ES darbo planas jaunimo srityje, kuriame daugiausia dėmesio skiriama didesnei visų jaunuolių socialinei įtraukčiai atsižvelgiant į pagrindines Europos vertybes, ir darbo su jaunimu tiek neskaitmeniniame, tiek skaitmeniniame pasaulyje vaidmeniui.

| 12. | Bendra 2015 m. Tarybos ir Komisijos ES jaunimo reikalų ataskaita dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos įgyvendinimo (2010–2018 m.), kurioje pabrėžiama, kad reikia suteikti galimybę jaunimui bręsti įtraukioje ir pliuralistinėje visuomenėje, grindžiamoje demokratinėmis, europinėmis vertybėmis. Bendra ES jaunimo reikalų ataskaita taip pat parodoma, kad dar daugiau galimybių reikia suteikti įvairioms socialinėms grupėms priklausantiems jaunuoliams, ypač tiems, kuriems gresia atskirtis. |
| --- | --- |

12.

Bendra 2015 m. Tarybos ir Komisijos ES jaunimo reikalų ataskaita dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos įgyvendinimo (2010–2018 m.), kurioje pabrėžiama, kad reikia suteikti galimybę jaunimui bręsti įtraukioje ir pliuralistinėje visuomenėje, grindžiamoje demokratinėmis, europinėmis vertybėmis. Bendra ES jaunimo reikalų ataskaita taip pat parodoma, kad dar daugiau galimybių reikia suteikti įvairioms socialinėms grupėms priklausantiems jaunuoliams, ypač tiems, kuriems gresia atskirtis.

| 13. | Europos Komisijos ir Europos Tarybos bendradarbiavimas pagal partnerystės susitarimą. |
| --- | --- |

13.

Europos Komisijos ir Europos Tarybos bendradarbiavimas pagal partnerystės susitarimą.

| 14. | 2015 m. balandžio 28 d. Europos saugumo darbotvarkė, kurioje jaunimo dalyvavimą Komisija laiko vienu iš svarbiausiu veiksnių siekiant užkirsti kelią radikalizacijai, nes propaguojamos Europos vertybės, puoselėjama socialinė įtrauktis, taip pat paminėtas Informacijos apie radikalizaciją tinklas (RAN) – ES masto organizacija, kuri padeda keistis patirtimi ir praktikos pavyzdžiais, taip sudarant palankesnes sąlygas anksti nustatyti radikalizacijos atvejus ir parengti prevencijos ir pasitraukimo strategijas vietos lygmeniu. |
| --- | --- |

14.

2015 m. balandžio 28 d. Europos saugumo darbotvarkė, kurioje jaunimo dalyvavimą Komisija laiko vienu iš svarbiausiu veiksnių siekiant užkirsti kelią radikalizacijai, nes propaguojamos Europos vertybės, puoselėjama socialinė įtrauktis, taip pat paminėtas Informacijos apie radikalizaciją tinklas (RAN) – ES masto organizacija, kuri padeda keistis patirtimi ir praktikos pavyzdžiais, taip sudarant palankesnes sąlygas anksti nustatyti radikalizacijos atvejus ir parengti prevencijos ir pasitraukimo strategijas vietos lygmeniu.

| 15. | 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES piliečių radikalėjimo ir verbavimo, kurį vykdo teroristinės organizacijos, prevencijos. |
| --- | --- |

15.

2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES piliečių radikalėjimo ir verbavimo, kurį vykdo teroristinės organizacijos, prevencijos.

| 16. | JT Saugumo Tarybos rezoliucija 2250 (2015) dėl jaunimo, taikos ir saugumo. |
| --- | --- |

16.

JT Saugumo Tarybos rezoliucija 2250 (2015) dėl jaunimo, taikos ir saugumo.

| 17. | Ministrų Komiteto 125-a sesija. Ministrų Komiteto veiksmų planas (2015 m. gegužės 19 d., Briuselis; CM(2015) 74 final) „Dėl kovos su terorizmą sukeliančiais smurtiniu ekstremizmu ir radikalėjimu“ ir Jungtinių Tautų smurtinio ekstremizmo prevencijos veiksmų planas. |
| --- | --- |

17.

Ministrų Komiteto 125-a sesija. Ministrų Komiteto veiksmų planas (2015 m. gegužės 19 d., Briuselis; CM(2015) 74 final) „Dėl kovos su terorizmą sukeliančiais smurtiniu ekstremizmu ir radikalėjimu“ ir Jungtinių Tautų smurtinio ekstremizmo prevencijos veiksmų planas.

| 18. | JT tarpinstitucinės jaunimo ir taikos kūrimo darbo grupės pagrindiniai principai dėl jaunimo dalyvavimo kuriant taiką. |
| --- | --- |

18.

JT tarpinstitucinės jaunimo ir taikos kūrimo darbo grupės pagrindiniai principai dėl jaunimo dalyvavimo kuriant taiką.

---

Europos Komisija

| 7.6.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 195/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 195/19

---

Euro kursas (1)

2018 m. birželio 6 d.

(2018/C 195/06)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,1765 |
| JPY | Japonijos jena | 129,57 |
| DKK | Danijos krona | 7,4436 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,87683 |
| SEK | Švedijos krona | 10,2760 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,1629 |
| ISK | Islandijos krona | 123,70 |
| NOK | Norvegijos krona | 9,5238 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,648 |
| HUF | Vengrijos forintas | 318,64 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,2753 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,6534 |
| TRY | Turkijos lira | 5,4078 |
| AUD | Australijos doleris | 1,5365 |
| CAD | Kanados doleris | 1,5150 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,2328 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6702 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,5685 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 255,45 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 15,0421 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,5230 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,3878 |
| IDR | Indonezijos rupija | 16 300,41 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,6704 |
| PHP | Filipinų pesas | 61,697 |
| RUB | Rusijos rublis | 72,9345 |
| THB | Tailando batas | 37,530 |
| BRL | Brazilijos realas | 4,4924 |
| MXN | Meksikos pesas | 23,9686 |
| INR | Indijos rupija | 78,7310 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,1765

JPY

Japonijos jena

129,57

DKK

Danijos krona

7,4436

GBP

Svaras sterlingas

0,87683

SEK

Švedijos krona

10,2760

CHF

Šveicarijos frankas

1,1629

ISK

Islandijos krona

123,70

NOK

Norvegijos krona

9,5238

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,648

HUF

Vengrijos forintas

318,64

PLN

Lenkijos zlotas

4,2753

RON

Rumunijos lėja

4,6534

TRY

Turkijos lira

5,4078

AUD

Australijos doleris

1,5365

CAD

Kanados doleris

1,5150

HKD

Honkongo doleris

9,2328

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6702

SGD

Singapūro doleris

1,5685

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 255,45

ZAR

Pietų Afrikos randas

15,0421

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,5230

HRK

Kroatijos kuna

7,3878

IDR

Indonezijos rupija

16 300,41

MYR

Malaizijos ringitas

4,6704

PHP

Filipinų pesas

61,697

RUB

Rusijos rublis

72,9345

THB

Tailando batas

37,530

BRL

Brazilijos realas

4,4924

MXN

Meksikos pesas

23,9686

INR

Indijos rupija

78,7310

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 7.6.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 195/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 195/20

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2018 m. birželio 6 d.

dėl veikliųjų medžiagų patvirtinimų, kurie nustoja galioti 2022, 2023 ir 2024 m., atnaujinimo paraiškų vertinimo darbo programos sudarymo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009

(Tekstas svarbus EEE)

(2018/C 195/07)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (1), ypač į jo 18 straipsnį,

kadangi:

| (1) | daug veikliųjų medžiagų, kurios patvirtintos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 ir įtrauktos į Komisijos įgyvendinimo reglamento Nr. 540/2011 (2) priedo B ir E dalių sąrašus, patvirtinimų nustos galioti 2022 m. sausio 1 d. – 2024 m. gruodžio 31 d. Tos veikliosios medžiagos ir valstybės narės, įgaliotos atlikti jų vertinimą, siekiant atnaujinti patvirtinimus, įtrauktos į Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 686/2012 (3) priedo C dalies sąrašą, kuriame prie kiekvienos veikliosios medžiagos nurodyta jos ataskaitą rengianti valstybė narė ir bendrai ataskaitą rengianti valstybė narė; |
| --- | --- |

(1)

daug veikliųjų medžiagų, kurios patvirtintos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 ir įtrauktos į Komisijos įgyvendinimo reglamento Nr. 540/2011 (2) priedo B ir E dalių sąrašus, patvirtinimų nustos galioti 2022 m. sausio 1 d. – 2024 m. gruodžio 31 d. Tos veikliosios medžiagos ir valstybės narės, įgaliotos atlikti jų vertinimą, siekiant atnaujinti patvirtinimus, įtrauktos į Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 686/2012 (3) priedo C dalies sąrašą, kuriame prie kiekvienos veikliosios medžiagos nurodyta jos ataskaitą rengianti valstybė narė ir bendrai ataskaitą rengianti valstybė narė;

| (2) | atsižvelgiant į tai, kiek valstybėms narėms ir Europos maisto saugos tarnybai (toliau – Tarnyba) reikia laiko ir išteklių šių veikliųjų medžiagų patvirtinimų atnaujinimo paraiškoms įvertinti, būtina sudaryti darbo programą, pagal kurią panašios veikliosios medžiagos būtų suskirstytos į grupes ir būtų nustatyti prioritetai, atsižvelgiant į su žmonių ir gyvūnų sveikata ar aplinka susijusius saugos aspektus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 18 straipsnyje; |
| --- | --- |

(2)

atsižvelgiant į tai, kiek valstybėms narėms ir Europos maisto saugos tarnybai (toliau – Tarnyba) reikia laiko ir išteklių šių veikliųjų medžiagų patvirtinimų atnaujinimo paraiškoms įvertinti, būtina sudaryti darbo programą, pagal kurią panašios veikliosios medžiagos būtų suskirstytos į grupes ir būtų nustatyti prioritetai, atsižvelgiant į su žmonių ir gyvūnų sveikata ar aplinka susijusius saugos aspektus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 18 straipsnyje;

| (3) | taip pat tikslinga nustatyti medžiagas, kurios, kaip numanoma, dėl savo savybių gali neatitikti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedo 3.6.2–3.6.5 ir 3.7 punktuose nustatytų patvirtinimo kriterijų, ir siekti, kad jų vertinimas būtų atliekamas prioritetine tvarka; |
| --- | --- |

(3)

taip pat tikslinga nustatyti medžiagas, kurios, kaip numanoma, dėl savo savybių gali neatitikti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedo 3.6.2–3.6.5 ir 3.7 punktuose nustatytų patvirtinimo kriterijų, ir siekti, kad jų vertinimas būtų atliekamas prioritetine tvarka;

| (4) | tikslinga nustatyti tas Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 686/2012 priedo C dalies sąraše išvardytas veikliąsias medžiagas, kurios Įgyvendinimo reglamento (EB) Nr. 540/2011 priedo E dalies sąraše įvardytos kaip keistinos medžiagos ir kurių patvirtinimo galiojimo laikotarpis dėl jų savybių neviršija septynerių metų. Taip pat tikslinga nustatyti tas medžiagas, kurios Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/408 (4) priedo sąraše įvardytos kaip keistinos medžiagos. Programoje pirmenybė turėtų būti teikiama jų vertinimui; |
| --- | --- |

(4)

tikslinga nustatyti tas Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 686/2012 priedo C dalies sąraše išvardytas veikliąsias medžiagas, kurios Įgyvendinimo reglamento (EB) Nr. 540/2011 priedo E dalies sąraše įvardytos kaip keistinos medžiagos ir kurių patvirtinimo galiojimo laikotarpis dėl jų savybių neviršija septynerių metų. Taip pat tikslinga nustatyti tas medžiagas, kurios Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/408 (4) priedo sąraše įvardytos kaip keistinos medžiagos. Programoje pirmenybė turėtų būti teikiama jų vertinimui;

| (5) | veikliųjų medžiagų fluksapiroksado, biksafeno, sedaksano, penflufeno ir pentiopirado savybės yra panašios. Veikliųjų medžiagų dinatrio fosfonatų ir kalio fosfonatų savybės yra panašios. Veikliųjų medžiagų eugenolio, geraniolio ir timolio savybės yra panašios. Veikliųjų medžiagų Trichoderma atroviride (padermė I-1237) ir Trichoderma asperellum (padermė T34) savybės yra panašios. Veikliųjų medžiagų benzovindiflupiro ir izopirazamo savybės yra panašios. Kadangi tikslinga suderinti Tarnybos atliekamo panašių savybių turinčių medžiagų vertinimo ir tarpusavio vertinimo proceso terminus, šių medžiagų dokumentų rinkiniai atitinkamoms ataskaitas rengiančioms valstybėms narėms turėtų būti pateikti per tą patį laikotarpį; |
| --- | --- |

(5)

veikliųjų medžiagų fluksapiroksado, biksafeno, sedaksano, penflufeno ir pentiopirado savybės yra panašios. Veikliųjų medžiagų dinatrio fosfonatų ir kalio fosfonatų savybės yra panašios. Veikliųjų medžiagų eugenolio, geraniolio ir timolio savybės yra panašios. Veikliųjų medžiagų Trichoderma atroviride (padermė I-1237) ir Trichoderma asperellum (padermė T34) savybės yra panašios. Veikliųjų medžiagų benzovindiflupiro ir izopirazamo savybės yra panašios. Kadangi tikslinga suderinti Tarnybos atliekamo panašių savybių turinčių medžiagų vertinimo ir tarpusavio vertinimo proceso terminus, šių medžiagų dokumentų rinkiniai atitinkamoms ataskaitas rengiančioms valstybėms narėms turėtų būti pateikti per tą patį laikotarpį;

| (6) | atsižvelgiant į patvirtinimų atnaujinimo paraiškų vertinimą atliekančių institucijų turimus išteklius, neatmestina galimybė, kad dėl šiuo sprendimu nustatyto dalies medžiagų vertinimo prioritetine tvarka kai kurių kitų veikliųjų medžiagų patvirtinimas gali baigti galioti iki priimant sprendimą dėl tų medžiagų patvirtinimo atnaujinimo. Tokiais atvejais tokių veikliųjų medžiagų patvirtinimo laikotarpis turėtų būti laiku pratęstas pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 17 straipsnį; |
| --- | --- |

(6)

atsižvelgiant į patvirtinimų atnaujinimo paraiškų vertinimą atliekančių institucijų turimus išteklius, neatmestina galimybė, kad dėl šiuo sprendimu nustatyto dalies medžiagų vertinimo prioritetine tvarka kai kurių kitų veikliųjų medžiagų patvirtinimas gali baigti galioti iki priimant sprendimą dėl tų medžiagų patvirtinimo atnaujinimo. Tokiais atvejais tokių veikliųjų medžiagų patvirtinimo laikotarpis turėtų būti laiku pratęstas pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 17 straipsnį;

| (7) | be nuostatos dėl panašių veikliųjų medžiagų sugrupavimo pagal jų vertinimo prioritetus, Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 18 straipsnyje taip pat nustatyta, kad darbo programa turi apimti kai kuriuos konkrečius aspektus. Įgyvendinimo reglamentais (ES) Nr. 844/2012 ir (ES) Nr. 686/2012 įgyvendinami atitinkamai Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 18 straipsnio antros pastraipos a–e ir f punktai, |
| --- | --- |

(7)

be nuostatos dėl panašių veikliųjų medžiagų sugrupavimo pagal jų vertinimo prioritetus, Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 18 straipsnyje taip pat nustatyta, kad darbo programa turi apimti kai kuriuos konkrečius aspektus. Įgyvendinimo reglamentais (ES) Nr. 844/2012 ir (ES) Nr. 686/2012 įgyvendinami atitinkamai Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 18 straipsnio antros pastraipos a–e ir f punktai,

NUSPRENDĖ:

Vienintelis straipsnis

Priimama šio sprendimo priede nustatyta darbo programa.

Priimta Briuselyje 2018 m. birželio 6 d.

Komisijos vardu

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komisijos narys

---

(1)  OL L 309, 2009 11 24, p. 1.

1

(2)  2011 m. gegužės 25 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011, kuriuo dėl patvirtintų veikliųjų medžiagų sąrašo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 (OL L 153, 2011 6 11, p. 1).

2

(3)  2012 m. liepos 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 686/2012, kuriuo valstybės narės įgaliojamos atlikti veikliųjų medžiagų, kurių patvirtinimo galiojimas baigiasi ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d., vertinimą, reikalingą patvirtinimui atnaujinti (OL L 200, 2012 7 27, p. 5).

3

(4)  2015 m. kovo 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/408 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką 80 straipsnio 7 dalies įgyvendinimo ir dėl keistinų medžiagų sąrašo sudarymo (OL L 67, 2015 3 12, p. 18).

4

---

PRIEDAS

1)

Darbo programa susijusi su pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 patvirtintomis veikliosiomis medžiagomis, išvardytomis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 686/2012 C dalyje.

2)

| a) | veikliųjų medžiagų, kurios, kaip numatoma, dėl savo savybių gali neatitikti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedo 3.6.2–3.6.5 ir 3.7 punktuose nustatytų patvirtinimo kriterijų, patvirtinimų atnaujinimo paraiškos vertinamos prioritetine tvarka. Todėl toks vertinimas turi būti atliekamas nedelsiant arba kiek įmanoma greičiau; |
| --- | --- |

a)

veikliųjų medžiagų, kurios, kaip numatoma, dėl savo savybių gali neatitikti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedo 3.6.2–3.6.5 ir 3.7 punktuose nustatytų patvirtinimo kriterijų, patvirtinimų atnaujinimo paraiškos vertinamos prioritetine tvarka. Todėl toks vertinimas turi būti atliekamas nedelsiant arba kiek įmanoma greičiau;

| b) | veikliųjų medžiagų, kurios Reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedo E dalyje įvardytos kaip keistinos medžiagos ir kurios dėl savo savybių patvirtinamos ne ilgesniam kaip septynerių metų laikotarpiui, patvirtinimų atnaujinimo paraiškos vertinamos prioritetine tvarka. Veikliųjų medžiagų, kurios išvardytos Reglamento (ES) Nr. 2015/408 priede, patvirtinimų atnaujinimo paraiškos taip pat vertinamos prioritetine tvarka. Todėl toks vertinimas turi būti atliekamas nedelsiant arba kiek įmanoma greičiau; |
| --- | --- |

b)

veikliųjų medžiagų, kurios Reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedo E dalyje įvardytos kaip keistinos medžiagos ir kurios dėl savo savybių patvirtinamos ne ilgesniam kaip septynerių metų laikotarpiui, patvirtinimų atnaujinimo paraiškos vertinamos prioritetine tvarka. Veikliųjų medžiagų, kurios išvardytos Reglamento (ES) Nr. 2015/408 priede, patvirtinimų atnaujinimo paraiškos taip pat vertinamos prioritetine tvarka. Todėl toks vertinimas turi būti atliekamas nedelsiant arba kiek įmanoma greičiau;

| c) | atsižvelgiant į veikliųjų medžiagų atitinkamų savybių panašumus, kai dokumentų rinkinių pateikimo datos yra skirtingos, jų patvirtinimo laikotarpis, prireikus, laiku pratęsiamas pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 17 straipsnį, siekiant suderinti Tarnybos atliekamo toliau nurodytų medžiagų vertinimo ir tarpusavio vertinimo proceso terminus:






  i) | fluksapiroksado, biksafeno, sedaksano, penflufeno ir pentiopirado; |
| --- | --- | --- |

c)

atsižvelgiant į veikliųjų medžiagų atitinkamų savybių panašumus, kai dokumentų rinkinių pateikimo datos yra skirtingos, jų patvirtinimo laikotarpis, prireikus, laiku pratęsiamas pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 17 straipsnį, siekiant suderinti Tarnybos atliekamo toliau nurodytų medžiagų vertinimo ir tarpusavio vertinimo proceso terminus:

i)

fluksapiroksado, biksafeno, sedaksano, penflufeno ir pentiopirado;

| ii) | dinatrio fosfonatų ir kalio fosfonatų; |
| --- | --- |

ii)

dinatrio fosfonatų ir kalio fosfonatų;

| iii) | eugenolio, geraniolio ir timolio; |
| --- | --- |

iii)

eugenolio, geraniolio ir timolio;

| iv) | Trichoderma atroviride (padermė I-1237) ir Trichoderma asperellum (padermė T34); |
| --- | --- |

iv)

Trichoderma atroviride (padermė I-1237) ir Trichoderma asperellum (padermė T34);

| v) | benzovindiflupiro ir izopirazamo; |
| --- | --- |

v)

benzovindiflupiro ir izopirazamo;

| d) | jei tam tikrų veikliųjų medžiagų, kurioms netaikomi a ir b punktai, patvirtinimas, tikėtina, baigsis anksčiau negu bus priimtas sprendimas dėl jų patvirtinimo atnaujinimo dėl priežasčių, kurių pareiškėjas negali kontroliuoti, tokių veikliųjų medžiagų patvirtinimo laikotarpis laiku pratęsiamas pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 17 straipsnį. |
| --- | --- |

d)

jei tam tikrų veikliųjų medžiagų, kurioms netaikomi a ir b punktai, patvirtinimas, tikėtina, baigsis anksčiau negu bus priimtas sprendimas dėl jų patvirtinimo atnaujinimo dėl priežasčių, kurių pareiškėjas negali kontroliuoti, tokių veikliųjų medžiagų patvirtinimo laikotarpis laiku pratęsiamas pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 17 straipsnį.

---

Audito Rūmai

| 7.6.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 195/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 195/23

---

Specialioji ataskaita Nr. 12/2018

„Plačiajuostis ryšys ES valstybėse narėse – nepaisant pažangos, bus pasiekti ne visi strategijos „Europa 2020“ tikslai“

(2018/C 195/08)

Europos Audito Rūmai šiuo raštu jus informuoja, kad neseniai buvo paskelbta Specialioji ataskaita Nr. 12/2018 „Plačiajuostis ryšys ES valstybėse narėse – nepaisant pažangos, bus pasiekti ne visi strategijos „Europa 2020“ tikslai“.

Ši ataskaita pateikta susipažinti arba parsisiųsti Europos Audito Rūmų interneto svetainėje: http://eca.europa.eu

---

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

Nuolatinis ELPA valstybių komitetas

| 7.6.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 195/24 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 195/24

---

Pavojingos cheminės medžiagos. EEE narėmis esančių ELPA valstybių 2016 m. pirmąjį pusmetį pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (REACH) 64 straipsnio 8 dalį priimtų sprendimų suteikti autorizaciją sąrašas

(2018/C 195/09)

Laisvo prekių judėjimo I pakomitetis

Turi atsižvelgti EEE jungtinis komitetas

Remiantis 2008 m. kovo 14 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 25/2008, EEE jungtinis komitetas raginamas 2016 m. gruodžio 2 d. susitikime nurodyti toliau pateiktus 2016 m. sausio 1 d.–birželio 30 d. pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (REACH) 64 straipsnio 8 dalį priimtų sprendimų suteikti autorizaciją sąrašus.

---

PRIEDAS

Sprendimų suteikti autorizaciją sąrašas

2016 m. sausio 1 d.–birželio 30 d. EEE narėmis esančiose ELPA valstybėse pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (REACH) 64 straipsnio 8 dalį priimti šie sprendimai suteikti autorizaciją:

| Cheminės medžiagos pavadinimas | Komisijos sprendimas pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 64 straipsnio 8 dalį | Šalis | Sprendimo data |
| --- | --- | --- | --- |
| Trichloretilenas | C(2015) 8093 | Islandija | 2016 m. sausio 14 d. |
| Heksabromciklododekanas (HBCDD) | C(2015) 9812 | Lichtenšteinas | 2016 m. sausio 19 d. |
| Heksabromciklododekanas (HBCDD) | C(2015) 9812 | Norvegija | 2016 m. vasario 2 d. |
| Dibutilftalatas (DBP) | C(2016) 2003 | Lichtenšteinas | 2016 m. balandžio 18 d. |
| Dibutilftalatas (DBP) | C(2016) 2003 | Norvegija | 2016 m. balandžio 26 d. |

Cheminės medžiagos pavadinimas

Komisijos sprendimas pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 64 straipsnio 8 dalį

Šalis

Sprendimo data

Trichloretilenas

C(2015) 8093

Islandija

2016 m. sausio 14 d.

Heksabromciklododekanas (HBCDD)

C(2015) 9812

Lichtenšteinas

2016 m. sausio 19 d.

Heksabromciklododekanas (HBCDD)

C(2015) 9812

Norvegija

2016 m. vasario 2 d.

Dibutilftalatas (DBP)

C(2016) 2003

Lichtenšteinas

2016 m. balandžio 18 d.

Dibutilftalatas (DBP)

C(2016) 2003

Norvegija

2016 m. balandžio 26 d.

---

| 7.6.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 195/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 195/25

---

Pavojingos cheminės medžiagos. EEE narėmis esančių ELPA valstybių 2016 m. Antrąjį pusmetį pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (REACH) 64 straipsnio 8 dalį priimtų sprendimų suteikti autorizaciją sąrašas

(2018/C 195/10)

Laisvo prekių judėjimo I pakomitetis

Turi atsižvelgti EEE jungtinis komitetas

Remiantis 2008 m. kovo 14 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 25/2008, EEE jungtinis komitetas raginamas 2017 m. kovo 17 d. susitikime nurodyti toliau pateiktus 2016 m. liepos 1 d.–gruodžio 31 d. pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (REACH) 64 straipsnio 8 dalį priimtų sprendimų suteikti autorizaciją sąrašus.

---

PRIEDAS

Sprendimų suteikti autorizaciją sąrašas

2016 m. liepos 1 d.–gruodžio 31 d. EEE narėmis esančiose ELPA valstybėse pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (REACH) 64 straipsnio 8 dalį priimti šie sprendimai suteikti autorizaciją:

| Cheminės medžiagos pavadinimas | Komisijos sprendimas pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 64 straipsnio 8 dalį | Šalis | Sprendimo data |
| --- | --- | --- | --- |
| Heksabromciklododekanas | C(2015) 9812 | Islandija | 2016 m. rugpjūčio 29 d. |
| Dibutilftalatas (DBP) | C(2016) 2003 | Islandija | 2016 m. rugpjūčio 29 d. |
| Bis(2-etilheksil)ftalatas (DEHP) | C(2016) 3549 | Islandija | 2016 m. rugpjūčio 29 d. |
| Bis(2-etilheksil)ftalatas (DEHP) | C(2016) 3549 | Lichtenšteinas | 2016 m. liepos 11 d. |
| Bis(2-etilheksil)ftalatas (DEHP) | C(2016) 3549 | Norvegija | 2016 m. liepos 5 d. |
| Geltonasis švino sulfochromatas ir raudonasis švino chromato molibdato sulfatas | C(2016) 5644 | Lichtenšteinas | 2016 m. spalio 3 d. |
| Geltonasis švino sulfochromatas ir raudonasis švino chromato molibdato sulfatas | C(2016) 5644 | Norvegija | 2016 m. spalio 4 d. |
| Trichloretilenas | C(2016) 7581 | Islandija | 2016 m. gruodžio 29 d. |
| Trichloretilenas | C(2016) 7581 | Lichtenšteinas | 2016 m. gruodžio 14 d. |
| Trichloretilenas | C(2016) 7581 | Norvegija | 2016 m. gruodžio 16 d. |
| Trichloretilenas | C(2016) 7607 | Islandija | 2016 m. gruodžio 29 d. |
| Trichloretilenas | C(2016) 7607 | Lichtenšteinas | 2016 m. gruodžio 14 d. |
| Trichloretilenas | C(2016) 7607 | Norvegija | 2016 m. gruodžio 16 d. |
| Trichloretilenas | C(2016) 7609 | Islandija | 2016 m. gruodžio 29 d. |
| Trichloretilenas | C(2016) 7609 | Lichtenšteinas | 2016 m. gruodžio 14 d. |
| Trichloretilenas | C(2016) 7609 | Norvegija | 2016 m. gruodžio 16 d. |

Cheminės medžiagos pavadinimas

Komisijos sprendimas pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 64 straipsnio 8 dalį

Šalis

Sprendimo data

Heksabromciklododekanas

C(2015) 9812

Islandija

2016 m. rugpjūčio 29 d.

Dibutilftalatas (DBP)

C(2016) 2003

Islandija

2016 m. rugpjūčio 29 d.

Bis(2-etilheksil)ftalatas (DEHP)

C(2016) 3549

Islandija

2016 m. rugpjūčio 29 d.

Bis(2-etilheksil)ftalatas (DEHP)

C(2016) 3549

Lichtenšteinas

2016 m. liepos 11 d.

Bis(2-etilheksil)ftalatas (DEHP)

C(2016) 3549

Norvegija

2016 m. liepos 5 d.

Geltonasis švino sulfochromatas ir raudonasis švino chromato molibdato sulfatas

C(2016) 5644

Lichtenšteinas

2016 m. spalio 3 d.

Geltonasis švino sulfochromatas ir raudonasis švino chromato molibdato sulfatas

C(2016) 5644

Norvegija

2016 m. spalio 4 d.

Trichloretilenas

C(2016) 7581

Islandija

2016 m. gruodžio 29 d.

Trichloretilenas

C(2016) 7581

Lichtenšteinas

2016 m. gruodžio 14 d.

Trichloretilenas

C(2016) 7581

Norvegija

2016 m. gruodžio 16 d.

Trichloretilenas

C(2016) 7607

Islandija

2016 m. gruodžio 29 d.

Trichloretilenas

C(2016) 7607

Lichtenšteinas

2016 m. gruodžio 14 d.

Trichloretilenas

C(2016) 7607

Norvegija

2016 m. gruodžio 16 d.

Trichloretilenas

C(2016) 7609

Islandija

2016 m. gruodžio 29 d.

Trichloretilenas

C(2016) 7609

Lichtenšteinas

2016 m. gruodžio 14 d.

Trichloretilenas

C(2016) 7609

Norvegija

2016 m. gruodžio 16 d.

---

| 7.6.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 195/26 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 195/26

---

Vaistai. EEE ELPA valstybių 2016 m. antrajam pusmečiui suteiktų rinkodaros leidimų sąrašas

(2018/C 195/11)

Laisvo prekių judėjimo I pakomitetis

į kurį turi atsižvelgti EEE jungtinis komitetas

Remiantis 1999 m. gegužės 28 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 74/1999, EEE jungtinis komitetas raginamas 2017 m. kovo 17 d. susitikime nurodyti šiuos 2016 m. liepos 1 d. – gruodžio 31 d. vaistų rinkodaros leidimų sąrašus:

| I priedas | Naujų rinkodaros leidimų sąrašas |
| --- | --- |
| II priedas | Atnaujintų rinkodaros leidimų sąrašas |
| III priedas | Pratęstų rinkodaros leidimų sąrašas |
| IV priedas | Panaikintų rinkodaros leidimų sąrašas |
| V priedas | Sustabdytų rinkodaros leidimų sąrašas |

I priedas

Naujų rinkodaros leidimų sąrašas

II priedas

Atnaujintų rinkodaros leidimų sąrašas

III priedas

Pratęstų rinkodaros leidimų sąrašas

IV priedas

Panaikintų rinkodaros leidimų sąrašas

V priedas

Sustabdytų rinkodaros leidimų sąrašas

---

I PRIEDAS

Naujų rinkodaros leidimų sąrašas

2016 m. liepos 1 d. – gruodžio 31 d. EEE ELPA valstybėse suteikti šie rinkodaros leidimai:

| ES numeris | Produktas | Šalis | Leidimo suteikimo data |
| --- | --- | --- | --- |
| ES/1/12/793 | Xalkori (pakeitimas į nesąlyginį) | Lichtenšteinas | 2016 12 31 |
| ES/1/13/848 | Erivedge (pakeitimas į nesąlyginį) | Lichtenšteinas | 2016 12 31 |
| ES/1/15/1066 | Ongentys | Islandija | 2016 7 13 |
| ES/1/15/1066 | Ongentys | Norvegija | 2016 7 4 |
| ES/1/16/1091 | Atazanavir Mylan | Islandija | 2016 8 29 |
| ES/1/16/1091 | Atazanavir Mylan | Norvegija | 2016 9 2 |
| ES/1/16/1091 | Atazanavir Mylan | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/16/1094 | Ninlaro | Lichtenšteinas | 2016 12 31 |
| ES/1/16/1094 | Ninlaro | Islandija | 2016 12 7 |
| ES/1/16/1094 | Ninlaro | Norvegija | 2016 11 28 |
| ES/1/16/1102 | Bortezomib SUN | Islandija | 2016 8 11 |
| ES/1/16/1102 | Bortezomib SUN | Norvegija | 2016 8 12 |
| ES/1/16/1102 | Bortezomib SUN | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/16/1103 | Neparvis | Islandija | 2016 7 4 |
| ES/1/16/1105 | EndolucinBeta | Islandija | 2016 7 25 |
| ES/1/16/1105 | EndolucinBeta | Norvegija | 2016 7 27 |
| ES/1/16/1105 | EndolucinBeta | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/16/1107 | ZINBRYTA | Islandija | 2016 7 14 |
| ES/1/16/1107 | Zinbryta | Norvegija | 2016 7 7 |
| ES/1/16/1107 | Zinbryta | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/16/1108 | Qtern | Islandija | 2016 7 25 |
| ES/1/16/1108 | Qtern | Norvegija | 2016 8 4 |
| ES/1/16/1108 | Qtern | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/16/1109 | ZAVICEFTA | Islandija | 2016 7 12 |
| ES/1/16/1109 | Zavicefta | Norvegija | 2016 7 1 |
| ES/1/16/1112 | Odefsey | Islandija | 2016 7 12 |
| ES/1/16/1113 | Enzepi | Islandija | 2016 7 14 |
| ES/1/16/1113 | Enzepi | Norvegija | 2016 7 26 |
| ES/1/16/1113 | Enzepi | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/16/1114 | Bortezomib Hospira | Islandija | 2016 8 10 |
| ES/1/16/1114 | Bortezomib Hospira | Norvegija | 2016 8 12 |
| ES/1/16/1114 | Bortezomib Hospira | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/16/1115 | Pemetrexed Fresenius Kabi | Islandija | 2016 8 16 |
| ES/1/16/1115 | Pemetrexed Fresenius Kabi | Norvegija | 2016 8 11 |
| ES/1/16/1116 | Epclusa | Islandija | 2016 7 12 |
| ES/1/16/1116 | Epclusa | Norvegija | 2016 7 11 |
| ES/1/16/1116 | Epclusa | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/16/1119 | Zepatier | Islandija | 2016 8 11 |
| ES/1/16/1119 | Zepatier | Norvegija | 2016 8 4 |
| ES/1/16/1119 | Zepatier | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/16/1121 | Zalmoxis | Islandija | 2016 9 7 |
| ES/1/16/1121 | Zalmoxis | Norvegija | 2016 9 16 |
| ES/1/16/1121 | Zalmoxis | Lichtenšteinas | 2016 10 31 |
| ES/1/16/1122 | Aerivio Spiromax | Islandija | 2016 9 2 |
| ES/1/16/1122 | Aerivio Spiromax | Norvegija | 2016 9 8 |
| ES/1/16/1122 | Aerivio Spiromax | Lichtenšteinas | 2016 10 31 |
| ES/1/16/1123 | Airexar Spiromax | Islandija | 2016 9 2 |
| ES/1/16/1123 | Airexar Spiromax | Norvegija | 2016 9 13 |
| ES/1/16/1123 | Airexar Spiromax | Lichtenšteinas | 2016 10 31 |
| ES/1/16/1124 | Nordimet | Islandija | 2016 9 7 |
| ES/1/16/1124 | Nordimet | Norvegija | 2016 8 30 |
| ES/1/16/1124 | Nordimet | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/16/1125 | Cinqaero | Islandija | 2016 9 7 |
| ES/1/16/1125 | Cinqaero | Norvegija | 2016 8 31 |
| ES/1/16/1125 | Cinqaero | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/16/1126 | Truberzi | Islandija | 2016 10 7 |
| ES/1/16/1126 | Truberzi | Norvegija | 2016 10 6 |
| ES/1/16/1126 | Truberzi | Lichtenšteinas | 2016 10 31 |
| ES/1/16/1127 | Tenofovir disoproxil Zentiva | Islandija | 2016 10 6 |
| ES/1/16/1127 | Tenofovir disoproxil Zentiva | Lichtenšteinas | 2016 10 31 |
| ES/1/16/1127 | Tenofovir disoproxil Zentiva | Norvegija | 2016 10 13 |
| ES/1/16/1128 | Kisplyx | Islandija | 2016 9 7 |
| ES/1/16/1128 | Kisplyx | Norvegija | 2016 8 31 |
| ES/1/16/1128 | Kisplyx | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/16/1129 | Tenofovir disoproxil Mylan | Islandija | 2016 12 16 |
| ES/1/16/1129 | Tenofovir disoproxil Mylan | Norvegija | 2016 12 21 |
| ES/1/16/1130 | Onivyde | Islandija | 2016 11 1 |
| ES/1/16/1130 | Onivyde | Norvegija | 2016 11 4 |
| ES/1/16/1130 | Onivyde | Lichtenšteinas | 2016 10 31 |
| ES/1/16/1131 | Thorinane | Islandija | 2016 10 6 |
| ES/1/16/1131 | Thorinane | Norvegija | 2016 9 23 |
| ES/1/16/1131 | Thorinane | Lichtenšteinas | 2016 10 31 |
| ES/1/16/1132 | Inhixa | Islandija | 2016 10 7 |
| ES/1/16/1132 | Inhixa | Norvegija | 2016 10 5 |
| ES/1/16/1132 | Inhixa | Lichtenšteinas | 2016 10 31 |
| ES/1/16/1134 | Mysildecard | Islandija | 2016 10 6 |
| ES/1/16/1134 | Mysildecard | Norvegija | 2016 9 29 |
| ES/1/16/1134 | Mysildecard | Lichtenšteinas | 2016 10 31 |
| ES/1/16/1135 | Sialanar | Islandija | 2016 10 7 |
| ES/1/16/1135 | Sialanar | Norvegija | 2016 10 14 |
| ES/1/16/1135 | Sialanar | Lichtenšteinas | 2016 10 31 |
| ES/1/16/1136 | Cabometyx | Islandija | 2016 10 6 |
| ES/1/16/1136 | CABOMETYX | Norvegija | 2016 9 20 |
| ES/1/16/1136 | CABOMETYX | Lichtenšteinas | 2016 10 31 |
| ES/1/16/1137 | Granpidam | Lichtenšteinas | 2016 12 31 |
| ES/1/16/1137 | Granpidam | Islandija | 2016 12 6 |
| ES/1/16/1137 | Granpidam | Norvegija | 2016 11 28 |
| ES/1/16/1138 | Venclyxto | Islandija | 2016 12 8 |
| ES/1/16/1138 | Venclyxto | Norvegija | 2016 12 13 |
| ES/1/16/1139 | Ocaliva | Islandija | 2016 12 19 |
| ES/1/16/1139 | OCALIVA | Norvegija | 2016 12 12 |
| ES/1/16/1141 | SomaKit TOC | Islandija | 2016 12 15 |
| ES/1/16/1141 | SomaKit TOC | Norvegija | 2016 12 15 |
| ES/1/16/1142 | Parsabiv | Lichtenšteinas | 2016 12 31 |
| ES/1/16/1142 | Parsabiv | Islandija | 2016 12 1 |
| ES/1/16/1142 | Parsabiv | Norvegija | 2016 11 22 |
| ES/1/16/1143 | Lartruvo | Lichtenšteinas | 2016 12 31 |
| ES/1/16/1143 | Lartruvo | Islandija | 2016 12 1 |
| ES/1/16/1143 | Lartruvo | Norvegija | 2016 11 18 |
| ES/1/16/1144 | Ivabradine Zentiva | Lichtenšteinas | 2016 12 31 |
| ES/1/16/1144 | Ivabradine Zentiva | Islandija | 2016 12 2 |
| ES/1/16/1144 | Ivabradine Zentiva | Norvegija | 2016 11 28 |
| ES/1/16/1145 | Ivabradine JensonR | Lichtenšteinas | 2016 12 31 |
| ES/1/16/1145 | Ivabradine JensonR | Islandija | 2016 12 2 |
| ES/1/16/1145 | Ivabradine JensonR | Norvegija | 2016 12 5 |
| ES/1/16/1146 | Glyxambi | Lichtenšteinas | 2016 12 31 |
| ES/1/16/1146 | Glyxambi | Islandija | 2016 12 5 |
| ES/1/16/1146 | Glyxambi | Norvegija | 2016 12 9 |
| ES/1/16/1147 | IBRANCE | Lichtenšteinas | 2016 12 31 |
| ES/1/16/1147 | Ibrance | Islandija | 2016 12 1 |
| ES/1/16/1147 | IBRANCE | Norvegija | 2016 11 15 |
| ES/1/16/1148 | Emtricitabin/Tenofovir disoproxil Zentiva | Lichtenšteinas | 2016 12 31 |
| ES/1/16/1148 | Emtricitabine/Tenofovir disoproxil Zentiva | Islandija | 2016 12 1 |
| ES/1/16/1148 | Emtricitabine/Tenofovir disoproxil Zentvia | Norvegija | 2016 11 15 |
| ES/1/16/1151 | Emtricitabine/Tenofovir disproxil Krka | Norvegija | 2016 12 21 |
| ES/1/16/1151 | Emtricitabine/Tenofovir disoproxil Krka | Islandija | 2016 12 14 |
| ES/2/16/196 | Sevocalm | Norvegija | 2016 7 11 |
| ES/2/16/196 | Sevocalm | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/2/16/196 | Sevocalm | Islandija | 2016 7 12 |
| ES/2/16/198 | Sedadex | Islandija | 2016 8 22 |
| ES/2/16/198 | Sedadex | Norvegija | 2016 8 30 |
| ES/2/16/198 | Sedadex | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/2/16/199 | Eravac | Islandija | 2016 10 10 |
| ES/2/16/199 | ERAVAC | Norvegija | 2016 10 5 |
| ES/2/16/199 | ERAVAC | Lichtenšteinas | 2016 10 31 |
| ES/2/16/200 | Cepedex | Islandija | 2016 12 19 |

ES numeris

Produktas

Šalis

Leidimo suteikimo data

ES/1/12/793

Xalkori (pakeitimas į nesąlyginį)

Lichtenšteinas

2016 12 31

ES/1/13/848

Erivedge (pakeitimas į nesąlyginį)

Lichtenšteinas

2016 12 31

ES/1/15/1066

Ongentys

Islandija

2016 7 13

ES/1/15/1066

Ongentys

Norvegija

2016 7 4

ES/1/16/1091

Atazanavir Mylan

Islandija

2016 8 29

ES/1/16/1091

Atazanavir Mylan

Norvegija

2016 9 2

ES/1/16/1091

Atazanavir Mylan

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/16/1094

Ninlaro

Lichtenšteinas

2016 12 31

ES/1/16/1094

Ninlaro

Islandija

2016 12 7

ES/1/16/1094

Ninlaro

Norvegija

2016 11 28

ES/1/16/1102

Bortezomib SUN

Islandija

2016 8 11

ES/1/16/1102

Bortezomib SUN

Norvegija

2016 8 12

ES/1/16/1102

Bortezomib SUN

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/16/1103

Neparvis

Islandija

2016 7 4

ES/1/16/1105

EndolucinBeta

Islandija

2016 7 25

ES/1/16/1105

EndolucinBeta

Norvegija

2016 7 27

ES/1/16/1105

EndolucinBeta

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/16/1107

ZINBRYTA

Islandija

2016 7 14

ES/1/16/1107

Zinbryta

Norvegija

2016 7 7

ES/1/16/1107

Zinbryta

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/16/1108

Qtern

Islandija

2016 7 25

ES/1/16/1108

Qtern

Norvegija

2016 8 4

ES/1/16/1108

Qtern

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/16/1109

ZAVICEFTA

Islandija

2016 7 12

ES/1/16/1109

Zavicefta

Norvegija

2016 7 1

ES/1/16/1112

Odefsey

Islandija

2016 7 12

ES/1/16/1113

Enzepi

Islandija

2016 7 14

ES/1/16/1113

Enzepi

Norvegija

2016 7 26

ES/1/16/1113

Enzepi

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/16/1114

Bortezomib Hospira

Islandija

2016 8 10

ES/1/16/1114

Bortezomib Hospira

Norvegija

2016 8 12

ES/1/16/1114

Bortezomib Hospira

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/16/1115

Pemetrexed Fresenius Kabi

Islandija

2016 8 16

ES/1/16/1115

Pemetrexed Fresenius Kabi

Norvegija

2016 8 11

ES/1/16/1116

Epclusa

Islandija

2016 7 12

ES/1/16/1116

Epclusa

Norvegija

2016 7 11

ES/1/16/1116

Epclusa

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/16/1119

Zepatier

Islandija

2016 8 11

ES/1/16/1119

Zepatier

Norvegija

2016 8 4

ES/1/16/1119

Zepatier

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/16/1121

Zalmoxis

Islandija

2016 9 7

ES/1/16/1121

Zalmoxis

Norvegija

2016 9 16

ES/1/16/1121

Zalmoxis

Lichtenšteinas

2016 10 31

ES/1/16/1122

Aerivio Spiromax

Islandija

2016 9 2

ES/1/16/1122

Aerivio Spiromax

Norvegija

2016 9 8

ES/1/16/1122

Aerivio Spiromax

Lichtenšteinas

2016 10 31

ES/1/16/1123

Airexar Spiromax

Islandija

2016 9 2

ES/1/16/1123

Airexar Spiromax

Norvegija

2016 9 13

ES/1/16/1123

Airexar Spiromax

Lichtenšteinas

2016 10 31

ES/1/16/1124

Nordimet

Islandija

2016 9 7

ES/1/16/1124

Nordimet

Norvegija

2016 8 30

ES/1/16/1124

Nordimet

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/16/1125

Cinqaero

Islandija

2016 9 7

ES/1/16/1125

Cinqaero

Norvegija

2016 8 31

ES/1/16/1125

Cinqaero

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/16/1126

Truberzi

Islandija

2016 10 7

ES/1/16/1126

Truberzi

Norvegija

2016 10 6

ES/1/16/1126

Truberzi

Lichtenšteinas

2016 10 31

ES/1/16/1127

Tenofovir disoproxil Zentiva

Islandija

2016 10 6

ES/1/16/1127

Tenofovir disoproxil Zentiva

Lichtenšteinas

2016 10 31

ES/1/16/1127

Tenofovir disoproxil Zentiva

Norvegija

2016 10 13

ES/1/16/1128

Kisplyx

Islandija

2016 9 7

ES/1/16/1128

Kisplyx

Norvegija

2016 8 31

ES/1/16/1128

Kisplyx

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/16/1129

Tenofovir disoproxil Mylan

Islandija

2016 12 16

ES/1/16/1129

Tenofovir disoproxil Mylan

Norvegija

2016 12 21

ES/1/16/1130

Onivyde

Islandija

2016 11 1

ES/1/16/1130

Onivyde

Norvegija

2016 11 4

ES/1/16/1130

Onivyde

Lichtenšteinas

2016 10 31

ES/1/16/1131

Thorinane

Islandija

2016 10 6

ES/1/16/1131

Thorinane

Norvegija

2016 9 23

ES/1/16/1131

Thorinane

Lichtenšteinas

2016 10 31

ES/1/16/1132

Inhixa

Islandija

2016 10 7

ES/1/16/1132

Inhixa

Norvegija

2016 10 5

ES/1/16/1132

Inhixa

Lichtenšteinas

2016 10 31

ES/1/16/1134

Mysildecard

Islandija

2016 10 6

ES/1/16/1134

Mysildecard

Norvegija

2016 9 29

ES/1/16/1134

Mysildecard

Lichtenšteinas

2016 10 31

ES/1/16/1135

Sialanar

Islandija

2016 10 7

ES/1/16/1135

Sialanar

Norvegija

2016 10 14

ES/1/16/1135

Sialanar

Lichtenšteinas

2016 10 31

ES/1/16/1136

Cabometyx

Islandija

2016 10 6

ES/1/16/1136

CABOMETYX

Norvegija

2016 9 20

ES/1/16/1136

CABOMETYX

Lichtenšteinas

2016 10 31

ES/1/16/1137

Granpidam

Lichtenšteinas

2016 12 31

ES/1/16/1137

Granpidam

Islandija

2016 12 6

ES/1/16/1137

Granpidam

Norvegija

2016 11 28

ES/1/16/1138

Venclyxto

Islandija

2016 12 8

ES/1/16/1138

Venclyxto

Norvegija

2016 12 13

ES/1/16/1139

Ocaliva

Islandija

2016 12 19

ES/1/16/1139

OCALIVA

Norvegija

2016 12 12

ES/1/16/1141

SomaKit TOC

Islandija

2016 12 15

ES/1/16/1141

SomaKit TOC

Norvegija

2016 12 15

ES/1/16/1142

Parsabiv

Lichtenšteinas

2016 12 31

ES/1/16/1142

Parsabiv

Islandija

2016 12 1

ES/1/16/1142

Parsabiv

Norvegija

2016 11 22

ES/1/16/1143

Lartruvo

Lichtenšteinas

2016 12 31

ES/1/16/1143

Lartruvo

Islandija

2016 12 1

ES/1/16/1143

Lartruvo

Norvegija

2016 11 18

ES/1/16/1144

Ivabradine Zentiva

Lichtenšteinas

2016 12 31

ES/1/16/1144

Ivabradine Zentiva

Islandija

2016 12 2

ES/1/16/1144

Ivabradine Zentiva

Norvegija

2016 11 28

ES/1/16/1145

Ivabradine JensonR

Lichtenšteinas

2016 12 31

ES/1/16/1145

Ivabradine JensonR

Islandija

2016 12 2

ES/1/16/1145

Ivabradine JensonR

Norvegija

2016 12 5

ES/1/16/1146

Glyxambi

Lichtenšteinas

2016 12 31

ES/1/16/1146

Glyxambi

Islandija

2016 12 5

ES/1/16/1146

Glyxambi

Norvegija

2016 12 9

ES/1/16/1147

IBRANCE

Lichtenšteinas

2016 12 31

ES/1/16/1147

Ibrance

Islandija

2016 12 1

ES/1/16/1147

IBRANCE

Norvegija

2016 11 15

ES/1/16/1148

Emtricitabin/Tenofovir disoproxil Zentiva

Lichtenšteinas

2016 12 31

ES/1/16/1148

Emtricitabine/Tenofovir disoproxil Zentiva

Islandija

2016 12 1

ES/1/16/1148

Emtricitabine/Tenofovir disoproxil Zentvia

Norvegija

2016 11 15

ES/1/16/1151

Emtricitabine/Tenofovir disproxil Krka

Norvegija

2016 12 21

ES/1/16/1151

Emtricitabine/Tenofovir disoproxil Krka

Islandija

2016 12 14

ES/2/16/196

Sevocalm

Norvegija

2016 7 11

ES/2/16/196

Sevocalm

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/2/16/196

Sevocalm

Islandija

2016 7 12

ES/2/16/198

Sedadex

Islandija

2016 8 22

ES/2/16/198

Sedadex

Norvegija

2016 8 30

ES/2/16/198

Sedadex

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/2/16/199

Eravac

Islandija

2016 10 10

ES/2/16/199

ERAVAC

Norvegija

2016 10 5

ES/2/16/199

ERAVAC

Lichtenšteinas

2016 10 31

ES/2/16/200

Cepedex

Islandija

2016 12 19

---

II PRIEDAS

Atnaujintų rinkodaros leidimų sąrašas

2016 m. liepos 1 d. – gruodžio 31 d. EEE ELPA valstybėse atnaujinti šie rinkodaros leidimai:

| ES numeris | Produktas | Šalis | Leidimo suteikimo data |
| --- | --- | --- | --- |
| ES/1/06/347 | Sutent | Lichtenšteinas | 2016 12 31 |
| ES/1/06/347 | Sutent | Islandija | 2016 12 1 |
| ES/1/06/347 | Sutent | Norvegija | 2016 11 15 |
| ES/1/06/355 | ATryn | Islandija | 2016 7 26 |
| ES/1/06/355 | ATryn | Norvegija | 2016 8 10 |
| ES/1/06/355 | ATryn | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/06/360 | Champix | Islandija | 2016 7 13 |
| ES/1/06/360 | Champix | Norvegija | 2016 7 7 |
| ES/1/06/360 | Champix | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/06/361 | Luminity | Islandija | 2016 7 26 |
| ES/1/06/361 | Luminity | Norvegija | 2016 8 6 |
| ES/1/06/361 | Luminity | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/06/362 | Byetta | Islandija | 2016 8 18 |
| ES/1/06/363 | Sprycel | Islandija | 2016 8 18 |
| ES/1/06/363 | Sprycel | Norvegija | 2016 8 12 |
| ES/1/06/363 | Sprycel | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/06/364 | Adrovance | Islandija | 2016 10 16 |
| ES/1/06/365 | Elaprase | Islandija | 2016 10 16 |
| ES/1/06/366 | Tandemact | Islandija | 2016 10 16 |
| ES/1/06/374 | Lucentis | Lichtenšteinas | 2016 12 31 |
| ES/1/06/374 | Lucentis | Islandija | 2016 12 2 |
| ES/1/06/374 | Lucentis | Norvegija | 2016 11 22 |
| ES/1/06/379 | Cystadane | Islandija | 2016 12 7 |
| ES/1/06/379 | Cystadane | Norvegija | 2016 11 29 |
| ES/1/11/699 | Fampyra | Norvegija | 2016 7 8 |
| ES/1/11/701 | Levatiracetam Teva | Norvegija | 2016 8 4 |
| ES/1/11/701 | Levetiracetam Teva | Islandija | 2016 7 26 |
| ES/1/11/701 | Levetiracetam Teva | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/11/706 | Levodopa/Carbidopa/Entacapone Orion | Norvegija | 2016 9 15 |
| ES/1/11/711 | Matever | Islandija | 2016 7 14 |
| ES/1/11/711 | Matever | Norvegija | 2016 7 7 |
| ES/1/11/711 | Matever | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/11/712 | Levetiracetam Accord | Islandija | 2016 8 10 |
| ES/1/11/712 | Levetiracetam Accord | Norvegija | 2016 8 11 |
| ES/1/11/712 | Levetiracetam Accord | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/11/713 | Levetiracetam Actavis | Islandija | 2016 10 5 |
| ES/1/11/713 | Levetiracetam Actavis | Norvegija | 2016 9 30 |
| ES/1/11/713 | Levetiracetam Actavis | Lichtenšteinas | 2016 10 31 |
| ES/1/11/715 | Plenadren | Islandija | 2016 8 15 |
| ES/1/11/715 | Plenadren | Norvegija | 2016 8 15 |
| ES/1/11/715 | Plenadren | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/11/716 | Eurartesim | Islandija | 2016 9 15 |
| ES/1/11/716 | Eurartesim | Norvegija | 2016 9 15 |
| ES/1/11/716 | Eurartesim | Lichtenšteinas | 2016 10 31 |
| ES/1/11/717 | Vyndaqel | Islandija | 2016 8 10 |
| ES/1/11/717 | Vyndaqel | Norvegija | 2016 8 11 |
| ES/1/11/717 | Vyndaqel | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/11/719 | Telmisartan Teva Pharma | Islandija | 2016 7 12 |
| ES/1/11/722 | Pioglitazone Accord | Islandija | 2016 12 13 |
| ES/1/11/722 | Pioglitazone Accord | Norvegija | 2016 12 21 |
| ES/1/11/727 | Xaluprine | Lichtenšteinas | 2016 12 31 |
| ES/1/11/727 | Xaluprine | Islandija | 2016 12 6 |
| ES/1/11/727 | Xaluprine | Norvegija | 2016 12 5 |
| ES/1/11/728 | Pramipexole Accord | Islandija | 2016 7 26 |
| ES/1/11/728 | Pramipexole Accord | Norvegija | 2016 8 4 |
| ES/1/11/728 | Pramipexole Accord | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/11/731 | Komboglyze | Islandija | 2016 7 26 |
| ES/1/11/731 | Komboglyze | Norvegija | 2016 8 11 |
| ES/1/11/731 | Komboglyze | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/11/732 | Desloratadine Teva | Islandija | 2016 8 15 |
| ES/1/11/732 | Desloratadine Teva | Norvegija | 2016 8 22 |
| ES/1/11/733 | Dificlir | Islandija | 2016 8 29 |
| ES/1/11/733 | Dificlir | Norvegija | 2016 8 30 |
| ES/1/11/733 | Dificlir | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/11/734 | Edarbi | Lichtenšteinas | 2016 12 31 |
| ES/1/11/734 | Edarbi | Islandija | 2016 12 2 |
| ES/1/11/734 | Edarbi | Norvegija | 2016 11 22 |
| ES/1/11/736 | EDURANT | Islandija | 2016 8 10 |
| ES/1/11/736 | EDURANT | Norvegija | 2016 8 11 |
| ES/1/11/736 | EDURANT | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/11/737 | Eviplera | Islandija | 2016 8 10 |
| ES/1/11/737 | Eviplera | Norvegija | 2016 8 11 |
| ES/1/11/737 | Eviplera | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/11/738 | Levetiracetam Actavis Group | Islandija | 2016 8 15 |
| ES/1/11/738 | Levetiracetam Actavis Group | Norvegija | 2016 9 2 |
| ES/1/11/738 | Levetiracetam Actavis Group | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/11/739 | Dasselta | Islandija | 2016 8 22 |
| ES/1/11/739 | Dasselta | Norvegija | 2016 9 5 |
| ES/1/11/739 | Dasselta | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/11/740 | Ameluz | Lichtenšteinas | 2016 12 31 |
| ES/1/11/740 | Ameluz | Islandija | 2016 12 7 |
| ES/1/11/740 | Ameluz | Norvegija | 2016 12 5 |
| ES/1/11/741 | Levetiracetam SUN | Lichtenšteinas | 2016 12 31 |
| ES/1/11/741 | Levetiracetam Sun | Islandija | 2016 12 5 |
| ES/1/11/741 | Levetiracetam SUN | Norvegija | 2016 11 23 |
| ES/1/11/742 | Efavirenz Teva | Islandija | 2016 10 16 |
| ES/1/11/742 | Efavirenz Teva | Norvegija | 2016 10 21 |
| ES/1/11/743 | Repaglinide Accord | Islandija | 2016 10 14 |
| ES/1/11/743 | Repaglinide Accord | Norvegija | 2016 10 21 |
| ES/1/11/745 | Desloratadin Actavis | Lichtenšteinas | 2016 12 31 |
| ES/1/11/745 | Desloratadine Actavis | Islandija | 2016 12 2 |
| ES/1/11/745 | Desloratadine Actavis | Norvegija | 2016 11 25 |
| ES/1/11/746 | Desloratadine ratiopharm | Islandija | 2016 8 15 |
| ES/1/11/746 | Desloratadine ratiopharm | Norvegija | 2016 8 22 |
| ES/1/11/746 | Desloratadine ratiopharm | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/11/747 | Colobreathe | Islandija | 2016 10 10 |
| ES/1/11/747 | Colobreathe | Norvegija | 2016 10 13 |
| ES/1/11/747 | Colobreathe | Lichtenšteinas | 2016 10 31 |
| ES/1/12/750 | Esmya | Lichtenšteinas | 2016 12 31 |
| ES/1/12/750 | Esmya | Islandija | 2016 12 5 |
| ES/1/12/750 | Esmya | Norvegija | 2016 11 29 |
| ES/1/12/751 | Zelboraf | Norvegija | 2016 10 6 |
| ES/1/12/751 | Zelboraf | Islandija | 2016 10 10 |
| ES/1/12/751 | Zelboraf | Lichtenšteinas | 2016 10 31 |
| ES/1/12/753 | Signifor | Lichtenšteinas | 2016 12 31 |
| ES/1/12/753 | Signifor | Islandija | 2016 12 6 |
| ES/1/12/753 | Signifor | Norvegija | 2016 11 24 |
| ES/1/12/755 | Pioglitazone Actavis | Lichtenšteinas | 2016 12 31 |
| ES/1/12/755 | Pioglitazone Actavis | Norvegija | 2016 12 9 |
| ES/1/12/755 | Pioglitazone Actavis | Islandija | 2016 12 2 |
| ES/1/12/756 | Glidipion | Norvegija | 2016 12 9 |
| ES/1/12/756 | Glidipion | Lichtenšteinas | 2016 12 31 |
| ES/1/12/756 | Glidipion | Islandija | 2016 12 2 |
| ES/1/12/763 | Ecansya | Norvegija | 2016 12 23 |
| ES/1/12/793 | XALKORI | Islandija | 2016 8 10 |
| ES/1/12/793 | XALKORI | Norvegija | 2016 8 12 |
| ES/1/12/793 | XALKORI | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/12/794 | ADCETRIS | Lichtenšteinas | 2016 10 31 |
| ES/1/12/794 | ADCETRIS | Islandija | 2016 11 2 |
| ES/1/12/794 | ADCETRIS | Norvegija | 2016 11 8 |
| ES/1/15/1047 | Blincyto | Islandija | 2016 10 10 |
| ES/1/15/1047 | Blincyto | Norvegija | 2016 9 29 |
| ES/1/15/1047 | Blincyto | Lichtenšteinas | 2016 10 31 |
| ES/1/16/1086 | Tagrisso | Islandija | 2016 12 19 |
| ES/2/06/061 | Nobilis Influenza H5N2 | Islandija | 2016 7 13 |
| ES/2/11/128 | Emdocam | Islandija | 2016 7 13 |
| ES/2/11/132 | Nobivac Myxo-RHD | Islandija | 2016 8 25 |
| ES/2/11/132 | Nobivac Myxo-RHD | Norvegija | 2016 8 30 |
| ES/2/11/132 | Nobivac Myxo-RHD | Lichtenšteinas | 2016 10 31 |
| ES/2/11/133 | Recocam | Islandija | 2016 8 17 |
| ES/2/11/133 | Recocam | Norvegija | 2016 8 25 |
| ES/2/11/133 | Recocam | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/2/11/134 | Inflacam | Lichtenšteinas | 2016 12 31 |
| ES/2/11/134 | Inflacam | Islandija | 2016 12 2 |
| ES/2/11/134 | Inflacam | Norvegija | 2016 11 25 |
| ES/2/11/135 | Panacur AquaSol | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/2/11/135 | Panacur AquaSol | Islandija | 2016 9 2 |
| ES/2/11/135 | Panacur AquaSol | Norvegija | 2016 9 5 |
| ES/2/11/137 | Activyl Tick Plus | Norvegija | 2016 12 23 |
| ES/2/12/139 | Zulvac 1 + 8 Bovis | Islandija | 2016 12 19 |

ES numeris

Produktas

Šalis

Leidimo suteikimo data

ES/1/06/347

Sutent

Lichtenšteinas

2016 12 31

ES/1/06/347

Sutent

Islandija

2016 12 1

ES/1/06/347

Sutent

Norvegija

2016 11 15

ES/1/06/355

ATryn

Islandija

2016 7 26

ES/1/06/355

ATryn

Norvegija

2016 8 10

ES/1/06/355

ATryn

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/06/360

Champix

Islandija

2016 7 13

ES/1/06/360

Champix

Norvegija

2016 7 7

ES/1/06/360

Champix

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/06/361

Luminity

Islandija

2016 7 26

ES/1/06/361

Luminity

Norvegija

2016 8 6

ES/1/06/361

Luminity

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/06/362

Byetta

Islandija

2016 8 18

ES/1/06/363

Sprycel

Islandija

2016 8 18

ES/1/06/363

Sprycel

Norvegija

2016 8 12

ES/1/06/363

Sprycel

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/06/364

Adrovance

Islandija

2016 10 16

ES/1/06/365

Elaprase

Islandija

2016 10 16

ES/1/06/366

Tandemact

Islandija

2016 10 16

ES/1/06/374

Lucentis

Lichtenšteinas

2016 12 31

ES/1/06/374

Lucentis

Islandija

2016 12 2

ES/1/06/374

Lucentis

Norvegija

2016 11 22

ES/1/06/379

Cystadane

Islandija

2016 12 7

ES/1/06/379

Cystadane

Norvegija

2016 11 29

ES/1/11/699

Fampyra

Norvegija

2016 7 8

ES/1/11/701

Levatiracetam Teva

Norvegija

2016 8 4

ES/1/11/701

Levetiracetam Teva

Islandija

2016 7 26

ES/1/11/701

Levetiracetam Teva

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/11/706

Levodopa/Carbidopa/Entacapone Orion

Norvegija

2016 9 15

ES/1/11/711

Matever

Islandija

2016 7 14

ES/1/11/711

Matever

Norvegija

2016 7 7

ES/1/11/711

Matever

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/11/712

Levetiracetam Accord

Islandija

2016 8 10

ES/1/11/712

Levetiracetam Accord

Norvegija

2016 8 11

ES/1/11/712

Levetiracetam Accord

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/11/713

Levetiracetam Actavis

Islandija

2016 10 5

ES/1/11/713

Levetiracetam Actavis

Norvegija

2016 9 30

ES/1/11/713

Levetiracetam Actavis

Lichtenšteinas

2016 10 31

ES/1/11/715

Plenadren

Islandija

2016 8 15

ES/1/11/715

Plenadren

Norvegija

2016 8 15

ES/1/11/715

Plenadren

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/11/716

Eurartesim

Islandija

2016 9 15

ES/1/11/716

Eurartesim

Norvegija

2016 9 15

ES/1/11/716

Eurartesim

Lichtenšteinas

2016 10 31

ES/1/11/717

Vyndaqel

Islandija

2016 8 10

ES/1/11/717

Vyndaqel

Norvegija

2016 8 11

ES/1/11/717

Vyndaqel

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/11/719

Telmisartan Teva Pharma

Islandija

2016 7 12

ES/1/11/722

Pioglitazone Accord

Islandija

2016 12 13

ES/1/11/722

Pioglitazone Accord

Norvegija

2016 12 21

ES/1/11/727

Xaluprine

Lichtenšteinas

2016 12 31

ES/1/11/727

Xaluprine

Islandija

2016 12 6

ES/1/11/727

Xaluprine

Norvegija

2016 12 5

ES/1/11/728

Pramipexole Accord

Islandija

2016 7 26

ES/1/11/728

Pramipexole Accord

Norvegija

2016 8 4

ES/1/11/728

Pramipexole Accord

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/11/731

Komboglyze

Islandija

2016 7 26

ES/1/11/731

Komboglyze

Norvegija

2016 8 11

ES/1/11/731

Komboglyze

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/11/732

Desloratadine Teva

Islandija

2016 8 15

ES/1/11/732

Desloratadine Teva

Norvegija

2016 8 22

ES/1/11/733

Dificlir

Islandija

2016 8 29

ES/1/11/733

Dificlir

Norvegija

2016 8 30

ES/1/11/733

Dificlir

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/11/734

Edarbi

Lichtenšteinas

2016 12 31

ES/1/11/734

Edarbi

Islandija

2016 12 2

ES/1/11/734

Edarbi

Norvegija

2016 11 22

ES/1/11/736

EDURANT

Islandija

2016 8 10

ES/1/11/736

EDURANT

Norvegija

2016 8 11

ES/1/11/736

EDURANT

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/11/737

Eviplera

Islandija

2016 8 10

ES/1/11/737

Eviplera

Norvegija

2016 8 11

ES/1/11/737

Eviplera

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/11/738

Levetiracetam Actavis Group

Islandija

2016 8 15

ES/1/11/738

Levetiracetam Actavis Group

Norvegija

2016 9 2

ES/1/11/738

Levetiracetam Actavis Group

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/11/739

Dasselta

Islandija

2016 8 22

ES/1/11/739

Dasselta

Norvegija

2016 9 5

ES/1/11/739

Dasselta

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/11/740

Ameluz

Lichtenšteinas

2016 12 31

ES/1/11/740

Ameluz

Islandija

2016 12 7

ES/1/11/740

Ameluz

Norvegija

2016 12 5

ES/1/11/741

Levetiracetam SUN

Lichtenšteinas

2016 12 31

ES/1/11/741

Levetiracetam Sun

Islandija

2016 12 5

ES/1/11/741

Levetiracetam SUN

Norvegija

2016 11 23

ES/1/11/742

Efavirenz Teva

Islandija

2016 10 16

ES/1/11/742

Efavirenz Teva

Norvegija

2016 10 21

ES/1/11/743

Repaglinide Accord

Islandija

2016 10 14

ES/1/11/743

Repaglinide Accord

Norvegija

2016 10 21

ES/1/11/745

Desloratadin Actavis

Lichtenšteinas

2016 12 31

ES/1/11/745

Desloratadine Actavis

Islandija

2016 12 2

ES/1/11/745

Desloratadine Actavis

Norvegija

2016 11 25

ES/1/11/746

Desloratadine ratiopharm

Islandija

2016 8 15

ES/1/11/746

Desloratadine ratiopharm

Norvegija

2016 8 22

ES/1/11/746

Desloratadine ratiopharm

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/11/747

Colobreathe

Islandija

2016 10 10

ES/1/11/747

Colobreathe

Norvegija

2016 10 13

ES/1/11/747

Colobreathe

Lichtenšteinas

2016 10 31

ES/1/12/750

Esmya

Lichtenšteinas

2016 12 31

ES/1/12/750

Esmya

Islandija

2016 12 5

ES/1/12/750

Esmya

Norvegija

2016 11 29

ES/1/12/751

Zelboraf

Norvegija

2016 10 6

ES/1/12/751

Zelboraf

Islandija

2016 10 10

ES/1/12/751

Zelboraf

Lichtenšteinas

2016 10 31

ES/1/12/753

Signifor

Lichtenšteinas

2016 12 31

ES/1/12/753

Signifor

Islandija

2016 12 6

ES/1/12/753

Signifor

Norvegija

2016 11 24

ES/1/12/755

Pioglitazone Actavis

Lichtenšteinas

2016 12 31

ES/1/12/755

Pioglitazone Actavis

Norvegija

2016 12 9

ES/1/12/755

Pioglitazone Actavis

Islandija

2016 12 2

ES/1/12/756

Glidipion

Norvegija

2016 12 9

ES/1/12/756

Glidipion

Lichtenšteinas

2016 12 31

ES/1/12/756

Glidipion

Islandija

2016 12 2

ES/1/12/763

Ecansya

Norvegija

2016 12 23

ES/1/12/793

XALKORI

Islandija

2016 8 10

ES/1/12/793

XALKORI

Norvegija

2016 8 12

ES/1/12/793

XALKORI

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/12/794

ADCETRIS

Lichtenšteinas

2016 10 31

ES/1/12/794

ADCETRIS

Islandija

2016 11 2

ES/1/12/794

ADCETRIS

Norvegija

2016 11 8

ES/1/15/1047

Blincyto

Islandija

2016 10 10

ES/1/15/1047

Blincyto

Norvegija

2016 9 29

ES/1/15/1047

Blincyto

Lichtenšteinas

2016 10 31

ES/1/16/1086

Tagrisso

Islandija

2016 12 19

ES/2/06/061

Nobilis Influenza H5N2

Islandija

2016 7 13

ES/2/11/128

Emdocam

Islandija

2016 7 13

ES/2/11/132

Nobivac Myxo-RHD

Islandija

2016 8 25

ES/2/11/132

Nobivac Myxo-RHD

Norvegija

2016 8 30

ES/2/11/132

Nobivac Myxo-RHD

Lichtenšteinas

2016 10 31

ES/2/11/133

Recocam

Islandija

2016 8 17

ES/2/11/133

Recocam

Norvegija

2016 8 25

ES/2/11/133

Recocam

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/2/11/134

Inflacam

Lichtenšteinas

2016 12 31

ES/2/11/134

Inflacam

Islandija

2016 12 2

ES/2/11/134

Inflacam

Norvegija

2016 11 25

ES/2/11/135

Panacur AquaSol

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/2/11/135

Panacur AquaSol

Islandija

2016 9 2

ES/2/11/135

Panacur AquaSol

Norvegija

2016 9 5

ES/2/11/137

Activyl Tick Plus

Norvegija

2016 12 23

ES/2/12/139

Zulvac 1 + 8 Bovis

Islandija

2016 12 19

---

III PRIEDAS

Pratęstų rinkodaros leidimų sąrašas

2016 m. liepos 1 d. – gruodžio 31 d. EEE ELPA valstybėse pratęsti šie rinkodaros leidimai:

| ES numeris | Produktas | Šalis | Leidimo suteikimo data |
| --- | --- | --- | --- |
| ES/1/03/267/012 | Reyataz | Islandija | 2016 7 13 |
| ES/1/08/494/005 | Stelara | Norvegija | 2016 11 24 |
| ES/1/08/494/005 | Stelara | Islandija | 2016 12 5 |
| ES/1/11/714/002–003 | Zytiga | Islandija | 2016 12 1 |
| ES/1/11/714/003 | Zytiga | Norvegija | 2016 11 25 |
| ES/1/12/776/024 | Fycompa | Islandija | 2016 10 11 |
| ES/1/12/776/024 | Fycompa | Norvegija | 2016 10 10 |
| ES/1/14/939/005–006 | Daklinza | Islandija | 2016 7 13 |
| ES/1/14/939/005–006 | Daklinza | Norvegija | 2016 7 4 |
| ES/1/15/1024/002 | KEYTRUDA | Islandija | 2016 8 24 |
| ES/1/15/1024/002 | KEYTRUDA | Norvegija | 2016 8 26 |
| ES/2/97/004/050–053 | Metacam | Norvegija | 2016 8 29 |

ES numeris

Produktas

Šalis

Leidimo suteikimo data

ES/1/03/267/012

Reyataz

Islandija

2016 7 13

ES/1/08/494/005

Stelara

Norvegija

2016 11 24

ES/1/08/494/005

Stelara

Islandija

2016 12 5

ES/1/11/714/002–003

Zytiga

Islandija

2016 12 1

ES/1/11/714/003

Zytiga

Norvegija

2016 11 25

ES/1/12/776/024

Fycompa

Islandija

2016 10 11

ES/1/12/776/024

Fycompa

Norvegija

2016 10 10

ES/1/14/939/005–006

Daklinza

Islandija

2016 7 13

ES/1/14/939/005–006

Daklinza

Norvegija

2016 7 4

ES/1/15/1024/002

KEYTRUDA

Islandija

2016 8 24

ES/1/15/1024/002

KEYTRUDA

Norvegija

2016 8 26

ES/2/97/004/050–053

Metacam

Norvegija

2016 8 29

---

IV PRIEDAS

Panaikintų rinkodaros leidimų sąrašas

2016 m. liepos 1 d. – gruodžio 31 d. EEE ELPA valstybėse panaikinti šie rinkodaros leidimai:

| ES numeris | Produktas | Šalis | Leidimo panaikinimo data |
| --- | --- | --- | --- |
| ES/1/00/137 | Avandia | Islandija | 2016 8 12 |
| ES/1/03/258 | Avandamet | Islandija | 2016 8 12 |
| ES/1/07/385 | Focetria | Islandija | 2016 8 12 |
| ES/1/08/489 | Opgenra | Islandija | 2016 7 14 |
| ES/1/08/489 | Opgenra | Norvegija | 2016 8 11 |
| ES/1/08/489 | Opgenra | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/08/500 | Fablyn | Islandija | 2016 8 12 |
| ES/1/08/506 | Celvapan | Islandija | 2016 12 7 |
| ES/1/08/506 | Celvapan | Lichtenšteinas | 2016 12 31 |
| ES/1/08/506 | Celvapan | Norvegija | 2016 12 21 |
| ES/1/09/518 | PANTECTA Control | Islandija | 2016 10 7 |
| ES/1/09/518 | PANTECTA Control | Norvegija | 2016 10 20 |
| ES/1/09/518 | PANTECTA Control | Lichtenšteinas | 2016 10 31 |
| ES/1/09/563 | ChondroCelect | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/09/563 | ChondroCelect | Islandija | 2016 8 15 |
| ES/1/09/563 | ChondroCelect | Norvegija | 2016 8 11 |
| ES/1/10/657 | Prepandeminio gripo vakcina (H5N1) (iš paviršinių antigenų, inaktyvuota, su adjuvantu) Novartis Vaccines and Dia | Islandija | 2016 8 12 |
| ES/1/11/721 | Paglitaz | Islandija | 2016 8 12 |
| ES/1/12/810 | Krystexxa | Islandija | 2016 7 14 |
| ES/1/12/810 | Krystexxa | Norvegija | 2016 7 6 |
| ES/1/12/810 | Krystexxa | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |
| ES/1/13/831 | Capecitabine SUN | Islandija | 2016 7 13 |
| ES/1/13/831 | Capecitabine SUN | Norvegija | 2016 7 6 |
| ES/1/13/883 | Vitekta | Islandija | 2016 11 10 |
| ES/1/13/883 | Vitekta | Lichtenšteinas | 2016 12 31 |
| ES/1/13/883 | Vitekta | Norvegija | 2016 12 15 |
| ES/1/14/942 | Clopidogrel/Acetylsalicylic acid Teva | Islandija | 2016 7 26 |

ES numeris

Produktas

Šalis

Leidimo panaikinimo data

ES/1/00/137

Avandia

Islandija

2016 8 12

ES/1/03/258

Avandamet

Islandija

2016 8 12

ES/1/07/385

Focetria

Islandija

2016 8 12

ES/1/08/489

Opgenra

Islandija

2016 7 14

ES/1/08/489

Opgenra

Norvegija

2016 8 11

ES/1/08/489

Opgenra

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/08/500

Fablyn

Islandija

2016 8 12

ES/1/08/506

Celvapan

Islandija

2016 12 7

ES/1/08/506

Celvapan

Lichtenšteinas

2016 12 31

ES/1/08/506

Celvapan

Norvegija

2016 12 21

ES/1/09/518

PANTECTA Control

Islandija

2016 10 7

ES/1/09/518

PANTECTA Control

Norvegija

2016 10 20

ES/1/09/518

PANTECTA Control

Lichtenšteinas

2016 10 31

ES/1/09/563

ChondroCelect

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/09/563

ChondroCelect

Islandija

2016 8 15

ES/1/09/563

ChondroCelect

Norvegija

2016 8 11

ES/1/10/657

Prepandeminio gripo vakcina (H5N1) (iš paviršinių antigenų, inaktyvuota, su adjuvantu) Novartis Vaccines and Dia

Islandija

2016 8 12

ES/1/11/721

Paglitaz

Islandija

2016 8 12

ES/1/12/810

Krystexxa

Islandija

2016 7 14

ES/1/12/810

Krystexxa

Norvegija

2016 7 6

ES/1/12/810

Krystexxa

Lichtenšteinas

2016 8 31

ES/1/13/831

Capecitabine SUN

Islandija

2016 7 13

ES/1/13/831

Capecitabine SUN

Norvegija

2016 7 6

ES/1/13/883

Vitekta

Islandija

2016 11 10

ES/1/13/883

Vitekta

Lichtenšteinas

2016 12 31

ES/1/13/883

Vitekta

Norvegija

2016 12 15

ES/1/14/942

Clopidogrel/Acetylsalicylic acid Teva

Islandija

2016 7 26

---

V PRIEDAS

Sustabdytų rinkodaros leidimų sąrašas

2016 m. liepos 1 d. – gruodžio 31 d. EEE ELPA valstybėse sustabdyti šie rinkodaros leidimai:

| ES numeris | Produktas | Šalis | Leidimo sustabdymo data |
| --- | --- | --- | --- |
| ES/2/15/192 | Velactis | Islandija | 2016 8 30 |
| ES/2/15/192 | Velactis | Norvegija | 2016 8 29 |
| ES/2/15/192 | Velactis | Lichtenšteinas | 2016 8 31 |

ES numeris

Produktas

Šalis

Leidimo sustabdymo data

ES/2/15/192

Velactis

Islandija

2016 8 30

ES/2/15/192

Velactis

Norvegija

2016 8 29

ES/2/15/192

Velactis

Lichtenšteinas

2016 8 31

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 7.6.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 195/44 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 195/44

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.8954 – BPEA / PAI / WFC)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2018/C 195/12)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Baring Asia Private Equity Fund VI“ (toliau – BPEA, Kaimanų Salos), kontroliuojama įmonės „Baring Asia“ (Honkongas), |
| --- | --- |

—

„Baring Asia Private Equity Fund VI“ (toliau – BPEA, Kaimanų Salos), kontroliuojama įmonės „Baring Asia“ (Honkongas),

| — | „PAI Partners SAS“ (toliau – PAI, Prancūzija), |
| --- | --- |

—

„PAI Partners SAS“ (toliau – PAI, Prancūzija),

| — | „GB WFC International S.à.r.l“ (toliau – WFC, Liuksemburgas). |
| --- | --- |

—

„GB WFC International S.à.r.l“ (toliau – WFC, Liuksemburgas).

Įmonės BPEA ir PAI įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą visos įmonės WFC kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

—   BPEA– privataus kapitalo fondas, daugiausia užsiimantis kapitalo išsaugojimo ir poinvesticinės vertės kūrimo investicijomis Azijos šalyse. Įmonė BPEA yra bendrai kontroliuojama su kitais privataus kapitalo fondais, kurie visi sudaro įmonę „Baring Asia“,

—   PAI– privataus kapitalo įmonė, valdanti ir konsultuojanti keletą fondų, kuriems priklauso įvairiuose verslo sektoriuose (kaip antai verslo paslaugų, maisto ir vartojimo prekių, bendrųjų pramonės sektorių, sveikatos priežiūros, mažmeninės prekybos ir platinimo) veiklą vykdančios bendrovės,

—   WFC– krovininio oro transporto pardavimo ir paslaugų tarpininkė, oro vežėjams teikianti užsakomąsias krovininio oro transporto valdymo paslaugas.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 procedūros (2) reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.8954 – BPEA / PAI / WFC

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

| E. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faksas: +32 22964301 |
| Pašto adresas: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faksas: +32 22964301

Pašto adresas:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

| 7.6.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 195/46 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 195/46

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.8928 – Francisco Partners / VeriFone)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2018/C 195/13)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Francisco Partners Management LP“ (toliau – „Francisco Partners“, Jungtinės Valstijos), |
| --- | --- |

—

„Francisco Partners Management LP“ (toliau – „Francisco Partners“, Jungtinės Valstijos),

| — | „VeriFone Systems, Inc.“ (toliau – „VeriFone“, Jungtinės Valstijos). |
| --- | --- |

—

„VeriFone Systems, Inc.“ (toliau – „VeriFone“, Jungtinės Valstijos).

Įmonė „Francisco Partners“ įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visos įmonės „VeriFone“ kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

—

—

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 procedūros (2) reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

„M.8928 – Francisco Partners / VeriFone“.

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

| E. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faksas +32 22964301 |
| Pašto adresas |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faksas +32 22964301

Pašto adresas

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 7.6.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 195/47 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 195/47

---

Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2018/C 195/14)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą pakeitimo paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

PRODUKTO SU SAUGOMA KILMĖS VIETOS NUORODA ARBA SAUGOMA GEOGRAFINE NUORODA SPECIFIKACIJOS REIKŠMINGO PAKEITIMO PARAIŠKA

Pakeitimo patvirtinimo paraiška pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą

„GAILTALER SPECK“

ES Nr. PGI-AT-0192-AM01 – 5.4.2017

SKVN ( ) SGN ( X )

1.   Pareiškėjų grupė ir teisėtas interesas

| „Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten“ |
| --- |
| Albert Jank |
| Götzing 4 |
| 9624 Egg |
| ÖSTERREICH |
| Tel. +43 6504282000 |
| E. paštas Albert.jank@gailtalerspeck.at |

„Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten“

Albert Jank

Götzing 4

9624 Egg

ÖSTERREICH

Tel. +43 6504282000

E. paštas Albert.jank@gailtalerspeck.at

Pareiškėjų grupė yra pirminę paraišką pateikusi pareiškėjų grupė, ji atstovauja visiems dabartiniams „Gailtaler Speck“, kuriam suteikta SGN, gamintojams

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Austrija

3.   Keičiama (-os) produkto specifikacijos dalis (-ys)

| — | ☐ | Produkto pavadinimas |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Produkto aprašymas |
| — | ☒ | Geografinė vietovė |
| — | ☒ | Kilmės įrodymas |
| — | ☒ | Gamybos būdas |
| — | ☒ | Ryšys su geografine vietove |
| — | ☒ | Ženklinimas |
| — | ☒ | Kita (kompetentingų institucijų ir pareiškėjų grupės adresai, produkto rūšis, kontrolės įstaiga, nacionalinės teisės aktai, nuorodų ir susijusių dokumentų sąrašas) |

—

☐

Produkto pavadinimas

—

☒

Produkto aprašymas

—

☒

Geografinė vietovė

—

☒

Kilmės įrodymas

—

☒

Gamybos būdas

—

☒

Ryšys su geografine vietove

—

☒

Ženklinimas

—

☒

Kita (kompetentingų institucijų ir pareiškėjų grupės adresai, produkto rūšis, kontrolės įstaiga, nacionalinės teisės aktai, nuorodų ir susijusių dokumentų sąrašas)

4.   Pakeitimo (-ų) pobūdis

| — | ☒ | Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą |

—

☒

Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą

—

☐

Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą

5.   Pakeitimas (-ai)

Anksčiau iš kelių atskirų dokumentų (santraukos, specifikacijos) sudaryta produkto specifikacija buvo sujungta į vieną dokumentą ir peržiūrėta, siekiant ją aiškiau išdėstyti ir atnaujinti visų pirma gamybos būdo ir kilmės įrodymo reikalavimus. Be to, gamybos taisyklės (pvz., „Gailtaler Speckrichtlinien“/„Gailtaler Speck“ gamybos gairės) iš duomenų dalies, į kurią iki šiol specifikacijoje buvo pateikiama nuoroda, dabar tiesiogiai perkeltos į specifikaciją, todėl joms taikoma pagal Bendrijos teisę numatyta pakeitimo tvarka. Ankstesnis tekstas, susijęs su vidaus kokybės užtikrinimo ir kontrolės sistema, neįtrauktas. Be to, atsisakyta visuotinai taikomų gyvulių auginimo taisyklių (tokių kaip draudimas šerti mėsos ir kaulų miltų pašarais ar pramoninėmis maisto atliekomis) ir kumpio gamybos taisyklių pakartojimo specifikacijoje. Taigi likusieji specifikacijos priedai pateikiami tik aiškinamaisiais tikslais.

Tai yra:

Produkto aprašymas

Santraukos 4.2 punktas:

„„Gailtaler Speck“ gaminamas iš šių veislių kiaulių mėsos: landrasų, didžiųjų baltųjų, landrasų ir didžiųjų baltųjų mišrūnų, diurokų, taip pat mišrūnų, išvestų pagal patvirtintas Karintijos veisimo programas.

Kiaulės turi būti penimos laikantis „Gailtaler Speck“ gamybos gairėse nustatytų reikalavimų.

„Gailtaler Speck“ gaminamas iš šviežios kiaulienos, kurios pH neviršija 5,8 %. Tam naudojamos nepjaustytos paltys, jei reikia, atskiros vienos pusės dalys – šoninė, nugarinė, papilvė, kumpinė ir mentė.

„Gailtaler Speck“ yra sūdomas, šaltai rūkomas ir brandinamas specialiose brandinimo patalpose. Iš išorės „Gailtaler Speck“ yra aukso geltonumo spalvos, perpjautas – sodriai raudonas su balta riebiąja dalimi. „Gailtaler Speck“ yra stipraus sūdytos ir rūkytos mėsos skonio, kuriam būdingas tik lengvas prieskonių aromatas ir sūrsvumas. Jis yra tvirtos konsistencijos, kandant nekietas ir švelniai tirpsta burnoje.“

ir specifikacijos 4.2 punktas („Produkto aprašymas ir produkto rūšis“):

„„Gailtaler Speck“ yra termiškai neapdorotos sūdytos kiaulienos gaminys. „Gailtaler Speck“ kokybės charakteristikos apibrėžtos gairių „Gailtaler Speck-Richtlinien“ 3 skirsnyje. Jam būdingos šios savybės (žr. Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten, 1999b, su 4.2 punktu susijusį priedą):

| — | Žaliavos: „Gailtaler Speck“ gaminamas iš šių veislių kiaulių mėsos: landrasų, didžiųjų baltųjų, landrasų ir didžiųjų baltųjų mišrūnų, diurokų ir mišrūnų, išvestų pagal patvirtintas Karintijos veisimo programas. |
| --- | --- |

—

Žaliavos: „Gailtaler Speck“ gaminamas iš šių veislių kiaulių mėsos: landrasų, didžiųjų baltųjų, landrasų ir didžiųjų baltųjų mišrūnų, diurokų ir mišrūnų, išvestų pagal patvirtintas Karintijos veisimo programas.

| — | Komponentai, receptūra ir sudedamosios dalys: „Gailtaler Speck“ gamybai naudojama šviežia kiauliena, kurios pH vertė yra ne didesnė kaip 5,8. „Gailtaler Speck“ gaminamas iš tokių skerdenos dalių: visos paltys arba, jei reikia, atskiros dalys: šoninė, nugarinė, papilvė, kumpinė ir mentė. Apdorojami natūralios formos mėsos gabalai – jie niekuomet neslegiami. Mėsai sūdyti naudojama valgomoji druska, nitritinė sūdymo druska, pipirai, česnakai, taip pat tradiciniai prieskonių mišiniai. Iš prieskonių daugiausia naudojami imbieras, kalendra, kmynai, lauro lapai, kvapieji pipirai, paprikos, rozmarinas, kadagiai, cukrus. Rūkoma šaltai (aukščiausia rūkymo temperatūra 22 °C). |
| --- | --- |

—

Komponentai, receptūra ir sudedamosios dalys: „Gailtaler Speck“ gamybai naudojama šviežia kiauliena, kurios pH vertė yra ne didesnė kaip 5,8. „Gailtaler Speck“ gaminamas iš tokių skerdenos dalių: visos paltys arba, jei reikia, atskiros dalys: šoninė, nugarinė, papilvė, kumpinė ir mentė. Apdorojami natūralios formos mėsos gabalai – jie niekuomet neslegiami. Mėsai sūdyti naudojama valgomoji druska, nitritinė sūdymo druska, pipirai, česnakai, taip pat tradiciniai prieskonių mišiniai. Iš prieskonių daugiausia naudojami imbieras, kalendra, kmynai, lauro lapai, kvapieji pipirai, paprikos, rozmarinas, kadagiai, cukrus. Rūkoma šaltai (aukščiausia rūkymo temperatūra 22 °C).

| — | Išvaizda: „Gailtaler Speck“ paviršius yra aukso geltonumo spalvos, riebalinė dalis balta, o raumeninė dalis – sodrios raudonos spalvos. „Gailtaler Speck“ neturi išorinių trūkumų ir trūkumų, matomų prapjovus. |
| --- | --- |

—

Išvaizda: „Gailtaler Speck“ paviršius yra aukso geltonumo spalvos, riebalinė dalis balta, o raumeninė dalis – sodrios raudonos spalvos. „Gailtaler Speck“ neturi išorinių trūkumų ir trūkumų, matomų prapjovus.

| — | Skonis: „Gailtaler Speck“ yra sūrsvas, stipraus sūdytos ir rūkytos mėsos skonio. „Gailtaler Speck“ neturi skonį gadinančių trūkumų. |
| --- | --- |

—

Skonis: „Gailtaler Speck“ yra sūrsvas, stipraus sūdytos ir rūkytos mėsos skonio. „Gailtaler Speck“ neturi skonį gadinančių trūkumų.

| — | Konsistencija: „Gailtaler Speck“ yra tvirtos konsistencijos, kandant nekietas, švelniai tirpstantis burnoje. |
| --- | --- |

—

Konsistencija: „Gailtaler Speck“ yra tvirtos konsistencijos, kandant nekietas, švelniai tirpstantis burnoje.

| — | Specifinės savybės: šaltas rūkymas, geriausia – visų palčių, ir nesuslėgtos mėsos apdorojimas yra Gailtaliui tipiškas produkto savybių derinys.“ |
| --- | --- |

—

Specifinės savybės: šaltas rūkymas, geriausia – visų palčių, ir nesuslėgtos mėsos apdorojimas yra Gailtaliui tipiškas produkto savybių derinys.“

pakeičiami taip:

„4.2.   Produkto aprašymas

„Gailtaler Speck“ yra termiškai neapdorotos sūdytos mėsos gaminys iš nesuslėgtos kiaulienos, kuriam būdingos šios savybės:

| — | Žaliavos: „Gailtaler Speck“ gaminamas tik iš šių veislių kiaulių mėsos: landrasų, didžiųjų baltųjų, diurokų, Švabijos Halio sunkiųjų ir visų šių veislių mišrūnų. Be to, leidžiama naudoti mišrūnų, gautų sukryžminus šių veislių kiaules su pjetrenų veislės kiaulėmis (patinais), mėsą. |
| --- | --- |

—

Žaliavos: „Gailtaler Speck“ gaminamas tik iš šių veislių kiaulių mėsos: landrasų, didžiųjų baltųjų, diurokų, Švabijos Halio sunkiųjų ir visų šių veislių mišrūnų. Be to, leidžiama naudoti mišrūnų, gautų sukryžminus šių veislių kiaules su pjetrenų veislės kiaulėmis (patinais), mėsą.

| — | Sudedamosios dalys, receptūra ir apdorojimo metodas: „Gailtaler Speck“ gamybai naudojama tik šviežia mėsa be kaulų, toliau apdorojama natūralios formos, nesuslėgta. Iš esmės „Gailtaler Speck“ gali būti gaminamas iš visų mėsos gabalų, įskaitant visas paltis. Vis dėlto labiausiai tinka šoninė, nugarinė, papilvė, kumpinė ir mentė. Prieš išpjaustant kiaulės skerdenų puses veterinarijos tarnyba atlieka jų veterinarinį patikrinimą, o tada mėsa sūdoma 4.5.2 punkte nurodytu būdu, naudojant tradicinį druskos ir prieskonių mišinį, rūkoma ir brandinama (vytinant). |
| --- | --- |

—

Sudedamosios dalys, receptūra ir apdorojimo metodas: „Gailtaler Speck“ gamybai naudojama tik šviežia mėsa be kaulų, toliau apdorojama natūralios formos, nesuslėgta. Iš esmės „Gailtaler Speck“ gali būti gaminamas iš visų mėsos gabalų, įskaitant visas paltis. Vis dėlto labiausiai tinka šoninė, nugarinė, papilvė, kumpinė ir mentė. Prieš išpjaustant kiaulės skerdenų puses veterinarijos tarnyba atlieka jų veterinarinį patikrinimą, o tada mėsa sūdoma 4.5.2 punkte nurodytu būdu, naudojant tradicinį druskos ir prieskonių mišinį, rūkoma ir brandinama (vytinant).

| — | Išvaizda: „Gailtaler Speck“ paviršius yra aukso geltonumo spalvos, riebalinė dalis – ryškiai balta ir aiškiai išsiskirianti, o raumeninė dalis – sodrios raudonos spalvos. |
| --- | --- |

—

Išvaizda: „Gailtaler Speck“ paviršius yra aukso geltonumo spalvos, riebalinė dalis – ryškiai balta ir aiškiai išsiskirianti, o raumeninė dalis – sodrios raudonos spalvos.

| — | Skonis ir konsistencija: „Gailtaler Speck“ būdingas lengvas prieskonių aromatas (be vyraujančio kadagių akcento), sūrsvas poskonis ir stiprus sūdytos ir rūkytos mėsos skonis; nors riebalinė dalis yra kiek standesnė nei kitų rūšių kumpių, šis kumpis švelniai tirpsta burnoje ir kandant yra nekietas. „Gailtaler Speck“ neturi išorinių trūkumų ir trūkumų, matomų prapjovus, taip pat skonį gadinančių trūkumų. |
| --- | --- |

—

Skonis ir konsistencija: „Gailtaler Speck“ būdingas lengvas prieskonių aromatas (be vyraujančio kadagių akcento), sūrsvas poskonis ir stiprus sūdytos ir rūkytos mėsos skonis; nors riebalinė dalis yra kiek standesnė nei kitų rūšių kumpių, šis kumpis švelniai tirpsta burnoje ir kandant yra nekietas. „Gailtaler Speck“ neturi išorinių trūkumų ir trūkumų, matomų prapjovus, taip pat skonį gadinančių trūkumų.

| — | Prekyba: „Gailtaler Speck“ gali būti parduodamas supakuotas arba nesupakuotas, nepjaustytas, supjaustytas gabaliukais ar griežinėliais.“ |
| --- | --- |

—

Prekyba: „Gailtaler Speck“ gali būti parduodamas supakuotas arba nesupakuotas, nepjaustytas, supjaustytas gabaliukais ar griežinėliais.“

Paaiškinimas:

Patikslintas kiaulių veislių, iš kurių leidžiama gaminti „Gailtaler Speck“, sąrašas ir pirmiausia išbraukta nuoroda į patvirtintas Karintijos veisimo programas. Kadangi kiaulių kilmės teritorija ateityje neapsiribos Karintija (žr. punktą „Geografinė vietovė“), dabartinėje specifikacijos versijoje konkrečiai nurodomos veislės ir kryžminimo galimybės. Į leidžiamų kiaulių veislių sąrašą papildomai įtraukta tik Švabijos Halio sunkiųjų kiaulių veislė, nes šios veislės kiaulės pasižymi gera mėsos ir riebalų kokybe ir dėl atsparumo nepalankioms oro sąlygoms gali būti laikomos lauke, o tai yra būtina bet kokios ekologinės gamybos prielaida. Kaip ir anksčiau pagal Karintijos veisimo programas leidžiama kryžminti visas patvirtintas veisles, taip pat leidžiama kryžminti su pjetrenų veislės patinais. Tačiau nėra garantijos, kad kryžminant grynų mėsinių veislių kiaules bus gauta pageidaujama aiškiai matoma riebalinė dalis.

Ankstesnėje versijoje nurodytos 5,8 pH vertės galima nebeįtraukti, nes iš esmės turi būti užtikrinama sanitarinė sauga, kurią turi patikrinti ir patvirtinti veterinarijos tarnyba (oficialiai paskirtas veterinarijos gydytojas). Be to, atpažinti, ar mėsa tinkama kumpio gamybai, leidžia kumpio gamintojo sukaupta patirtis.

Anksčiau kumpio gamybai paprastai buvo naudojamos visos paltys ir tik prireikus – atskiros dalys, o dabar padėtis dėl klientų pageidavimų ir skirtingų pateikimo parduoti formų visiškai pasikeitė. Šios dalys aiškumo sumetimaisįtrauktos į specifikaciją.

Šiek tiek patikslintas kumpio išvaizdos ir konsistencijos aprašymas; nurodyta, kad „Gailtaler Speck“ turi „aiškiai išsiskiriančią“ riebalinę dalį. Tiksliau apibrėžti natūralaus produkto neįmanoma, ypač todėl, kad kastruotų patinų mėsos ir patelių mėsos bei skirtingų skerdenos dalių riebalinė dalis yra nevienoda. Dėl ilgesnės „Gailtaler Speck“ gamybai naudojamų kiaulių auginimo trukmės ir didesnio jų minimalaus gyvo svorio skerdimo metu (siekiančio 120 kg, o įprastoje kumpių gamyboje Europos vidurkis yra 85 kg) „Gailtaler Speck“ riebalinė dalis yra kur kas didesnė nei kitų šios rūšies produktų. Specialus kiaulių šėrimas pašarais, kuriuose labai mažai kukurūzų (daugiausia 10 %, o ne 70 %, kaip įprasta Europoje), lemia ypatingą „Gailtaler Speck“ riebalinės dalies standumą, kuris dabar nurodomas tekste.

Dėl didesnio tikslumo, atsižvelgiant į ligšiolinę prekybos praktiką, įtrauktos papildomos leidžiamos pardavimo formos, taigi „Gailtaler Speck“ gali būti parduodamas supakuotas arba ne, visas (kaip nesupjaustyta paltis arba nepjaustytas gabalas), kaip atpjautas šoninės, nugarinės, papilvės, kumpinės ar mentės gabalas arba taip pat supjaustytas griežinėliais, kubeliais ir t. t.

Ankstesni su šaltuoju rūkymu susiję paaiškinimai, taip pat leidžiamų prieskonių, kuriuos naudojant produktas įgauna tradicinį jam būdingą skonį, sąrašas perkeltas į punktą „Gamybos būdas“.

Geografinė vietovė

Geografinė vietovė

—   Santraukos 4.3 punkto pirmas sakinys:

„Gamybos vietovę sudaro Kečacho-Mauteno, Delacho, Kirchbacho, Gičtalio, Hermagoro, Gailtalio Sankt Štėfano, Gailtalio Nečo, Feištrico prie Gailio ir Hohenturno savivaldybės.“,

taip pat specifikacijos 4.3.1 punktas („Gamybos vietovės apibūdinimas“):

„Dėl gamtinių sąlygų (žr. 4.6 punktą), taip pat dėl istorinės raidos (žr. 4.4 punktą) Gailtalyje susiformavo ypatinga kumpių gamybos kultūra. Remiantis istoriniais dokumentais ir šaltiniais, kuriuose aprašyta istorinė kumpių gamybos raida, toliau apibrėžiamos vietovės, kurioje gali būti gaminamas „Gailtaler Speck“, ribos.

Iš 1830 m. tarnams skirtų produktų pirkimo sąrašų galima suprasti, kokį vaidmenį „Gailtaler Speck“ atliko Gailtalio gyventojų mityboje (žr. Kärntner Landesarchiv, Stabiler Kataster, su 4.3.1 punktu susijusį A priedą).

„Gailtaler Speck“ vaidmuo Gailtalio gyventojų mityboje, palyginti su kitais Karintijos regionais, aiškiai matyti ir iš kitų istorinių dokumentų (žr. Kärntner Landesarchiv, Stabiler Kataster, su 4.3.1 punktu susijusį B priedą). Jį lėmė ypatingos Gailtalio gamtinės sąlygos, dėl kurių vietovė puikiai tinka aukštos kokybės rūkytų mėsos produktų gamybai (žr. 4.6 punktą).

Vietovė šiaurėje ir pietuose driekiasi palei visas natūralias Gailtalio ribas – jo šiaurinę ir pietinę dalis supančias kalnų grandines, t. y. Karnijos Alpes, kurios yra pietinių Klintinių Alpių dalis, pietuose ties siena su Italija ir Gailtalio Alpių šiaurėje, palei kurias eina Gailtalio savivaldybių ribos. Vietovės ribos rytuose ir vakaruose nustatytos atsižvelgiant į gamtines, ypač klimato, sąlygas, kurios yra labai svarbios kumpio gamybai.

Kitame punkte, nurodant atitinkamus priedus, išsamiau apibūdinamos vietovės, kuriose gamybos įmonės gali gaminti „Gailtaler Speck“ su SGN, ribos. Gailtalio padėtis Europoje NUTS 2 lygmeniu ir Austrijos Respublikoje parodyta su 4.3.1 punktu susijusiame C priede (žr. ZT-Kanzlei Blechl & Piechl, 1999a, su 4.3.1 punktu susijusį C priedą). Taigi vietovės ribos nustatytos pagal savivaldybių, kuriose yra „Gailtaler Speck“ gamybos vietos, ribas ir topografinę padėtį, susijusią su klimato sąlygomis. Šios ribos driekiasi per Kečacho-Mauteno, Delacho, Kirchbacho, Gičtalio, Hermagoro, Gailtalio Sankt Štėfano, Gailtalio Nečo, Feištrico prie Gailio ir Hohenturno savivaldybes (žr. ZT-Kanzlei Blechl & Piechl, 1999a, su 4.3.1 punktu susijusį D priedą).“

pakeičiami taip:

„4.3.   Geografinė vietovė

4.3.1.   Ribų nustatymas

Geografinė vietovė yra Austrijos Karintijos žemėje.

Dėl gamtinių sąlygų, taip pat dėl istorinės raidos Gailtalyje susiformavo ypatinga kumpių gamybos kultūra. Remiantis istoriniais dokumentais ir šaltiniais, kuriuose aprašyta istorinė kumpių gamybos raida, toliau apibrėžiamos vietovės, kurioje gali būti gaminamas „Gailtaler Speck“, ribos.

Vietovė driekiasi išilgai natūralios Karnijos Alpių ribos pietuose ties siena su Italija ir Gailtalio Alpių šiaurėje, su kuriomis ribojasi Gailtalio savivaldybės. Vietovės ribos rytuose ir vakaruose nustatytos atsižvelgiant į gamtines, ypač klimato, sąlygas, kurios yra labai svarbios kumpio gamybai (žr. Steinhauser, 1958). Gamybos vietovės teritorija laikui bėgant padidėjo (žr. Kärntner Landesarchiv, Katastralschätzungselaborat, 1832).

Nustatytą geografinį regioną (toliau – nustatytas regionas, arba regionas) sudaro šios savivaldybės: Delacho, Feištrico prie Gailio, Gičtalio, Hermagoro, Hohenturno, Kirchbacho, Kečacho-Mauteno, Gailtalio Nečo ir Gailtalio Sankt Štėfano.

Norint pavaizduoti ir tiksliau parodyti vietovės ribas, toliau žemėlapiuose nustatytas regionas pažymėtas raudona spalva.

Image “

Paaiškinimas:

Aprašymuose apsiribota esminiais dalykais, juos išdėstant glausčiau; vis dėlto vietovės apibūdinimas nurodant savivaldybes, taip pat informacija apie vietovės ribų nustatymą atsižvelgiant į gamtines sąlygas liko nepakeista. Įtraukti nauji, aiškesni žemėlapiai.

—   Santraukos 4.3 punkto antras sakinys:

„„Gailtaler Speck“ gamybai naudojama kiaulių, kilusių iš Gailtalio ir, jei prireikia, iš kitų Karintijos federacinės žemės regionų kilusių kiaulių mėsa.“,

taip pat specifikacijos 4.3.2 punktas („Žaliavų kilmės vietovės nuoroda“):

„„Gailtaler Speck“ gamybai pagal gamybos gairių „Gailtaler Speck-richtlinien“ 1.2 ir 1.3 punktus iš esmės turi būti naudojama kiaulių, kilusių iš Gailtalio, mėsa. Jeigu poreikiui patenkinti nepakanka iš Gailtalio kilusių paršelių ir penimųjų kiaulių, gali būti naudojama kiauliena iš kitų Karintijos regionų, išvardytų su 4.3.2 punktu susijusiame A priede (žr. Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten, 1999b, su 4.2 punktu susijusį priedą, ir ZT-Kanzlei Blechl & Piechl, 1999c, su 4.3.2 punktu susijusį priedą). Tokiu atveju pagal gamybos gairių „Gailtaler Speck-Richtlinien“ 1.2 ir 1.3 skirsnius gali būti naudojamos tik žaliavos, pagamintos laikantis „Gailtaler Speck-Richtlinien“ nustatytų gamybos, kokybės ir kontrolės standartų arba lygiaverčių reikalavimų. Tinkamos žaliavos gaminamos, pvz., Karintijos kiaulių augintojų asociacijos narių įmonėse.“

pakeičiami taip:

„4.3.2.   Žaliavų kilmė

„Gailtaler Speck“ gamybai turi būti naudojama iš nustatyto regiono kilusių, t. y. jame atvestų, išaugintų ir nupenėtų, kiaulių mėsa, tačiau leidžiama įsigyti ir iš kitų vietovių kilusių ne daugiau kaip 31 kg sveriančių paršelių, su sąlyga, kad jie yra šioje specifikacijoje išvardytų veislių.“

Paaiškinimas:

Atsižvelgiant į Sąjungos teisės pokyčius, ankstesnio apribojimo, pagal kurį buvo leidžiama prireikus įsigyti tik Karintijos federacinėje žemėje pagal nustatytas šėrimo gaires augintų gyvulių, atsisakyta. Taip pat buvo patirta organizacinių sunkumų kontroliuojant, kaip šėrimo gairių laikomasi už Gailtalio ribų.

Vietoje to nustatyta, kad leidžiama įsigyti tik leidžiamų veislių paršelių arba sukryžminus šias veisles išvestų paršelių (t. y. ne vyresnio amžiaus gyvulių), kurių svoris neviršija 31 kg ir kurie vėliau turi būti įtraukti į privalomą ir kontroliuojamą gamybos procesą nustatytoje vietovėje. Šį svorį, kurį gyvuliai pasiekia būdami maždaug 10 savaičių amžiaus, viršijančios kiaulės nebėra laikomos paršeliais.

—   Pridedamas toks punktas:

„4.3.3.   Veiksmai, atliktini nustatytoje vietovėje

Paršelių penėjimas, mėsos išpjaustymas ir kumpio gamyba (sūdymas, rūkymas ir brandinimas) turi būti atliekami nustatytame regione registruotose įmonėse.“

Paaiškinimas:

Šiame punkte tiksliau apibūdinami veiksmai, kurie bet kuriuo turi būti vykdomi nustatytoje vietovėje. Terminu „registruotos įmonės“ įvardijamos įmonės, kurias įregistravo pareiškėjų grupės centrinė registracijos tarnyba (žr. punktą „Kilmės įrodymas“).

Kilmės įrodymas

Kilmės įrodymas

Su šiuo punktu susiję ankstesnės versijos teiginiai (daugiausia istorinės produkto raidos ir ekonominės reikšmės regionui aprašymas) perkeliami į punktą „Ryšys su geografine vietove“, be to, jie pateikiami pataisyti. Vietoj jų dabar įtraukiamos nuostatos, svarbios atsekamumui užtikrinti:

„4.4.   Kilmės įrodymas

„Gailtaler Speck“, kuriam suteikta SGN, autentiškumui ir atsekamumui užtikrinti, be bendrosios pareigos tvarkyti atitinkamą dokumentaciją, turi būti imamasi šių priemonių:

—   Centrinė registracijos tarnyba

Pareiškėjų grupė turi registracijos tarnybą, kurioje, neatsižvelgiant į formalią narystę, privalo registruotis visos įmonės, vykdančios pagal šią specifikaciją su auginimu ir penėjimu, perdirbimu, kumpio gamyba ir prekyba susijusią veiklą. Ši nuostata netaikoma prekybos įmonėms, prekiaujančiomis pakuotais produktais, su sąlyga, kad neatliekamas tolesnis jų perdirbimas. Šiame registre nurodomi registruotų įmonių adresai ir kontaktiniai duomenys bei jų veiklos sritys. Kiekvienai įmonei priskiriamas registracijos numeris, pagal kurį galima identifikuoti ją ir jos etiketėmis paženklintus produktus. Registracijos paraiška turi būti raštu (e. paštu, faksu, laišku) pateikiama registracijos tarnybai prieš pirmą kartą pradedant penėjimo, apdorojimo ar pan. veiklą.

—   Speciali mėsos plombavimo sistema

Paskerdus (dar neapdoroti) mėsos gabalai išpjaustant plombuojami žalios arba raudonos spalvos užtraukiamosiomis plombomis, kurias išduoda tik pareiškėjų grupė, taip pat įmonėms, kurios nėra jos narės. Ant šių plombų yra nurodytas aštuonių skaitmenų eilės numeris, kuris įrašomas į pareiškėjų grupės tvarkomą plombų registrą ir gali būti priskirtas atitinkamam plombos gavėjui. Kumpio gamybai gali būti naudojami tik plombuoti mėsos gabalai.

Leidžiama naudoti tik vienkartines užtraukiamąsias apsaugines plombas (2 mm storio, 10 mm pločio), pagamintas taip, kad jų sugadinimo ar pažeidimo pėdsakai būtų aiškiai matomi; ant plombų šalia pavaizduotos besijuokiančios kiaulės galvos turi būti užrašas „Gailtaler Speck“.

Skirtingos plombų spalvos žymi skirtingas gamybos grandines:

| — | žalia spalva reiškia, kad gyvuliai penimi, jų mėsa išpjaustoma ir toliau perdirbama tame pačiame ūkyje, |
| --- | --- |

—

žalia spalva reiškia, kad gyvuliai penimi, jų mėsa išpjaustoma ir toliau perdirbama tame pačiame ūkyje,

| — | o raudona spalva rodo, kad kumpio gamintojas (ūkininkas arba mėsos išpjaustymo įmonė) perdirba pirktas specifikaciją atitinkančias žaliavas (t. y. ne savo ūkyje nupenėtų gyvulių mėsą). |
| --- | --- |

—

o raudona spalva rodo, kad kumpio gamintojas (ūkininkas arba mėsos išpjaustymo įmonė) perdirba pirktas specifikaciją atitinkančias žaliavas (t. y. ne savo ūkyje nupenėtų gyvulių mėsą).

—   Privalomas pranešimas apie paršelių įsigijimą

Kiekviena registruota įmonė, kuri įsigyja paršelių, privalo apie tai per 5 darbo dienas pranešti registracijos tarnybai ir nurodyti paršelių skaičių, kilmę (LFBIS (Žemės ūkio ir miškininkystės informacinės sistemos) numerį ir gamintojo pavadinimą) ir kiekvieno gyvulio svorį.

Atsekamumo užtikrinimo kontrolei svarbūs šie dokumentai ir įrodymai:

Registracijos tarnyba:

| — | Registras |
| --- | --- |

—

Registras

| — | Plombų registras: įtraukiami kumpio gamintojų pavadinimai, jiems išduotų plombų skaičius ir numeriai |
| --- | --- |

—

Plombų registras: įtraukiami kumpio gamintojų pavadinimai, jiems išduotų plombų skaičius ir numeriai

| — | Pranešimai apie paršelių įsigijimą |
| --- | --- |

—

Pranešimai apie paršelių įsigijimą

Esant pranešimuose pateiktos informacijos ir faktinės padėties neatitikimų, registracijos tarnybai turi būti suteikta prieiga prie Veterinarinės informacijos sistemos (VIS duomenų bazės).

Augintojas (auginimas ir penėjimas):

| — | Ausų įsagai |
| --- | --- |

—

Ausų įsagai

| — | Gyvūnų laikymo protokolas (šabloną parengia registracijos tarnyba): nurodomas gyvulių augintojo pavadinimas, penėjimo laikotarpis, eilės numeris, kilmės ūkio numeris pagal ausies įsagą, kilmės ūkis, penėjimo pradžios data, skerdimo vieta, skerdimo data, (kumpio) išpjaustymo protokolo numeris, kumpio gamintojas arba pirkėjas |
| --- | --- |

—

Gyvūnų laikymo protokolas (šabloną parengia registracijos tarnyba): nurodomas gyvulių augintojo pavadinimas, penėjimo laikotarpis, eilės numeris, kilmės ūkio numeris pagal ausies įsagą, kilmės ūkis, penėjimo pradžios data, skerdimo vieta, skerdimo data, (kumpio) išpjaustymo protokolo numeris, kumpio gamintojas arba pirkėjas

| — | Perkėlimo dokumentas (įsigyjant paršelių): pateikiamas tiekėjo ir pirkėjo pavadinimas ir adresas, veisimo įmonės LFBIS numeris, kiaulių identifikavimo duomenys, penimųjų kiaulių skaičius, kilmės ūkio numeris pagal ausies įsagą, abiejų šalių parašai, data |
| --- | --- |

—

Perkėlimo dokumentas (įsigyjant paršelių): pateikiamas tiekėjo ir pirkėjo pavadinimas ir adresas, veisimo įmonės LFBIS numeris, kiaulių identifikavimo duomenys, penimųjų kiaulių skaičius, kilmės ūkio numeris pagal ausies įsagą, abiejų šalių parašai, data

Perdirbimo įmonė:

| — | Užtraukiamoji plomba: plombos numeris, spalva |
| --- | --- |

—

Užtraukiamoji plomba: plombos numeris, spalva

| — | Supakuoto produkto etiketė |
| --- | --- |

—

Supakuoto produkto etiketė

| — | Kumpio gamintojo registracijos numeris |
| --- | --- |

—

Kumpio gamintojo registracijos numeris

| — | Skerdimo protokolas arba kitoks veterinarijos gydytojo suteiktas leidimas (pvz., nurodytas perkėlimo dokumente): tikrintų ir kontroliuotų skerdimų skaičius, data, antspaudas ir oficialiai paskirto veterinarijos gydytojo parašas |
| --- | --- |

—

Skerdimo protokolas arba kitoks veterinarijos gydytojo suteiktas leidimas (pvz., nurodytas perkėlimo dokumente): tikrintų ir kontroliuotų skerdimų skaičius, data, antspaudas ir oficialiai paskirto veterinarijos gydytojo parašas

| — | Perkėlimo dokumentas: žr. pirmiau |
| --- | --- |

—

Perkėlimo dokumentas: žr. pirmiau

| — | Išpjaustymo arba kumpio protokolas: nurodomas eilės numeris, kumpio gamintojas, skerdimo data, skerdimo vieta, vienetų skaičius, penėjimo ūkis, gyvulių augintojas, gyvulių laikymo protokolo numeris, kilmės ūkio numeris pagal ausies įsagą, supjaustytų mėsos gabalų sąrašas ir jiems priskirtų pritvirtintų plombų numeriai |
| --- | --- |

—

Išpjaustymo arba kumpio protokolas: nurodomas eilės numeris, kumpio gamintojas, skerdimo data, skerdimo vieta, vienetų skaičius, penėjimo ūkis, gyvulių augintojas, gyvulių laikymo protokolo numeris, kilmės ūkio numeris pagal ausies įsagą, supjaustytų mėsos gabalų sąrašas ir jiems priskirtų pritvirtintų plombų numeriai

Pardavėjas:

| — | Nepakuoto gaminio užtraukiamoji plomba |
| --- | --- |

—

Nepakuoto gaminio užtraukiamoji plomba

| — | Supakuoto produkto etiketė |
| --- | --- |

—

Supakuoto produkto etiketė

| — | Važtaraštis: saugomos geografinės nuorodos (SGN) pavadinimas – „Gailtaler Speck“, produkto aprašymas, vienetų skaičius ar kiekis, data, perdirbėjo ir pirkėjo pavadinimas |
| --- | --- |

—

Važtaraštis: saugomos geografinės nuorodos (SGN) pavadinimas – „Gailtaler Speck“, produkto aprašymas, vienetų skaičius ar kiekis, data, perdirbėjo ir pirkėjo pavadinimas

| — | Sąskaita faktūra: saugomos geografinės nuorodos (SGN) pavadinimas – „Gailtaler Speck“, produkto aprašymas, vienetai ar kiekis, data, perdirbėjo ir pirkėjo pavadinimas |
| --- | --- |

—

Sąskaita faktūra: saugomos geografinės nuorodos (SGN) pavadinimas – „Gailtaler Speck“, produkto aprašymas, vienetai ar kiekis, data, perdirbėjo ir pirkėjo pavadinimas

| — | Kumpio gamintojo registracijos numeris“ |
| --- | --- |

—

Kumpio gamintojo registracijos numeris“

Paaiškinimas:

Naujose taisyklėse, kuriomis siekiama užtikrinti produkto atsekamumą, numatyta centrinė registracijos tarnyba, kuriai vadovauja pareiškėjų grupė ir kurioje turi registruotis visos įmonės, vykdančios su auginimu ir penėjimu, perdirbimu, kumpio gamyba ir prekyba susijusią veiklą, speciali mėsos plombavimo sistema ir kiaules superkančių įmonių pareiga pranešti apie paršelių įsigijimą. Be to, išvardyti patvirtinamieji ir įrodomieji dokumentai, kuriuos turi tvarkyti atskiros subjektų grupės.

Nurodyta plombuojant kiekvieną perdirbti skirtą mėsos gabalą naudoti skirtingų spalvų užtraukiamąsias plombas, pagal kurias galima atpažinti, ar visas gamybos procesas – išskyrus skerdimą – nuo penėjimo iki galutinio produkto buvo vykdomas toje pačioje įmonėje (žalia plomba), ar kumpio gamintojas perdirbo kitur nupenėtus gyvūnus (raudona plomba). Taip siekiama išryškinti skirtumą tarp tradicinės žemės ūkio gamybos ir labiau pramoninės gamybos. Plombos įtraukiamos į centrinį plombų registrą ir gali būti skiriamos plombų gavėjui pagal ant jų matomą numerį.

Gamybos būdas ir pateikimas

Gamybos būdas ir pateikimas

Santraukos 4.5 punktas („Gamybos būdas“):

„Gamybos būdas aprašytas „Gailtaler Speck“ gamybos gairėse „Gailtaler Speck-Richtlinien“. Šiomis gairėmis reglamentuojama žaliavų kilmė bei kokybė ir gamybos procesas, jose nustatomos produkto charakteristikos ir kokybės užtikrinimo taisyklės; visi „Gailtaler Speck“ gamintojai turi užtikrinti patikimą kontrolę pagal šias gaires.

Mėsos gabalai, kurių pH neviršija 5,8 %, sūdomi nesuslėgti sausuoju būdu, pridedant druskos, pipirų, česnakų ir kitų prieskonių bei prieskoninių žolelių pagal tradicinius, iš kartos į kartą perduodamus receptus.

Taip sūdoma mėsa netenka vandens ir sustabdomas kenksmingų mikroorganizmų dauginimasis. Mėsą geriausia sūdyti ant tradicinių medinių sūdymo stalų arba plastikiniuose ar nerūdijančiojo plieno induose 1–4 savaites, esant 4–10 °C temperatūrai ir apytiksliai 70 % oro drėgniui. Po to sūdyta mėsa laikoma pakabinta, kol gerai apdžius.

Apdžiūvusi sūdyta mėsa kabinama į rūkyklą. Čia ji rūkoma ne aukštesnėje kaip 22 °C temperatūroje. Rūkant leidžiama naudoti tik buko medieną, o tam, kad būtų gaunamas tipiškas dūmų aromatas, pridedama kadagių šakelių. Rūkymo procesas kelis kartus nutraukiamas. Per tokias rūkymo pertraukas tiekiamas grynas oras. Taip kumpis įgauna jam būdingą ypatingą aromatą. Tikslus gryno oro tiekimo pradžios momentas ir tiksli atskirų rūkymo intervalų trukmė priklauso nuo atitinkamo kumpio gamintojo patirties ir praktikoje įgytų žinių. Po rūkymo kumpis perkeliamas į brandinimo patalpą, kurioje yra arba turi būti nustatyta 8–16 °C temperatūra ir 60–80 % santykinis oro drėgnis. Priklausomai nuo apdorojamų mėsos gabalų dydžio, kumpis visiškai subrandinamas per ne mažiau nei 4–12 savaičių.

Masės nuostolis suvytinus, kai riebalų kiekis yra 25 %, siekia 30–40 % drėgno produkto svorio.“

ir specifikacijos 4.5–4.5.4 punktai:

„4.5.   Gamybos būdas

4.5.1–4.5.4 punktuose pateiktą ir „Gailtaler Speck-Richtlinien“ išsamiai išdėstytą gamybos proceso sudėtinių dalių apibūdinimą parengė ir patvirtino asociacija „Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten“, padedama ekspertų ir atitinkamų atsakingų Valstybinės maisto kontrolės tarnybos ir Valstybinės veterinarijos tarnybos pareigūnų (žr. Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten, 1999b, su 4.3 punktu susijusį priedą).

Gairėse „Gailtaler Speck-Richtlinien“ neapsiribojama tik „Gailtaler Speck“ gamybos procesu, bet aptariama ir žaliavų kilmė bei kokybė, pateikiamas išsamus produkto aprašymas, kokybės užtikrinimo priemonės, apimančios kontrolės sistemą, ir sankcijų taikymo ir ženklinimo taisyklės.

4.5.1.   Žaliavų gamyba

Gyvulių augintojai privalo pildyti gyvulių apskaitos žurnalą ir ženklinti gyvulius, kad būtų galima atsekti kiekvienos kumpio partijos kilmę. Be to, gyvulių augintojai privalo gyvulius šerti tik aukštos kokybės pašarais, ypač tokiais, kurie tinkami siekiant lėto gyvulių augimo, nenaudoti pagalbinių penėjimo medžiagų, anabolikų, hormonų, augimą skatinančių cheminių medžiagų ir antibiotikų. Taip pat jie privalo pildyti „Gailtaler Speck-Richtlinien“ 2 priede nurodytą gyvulių augintojo (kiaulių auginimo) protokolą arba lygiavertį protokolą.

Kumpio gamintojai kumpio gamybai turi parinkti ir naudoti tik ne mažiau kaip šešių mėnesių amžiaus kiaules, kurių minimalus skerdimo svoris siekia 120 kg ir didžiausias vidutinis gyvojo svorio prieaugis per parą yra 750 gramų, nes kumpio gamybai tinkamos kokybės yra tik lėtai augintų kiaulių mėsa.

Skerdyklas eksploatuojantys subjektai privalo užtikrinti, kad skerdyklų patalpos ir skerdimo įranga būtų tinkamos, nepriekaištingos būklės ir būtų laikomasi asmens higienos bei sanitarijos reikalavimų. Skerdyklas eksploatuojantys subjektai arba kumpio gamintojai įsipareigoja užtikrinti tinkamą skerdenos laikymą iki jos tolesnio perdirbimo.

4.5.2.   Apdorojimo procesas

Toliau aprašomas kiaulienos apdorojimo procesas gaminant „Gailtaler Speck“. Skerdiena sūdoma sausuoju būdu. Mėsa įtrinama valgomąja arba nitritine sūdymo druska, pipirais, česnakais ir įvairiais kitais prieskoniais bei prieskoninėmis žolelėmis pagal tradicinius receptus (žr. 4.2 punktą). Dėl druskos poveikio mėsa netenka vandens ir sustabdomas kenksmingų mikroorganizmų dauginimasis. Mėsą geriausia sūdyti ant tradicinių medinių sūdymo stalų arba plastikiniuose ar nerūdijančiojo plieno induose, esant 4–10 °C temperatūrai ir apytiksliai 70 % santykiniam oro drėgniui. Priklausomai nuo sūdomo gabalo storio, šis procesas trunka 1–4 savaites.

Pasibaigus sūdymui druskos perteklius nupurtomas ir sūdyta mėsa pakabinama, kad gerai apdžiūtų. Kai mėsos gabalai apdžiūsta, jie kabinami į rūkyklą pakankamu atstumu vienas nuo kito, kad rūkant tolygiai pasiskirstytų dūmai. Taikomas šaltasis rūkymas. Temperatūra turi neviršyti 22 °C. Rūkant naudojama tik buko mediena, o tam, kad būtų gautas tipiškas „Gailtaler Speck“ dūmų aromatas, pridedama kadagių šakelių. Rūkymo procesas kelis kartus nutraukiamas. Per tokias rūkymo pertraukas tiekiamas grynas oras. Taip kumpis įgauna jam būdingą ypatingą aromatą. Tikslus gryno oro tiekimo pradžios momentas ir tiksli atskirų rūkymo intervalų trukmė priklauso nuo atitinkamo kumpio gamintojo patirties ir praktikoje įgytų žinių.

Baigus rūkyti, kumpis perkeliamas į gerai vėdinamą brandinimo kamerą, kurioje palaikoma 8–16 °C temperatūra ir 60–80 % santykinis oro drėgnis. Priklausomai nuo apdorojamų mėsos gabalų dydžio, kumpis brandinimo kameroje turi būti brandinamas ne mažiau nei 4–12 savaičių. Masės nuostolis suvytinus, kai riebalų kiekis yra 25 %, siekia 30–40 % drėgno produkto svorio.

4.5.3.   Kokybės užtikrinimo ir kokybės kontrolės procedūros

Kumpio gamintojai įsipareigoja užtikrinti kumpio gamybos kokybę ir savikontrolę. Konkrečiai taikomos šios nuostatos:

| — | „Gailtaler Speck“ gamybai negali būti naudojama šviežia mėsa, kurios pH vertė didesnė nei 5,8, nes tokiu atveju pablogėja vandens pašalinimas iš mėsos ir druskos absorbcija, taip pat sutrumpėja galutinio produkto galiojimo laikas. |
| --- | --- |

—

„Gailtaler Speck“ gamybai negali būti naudojama šviežia mėsa, kurios pH vertė didesnė nei 5,8, nes tokiu atveju pablogėja vandens pašalinimas iš mėsos ir druskos absorbcija, taip pat sutrumpėja galutinio produkto galiojimo laikas.

| — | Sūdymo patalpa turi būti švari, vėdinama, joje turi būti įrengti oro temperatūros ir drėgnio matavimo prietaisai ir užtikrinamos nepriekaištingos sanitarijos sąlygos. |
| --- | --- |

—

Sūdymo patalpa turi būti švari, vėdinama, joje turi būti įrengti oro temperatūros ir drėgnio matavimo prietaisai ir užtikrinamos nepriekaištingos sanitarijos sąlygos.

| — | Rūkykla turi būti švari, vėdinama, joje turi būti įrengti oro temperatūros matavimo prietaisai ir užtikrinamos nepriekaištingos sanitarijos sąlygos. |
| --- | --- |

—

Rūkykla turi būti švari, vėdinama, joje turi būti įrengti oro temperatūros matavimo prietaisai ir užtikrinamos nepriekaištingos sanitarijos sąlygos.

| — | Rūkykloje kabinami sūdyti mėsos gabalai turi būti gerai apdžiūvę, antraip ant jų nusės daugiau suodžių dalelių. |
| --- | --- |

—

Rūkykloje kabinami sūdyti mėsos gabalai turi būti gerai apdžiūvę, antraip ant jų nusės daugiau suodžių dalelių.

| — | Rūkomi mėsos gabalai turi būti kabinami taip, kad rūkant tolygiai pasiskirstytų dūmai. |
| --- | --- |

—

Rūkomi mėsos gabalai turi būti kabinami taip, kad rūkant tolygiai pasiskirstytų dūmai.

| — | Vėl pradėjus degti malkoms, ant rūkomų mėsos gabalų neturi patekti pirmojo dūmo. |
| --- | --- |

—

Vėl pradėjus degti malkoms, ant rūkomų mėsos gabalų neturi patekti pirmojo dūmo.

| — | Vytinimo ir brandinimo kameros turi būti švarios, vėdinamos, jose turi būti įrengti oro temperatūros matavimo prietaisai ir užtikrinamos nepriekaištingos sanitarijos sąlygos. Visų pirma reikia užkirsti kelią nepageidaujamam pelėsio formavimuisi brandinimo kameroje arba jį pašalinti. |
| --- | --- |

—

Vytinimo ir brandinimo kameros turi būti švarios, vėdinamos, jose turi būti įrengti oro temperatūros matavimo prietaisai ir užtikrinamos nepriekaištingos sanitarijos sąlygos. Visų pirma reikia užkirsti kelią nepageidaujamam pelėsio formavimuisi brandinimo kameroje arba jį pašalinti.

Be to, kumpio gamintojai įsipareigoja pildyti gamybos gairių „Gailtaler Speck-Richtlinien“ 3 priede nurodytą kumpio gamybos protokolą arba lygiavertį gamybos protokolą (žr. Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten, 1999b, su 4.2 punktu susijusį priedą).

4.5.4.   Specialūs kontrolės mechanizmai

Asociacija „Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten“ savo nuostatų dėl vidaus kontrolės, kurią privalo vykdyti atskiri „Gailtaler Speck“ gamintojai, 11 straipsnyje numatė įsteigti kontrolės komitetą (žr. Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten, 1999a, su 2 punktu susijusį priedą). Kontrolės komitetas yra atsakingas už reguliarią asociacijos nustatytų gairių laikymosi stebėseną ir „Gailtaler Speck“ gaminančių narių veiklos kontrolę. Kontrolės komitetas kaip pagalbinėmis priemonėmis gali remtis geros gamybos praktikos schema (gairių „Gailtaler Speck-Richtlinien“ 1 priedas) ir kontrolės vykdymo schema (gairių „Gailtaler Speck-Richtlinien“ 4 priedas) (žr. Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten, 1999b, su 4.2.2 punktu susijusį priedą).

Kontrolės komitetas turi reguliariai informuoti asociacijos „Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten“ valdybą apie savo vykdomos kontrolės rezultatus. Valdyba priima kontrolės komiteto ataskaitas ir, jei nepaisoma gairių „Gailtaler Speck-Richtlinien“ nuostatų, kurių privaloma laikytis, taiko atitinkamiems nariams numatytas sankcijas. Kilus grėsmei, kai delsimas gali būti pavojingas, valdyba gali tokius sprendimus įgyvendinti nedelsdama. Galutinį sprendimą dėl sankcijų priima asociacijos „Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten“ visuotinis narių susirinkimas.

Būsimi SGN „Gailtaler Speck“ žymimo produkto gamintojai, kurie nėra asociacijos „Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten“ nariai, privalo laikytis nurodytų kontrolės reikalavimų taikydami lygiaverčius kontrolės mechanizmus.“

pakeičiami taip:

„4.5.   Gamybos būdas ir pateikimas

4.5.1.   Žaliavų gamyba

„Gailtaler Speck“ gaminamas tik iš 4.2 punkte nurodytų veislių kiaulių mėsos.

Kiaulių penėjimas:

Siekiant užtikrinti visišką atsekamumą, visas penėjimas, t. y. paršelių šėrimas iki skerdimo, gali būti vykdomas tik viename (1) registruotame ūkyje, esančiame nustatytame regione, t. y. viena kiaulė negali būti penima pakaitomis keliuose ūkiuose.

Gyvuliai turi būti šeriami tik pašarais, tinkamais lėtam jų augimui užtikrinti. Šerti skystais pašarais (pvz., kukurūzų silosu, sojų išspaudomis) draudžiama. Leidžiama naudoti tik nedidelį kukurūzų ir sojų kiekį, t. y. pašaruose gali būti ne daugiau kaip 20 % sojų sausųjų medžiagų ir ne daugiau kaip 10 % kukurūzų sausųjų medžiagų. Visą penėjimo laikotarpį vidutinis svorio prieaugis per parą negali viršyti 750 g. Jokiu būdu negalima papildyti pašarų pagalbinėmis penėjimo medžiagomis, anabolikais arba hormonais. Taip pat nuo penėjimo pradžios (t. y. nuo gyvojo 31 kg svorio) negalima naudoti augimą skatinančių cheminių medžiagų ir antibiotikų. Gali būti skerdžiamos kiaulės, kurių gyvasis svoris yra ne mažesnis nei 120 kg.

4.5.2.   Apdorojimo procesas

Išpjaustymas, sūdymas, rūkymas ir vytinimas turi būti vykdomas vienoje įmonėje.

Skerdimas ir išpjaustymas:

Gali būti skerdžiama tik arčiausiai penėjimo ūkio esančioje skerdykloje, kuri turi konkrečiam atvejui reikalingus pajėgumus, yra tinkamai įrengta ir atitinka teisės aktuose nustatytus higienos, veterinarijos ir gyvūnų gerovės reikalavimus. Kumpį gaminanti įmonė kiaulių skerdenos puses išpjausto, iškaulinėja, nuplauna ir tuoj pat plombuoja nustatytomis plombomis (užtraukiamosiomis plombomis). SGN „Gailtaler Speck“ žymimo produkto gamybai gali būti naudojami tik plombuoti mėsos gabalai.

Sūdymas:

Mėsos gabalai sūdomi nesuslėgti sausuoju būdu ne aukštesnėje kaip 10 °C (patalpos) temperatūroje. Šiuo tikslu mėsa įtrinama druska (valgomąja, nitritine sūdymo druska ar jūros druska arba jų mišiniais), pipirais, česnakais ir kadagiais. Galima pridėti papildomų prieskonių ir prieskoninių žolelių: imbiero, kalendros, kmynų, lauro lapų, kvapiųjų pipirų, paprikų, rozmarino ir cukraus.

Dėl druskos poveikio mėsa netenka vandens ir sustabdomas kenksmingų mikroorganizmų dauginimasis. Mėsa sūdoma tam skirtuose induose arba ant stalų iš plastiko ar nerūdijančiojo plieno. Mėsa, kurią galima sūdyti ir atšaldytą, ir šiltą, sūdoma tol, kol įgauna stipriai sūrų skonį; atsižvelgiant į sūdomo gabalo storį, sūdymas gali trukti nuo vienos iki keturių savaičių. Tinkamą momentą kumpio gamintojai atpažįsta remdamiesi sukaupta patirtimi ir iš kartos į kartą perduodamomis tradicijomis.

Pasibaigus sūdymui druskos perteklius pašalinamas ir sūdyta mėsa pakabinama, kad gerai apdžiūtų. Sūdyti įšvirkščiant sūdymo medžiagų ir masažuojant arba suslegiant mėsą neleidžiama.

Rūkymas:

„Gailtaler Speck“ iš esmės rūkomas šaltai (8–24 °C temperatūroje). Rūkymo procesui naudojama buko mediena arba kietmedžių skiedros, pridedant kadagių uogų, kad susidarantys dūmai įgautų jų aromatą. Rūkyklos, įrengtos atsižvelgiant į tradicinius, valstiečių naudotus modelius ir jų veikimą, kaitinamos intervalais, per kuriuos susidaro dūmai, t. y. rūkymo procesas daug kartų nutraukiamas, kad kumpis atvėstų ir išsivėdintų patalpa. Siekiant išvengti benzpireno susidarymo, reikia užtikrinti, kad malkoms pradėjus degti ir užsidegant pakartotinai ant rūkomų mėsos gabalų nepatektų pirmojo dūmo.

Jei rūkyklose nėra aušinimo funkcijos, esant aukštesnei nei 25 °C lauko temperatūrai būtina reguliariai kontroliuoti, kad per visą rūkymo procesą rūkomų mėsos gabalų vidaus temperatūra neviršytų 24 °C. Jei lauko temperatūra tokia, kad per rūkymo pertraukas kamera neatvėsta, rūkoma mėsa turi būti išnešama iš rūkyklos ir atvėsinama, kad rezultatas prilygtų gaunamam taikant įprastinį šalto rūkymo metodą. Gaminant šiuo būdu rūkymo pertraukų trukmė nustatoma pagal kumpio gabalų vidaus temperatūrą.

Per rūkymo pertraukas rūkykla vėdinama, tiekiant gryną orą. Vėdinimas skatina aromato formavimąsi ir turi padėti išvengti kondensato susidarymo ir rūkomos mėsos užteršimo dervomis. Vėdinama atidarant kameros duris, oro sklendes, o šiuolaikiniuose įrenginiuose – naudojant automatines vėdinimo sistemas.

Tikslų gryno oro tiekimo pradžios momentą ir tikslią atskirų rūkymo intervalų trukmę, nuo kurių labai priklauso „Gailtaler Speck“ aromatas, lemia atitinkamo kumpio gamintojo patirtis ir praktikoje įgytos žinios.

Šiuolaikinėse rūkyklose rūkymo procesas taip pat gali vykti nenutrūkstamai, nes jų techninė įranga palaiko pastovią temperatūrą, o vėdinimas tam tikrais intervalais atliekamas automatiškai. Šiuose šiuolaikiniuose įrenginiuose rūkymo procesas, pradedant malkų uždegimu, dūmų dozavimu, temperatūros reguliavimu ir baigiant vėdinimu, vykdomas pagal nustatomą programą. Ši programa grindžiama rūkymu tradicinėse rūkyklose. Tokiuose įrenginiuose nesiformuoja kondensatas ir yra įrengti filtrai, apsaugantys nuo dervos kaupimosi.

Brandinimas:

Baigus rūkyti, kumpis pakabinamas gerai vėdinamoje brandinimo patalpoje, kurioje palaikoma 8–16 °C temperatūra ir 60–80 % santykinis oro drėgnis. Nuolat tikrinant turi būti užtikrinama, kad neatsirastų nepageidaujamo pelėsio. Jei reikia, jis turi būti pašalinamas nuvalant kumpį šepetėliu arba dar kartą parūkant, kad būtų užkirstas kelias pakartotiniam pelėsio formavimuisi. Siekiant idealaus brandumo laipsnio, masės nuostolis suvytinus, kai riebalų kiekis yra 25 %, turi būti 30–40 % drėgno produkto svorio.

Turi būti laikomasi tokios skirtingų mėsos gabalų brandinimo trukmės (kuri, be kita ko, priklauso nuo mėsos gabalų storio):

| — | šoninė: mažiausiai 4 savaitės, |
| --- | --- |

—

šoninė: mažiausiai 4 savaitės,

| — | nugarinė: mažiausiai 8 savaitės, |
| --- | --- |

—

nugarinė: mažiausiai 8 savaitės,

| — | papilvė: mažiausiai 6 savaitės, |
| --- | --- |

—

papilvė: mažiausiai 6 savaitės,

| — | mentė: mažiausiai 4 savaitės, |
| --- | --- |

—

mentė: mažiausiai 4 savaitės,

| — | šlauninė arba kumpinė: mažiausiai 12 savaitės, |
| --- | --- |

—

šlauninė arba kumpinė: mažiausiai 12 savaitės,

| — | visa paltis: mažiausiai 12 savaičių.“ |
| --- | --- |

—

visa paltis: mažiausiai 12 savaičių.“

Paaiškinimas:

„Gailtaler Speck-Richtlinien“, kuriose iki šiol taip pat buvo apibrėžiamas gamybos būdas, turinys – tiek, kiek jis ir toliau turi būti taikomas – įtrauktas į naują specifikacijos versiją (žr. pirmiau pateiktus bendruosius paaiškinimus, susijusius su punktu „Pakeitimai“). Nei dėl šios priemonės, nei dėl kitų toliau aprašytų gamybos būdo pakeitimų produkto kokybė nepablogėja:

| — | Aiškiai nurodoma, kad kiekvienas gyvulys visą laiką gali būti penimas tik viename (1) registruotame ūkyje, esančiame nustatytame regione, t. y. konkretus gyvulys negali būti penimas keliuose ūkiuose. Tuo siekiama palengvinti visišką šio gamybos etapo regione atsekamumą, kuris yra būtinas norint užtikrinti galutinio produkto kokybę. Dėl tos pačios priežasties skerdenos apdorojimas (išpjaustymas, sūdymas, rūkymas ir vytinimas) turi būti atliekamas tik toje pačioje įmonėje. |
| --- | --- |

—

Aiškiai nurodoma, kad kiekvienas gyvulys visą laiką gali būti penimas tik viename (1) registruotame ūkyje, esančiame nustatytame regione, t. y. konkretus gyvulys negali būti penimas keliuose ūkiuose. Tuo siekiama palengvinti visišką šio gamybos etapo regione atsekamumą, kuris yra būtinas norint užtikrinti galutinio produkto kokybę. Dėl tos pačios priežasties skerdenos apdorojimas (išpjaustymas, sūdymas, rūkymas ir vytinimas) turi būti atliekamas tik toje pačioje įmonėje.

| — | Iki šiol buvo draudžiama naudoti tik skystus kukurūzų pašarus, o dabar į specifikaciją įtrauktas draudimas naudoti bet kokius skystus pašarus, nes taip šeriami gyvuliai suėda daugiau pašaro ir dėl to nepageidaujamai paspartėja augimas. |
| --- | --- |

—

Iki šiol buvo draudžiama naudoti tik skystus kukurūzų pašarus, o dabar į specifikaciją įtrauktas draudimas naudoti bet kokius skystus pašarus, nes taip šeriami gyvuliai suėda daugiau pašaro ir dėl to nepageidaujamai paspartėja augimas.

| — | Sojų sausųjų medžiagų norma padidinta nuo 10 % iki daugiausia 20 %, kad esant poreikiui gyvuliai gautų daugiau baltymų. Anksčiau baltymų poreikis buvo tenkinamas papildomai duodant pačiame ūkyje pagaminamų išrūgų ir pieno. Dabar to daryti nebeleidžiama. |
| --- | --- |

—

Sojų sausųjų medžiagų norma padidinta nuo 10 % iki daugiausia 20 %, kad esant poreikiui gyvuliai gautų daugiau baltymų. Anksčiau baltymų poreikis buvo tenkinamas papildomai duodant pačiame ūkyje pagaminamų išrūgų ir pieno. Dabar to daryti nebeleidžiama.

| — | Siekiant išvengti painiavos vykdant kontrolę, patikslinama, kad didžiausias svorio prieaugis per parą negali viršyti 750 g „per visą penėjimo laikotarpį“, t. y. bendras svorio prieaugis dalijamas iš visos penėjimo trukmės. |
| --- | --- |

—

Siekiant išvengti painiavos vykdant kontrolę, patikslinama, kad didžiausias svorio prieaugis per parą negali viršyti 750 g „per visą penėjimo laikotarpį“, t. y. bendras svorio prieaugis dalijamas iš visos penėjimo trukmės.

| — | Galimo augimą skatinančių cheminių medžiagų ir antibiotikų naudojimo riba yra sumažinta nuo 35 iki 31 kg gyvojo paršelių svorio, o tai atitinka penėjimo Gailtalyje pradžią. Šio svorio neviršijančių paršelių leidžiama įsigyti ir iš kitų vietovių, kuriose jų auginimui pareiškėjų grupė realios įtakos daryti negali. |
| --- | --- |

—

Galimo augimą skatinančių cheminių medžiagų ir antibiotikų naudojimo riba yra sumažinta nuo 35 iki 31 kg gyvojo paršelių svorio, o tai atitinka penėjimo Gailtalyje pradžią. Šio svorio neviršijančių paršelių leidžiama įsigyti ir iš kitų vietovių, kuriose jų auginimui pareiškėjų grupė realios įtakos daryti negali.

| — | Mažiausias gyvasis svoris skerdimo metu ir toliau lieka 120 kg, tačiau anksčiau nustatyto mažiausio 6 mėnesių skerdimo amžiaus atsisakyta, nes kumpio gamybai skirtos skerdienos kokybei lemiamą reikšmę turi ne tikslus skerdimo amžiaus laikymasis, bet mažiausias gyvasis svoris arba riebalinė dalis. |
| --- | --- |

—

Mažiausias gyvasis svoris skerdimo metu ir toliau lieka 120 kg, tačiau anksčiau nustatyto mažiausio 6 mėnesių skerdimo amžiaus atsisakyta, nes kumpio gamybai skirtos skerdienos kokybei lemiamą reikšmę turi ne tikslus skerdimo amžiaus laikymasis, bet mažiausias gyvasis svoris arba riebalinė dalis.

| — | Kalbant apie skerdimą, nustatyta, jog jis turi būti vykdomas arčiausiai penėjimo įmonės esančioje tinkamai įrengtoje ir pakankamai pajėgumų turinčioje skerdykloje, kad gabenimo atstumai būtų trumpesni ir gyvuliai patirtų mažiau streso. Ankstesnės specifikacijos 4.5.1 punkte išdėstyti higienos reikalavimai arba reikalavimai dėl laiko, reikalingo gyvūnams atsigauti, skerdimo, skerdyklų įrangos ar skerdyklų patalpų į naująją specifikaciją neįtraukti, nes jie nėra platesni nei atitinkamos visuotinai taikomos taisyklės, kurių turi būti laikomasi bet kokiu atveju. |
| --- | --- |

—

Kalbant apie skerdimą, nustatyta, jog jis turi būti vykdomas arčiausiai penėjimo įmonės esančioje tinkamai įrengtoje ir pakankamai pajėgumų turinčioje skerdykloje, kad gabenimo atstumai būtų trumpesni ir gyvuliai patirtų mažiau streso. Ankstesnės specifikacijos 4.5.1 punkte išdėstyti higienos reikalavimai arba reikalavimai dėl laiko, reikalingo gyvūnams atsigauti, skerdimo, skerdyklų įrangos ar skerdyklų patalpų į naująją specifikaciją neįtraukti, nes jie nėra platesni nei atitinkamos visuotinai taikomos taisyklės, kurių turi būti laikomasi bet kokiu atveju.

| — | Kumpio gamintojas prie kiaulių skerdenos pusių arba kumpį gaminančios įmonės išpjaustytų jų dalių privalo pritvirtinti nurodytas ir į centrinės registracijos tarnybos registrą įtrauktas užtraukiamąsias plombas (žr. punktą „Kilmės įrodymas“). |
| --- | --- |

—

Kumpio gamintojas prie kiaulių skerdenos pusių arba kumpį gaminančios įmonės išpjaustytų jų dalių privalo pritvirtinti nurodytas ir į centrinės registracijos tarnybos registrą įtrauktas užtraukiamąsias plombas (žr. punktą „Kilmės įrodymas“).

| — | Laikantis teisės aktuose nustatytų reikalavimų, tradiciniai mediniai sūdymo stalai nebenaudojami. Nebuvo įmanoma užtikrinti tokio valymo (dezinfekavimo), kad jie atitiktų nustatytas higienos normas. Dabar sūdoma tik tam skirtuose induose ir ant stalų, pagamintų iš plastiko arba nerūdijančiojo plieno. Šis pakeitimas neturi akivaizdžios įtakos mėsos kokybei. |
| --- | --- |

—

Laikantis teisės aktuose nustatytų reikalavimų, tradiciniai mediniai sūdymo stalai nebenaudojami. Nebuvo įmanoma užtikrinti tokio valymo (dezinfekavimo), kad jie atitiktų nustatytas higienos normas. Dabar sūdoma tik tam skirtuose induose ir ant stalų, pagamintų iš plastiko arba nerūdijančiojo plieno. Šis pakeitimas neturi akivaizdžios įtakos mėsos kokybei.

| — | Vietoj sūdymo „valgomąja arba nitritine sūdymo druska“ dabar numatomas sūdymas „valgomąja, nitritine sūdymo druska ar jūros druska arba jų mišiniais“, nes poveikis ir skonis yra vienodi, todėl jokie apribojimai nereikalingi. |
| --- | --- |

—

Vietoj sūdymo „valgomąja arba nitritine sūdymo druska“ dabar numatomas sūdymas „valgomąja, nitritine sūdymo druska ar jūros druska arba jų mišiniais“, nes poveikis ir skonis yra vienodi, todėl jokie apribojimai nereikalingi.

| — | Be anksčiau nurodytų prieskonių (žr. santraukos 4.5 punktą ir specifikacijos 4.2 arba 4.5.2 punktą), dabar privaloma naudoti kadagius (uogas). Tai – drauge su toliau pateiktu nurodymu į kumpiui rūkytinaudojamą medieną dėti kadagio uogų – atperka aplinkybę, kad rūkant nebeprivaloma dėti kadagių šakelių, kurių regione gauti vis sunkiau. |
| --- | --- |

—

Be anksčiau nurodytų prieskonių (žr. santraukos 4.5 punktą ir specifikacijos 4.2 arba 4.5.2 punktą), dabar privaloma naudoti kadagius (uogas). Tai – drauge su toliau pateiktu nurodymu į kumpiui rūkytinaudojamą medieną dėti kadagio uogų – atperka aplinkybę, kad rūkant nebeprivaloma dėti kadagių šakelių, kurių regione gauti vis sunkiau.

| — | Iki šiol santraukos 4.5 punkte arba ligšiolinės specifikacijos 4.5.2 punkte privalomo kadagių šakelių naudojimo dūmams aromatizuoti dabar atsisakyta. Žr. pirmiau pateiktą pagrindimą. Siekiant išsaugoti „Gailtaler Speck“ būdingą kadagių kvapą, į naudojamą medieną – jei nededama kadagių šakelių – turi būti įmaišoma kadagių uogų. |
| --- | --- |

—

Iki šiol santraukos 4.5 punkte arba ligšiolinės specifikacijos 4.5.2 punkte privalomo kadagių šakelių naudojimo dūmams aromatizuoti dabar atsisakyta. Žr. pirmiau pateiktą pagrindimą. Siekiant išsaugoti „Gailtaler Speck“ būdingą kadagių kvapą, į naudojamą medieną – jei nededama kadagių šakelių – turi būti įmaišoma kadagių uogų.

| — | Iki šiol rūkymo procesui buvo leidžiama naudoti tik buko medieną, tačiau kadangi susiduriama net ir su bukų skiedrų tiekimo sunkumais, nuo šiol lankstumo sumetimais leidžiama naudoti ir kitokių kietmedžių skiedras, nesibaiminant, kad dėl to nukentės kokybė ar skonis. Minkštos medienos skiedros, priešingai, rūkymo procesui netinka, nes išskiria per daug šilumos. |
| --- | --- |

—

Iki šiol rūkymo procesui buvo leidžiama naudoti tik buko medieną, tačiau kadangi susiduriama net ir su bukų skiedrų tiekimo sunkumais, nuo šiol lankstumo sumetimais leidžiama naudoti ir kitokių kietmedžių skiedras, nesibaiminant, kad dėl to nukentės kokybė ar skonis. Minkštos medienos skiedros, priešingai, rūkymo procesui netinka, nes išskiria per daug šilumos.

| — | Ankstesnė nuostata dėl minimalios 4 °C sūdymo patalpos temperatūros neįtraukta, nes šios ribinės vertės nustatymas neturi didelės reikšmės kumpio kokybei, o ją palikus tektų vykdyti bereikalingą jos laikymosi kontrolę. Galiausiai žemos temperatūros poveikis yra tik toks, kad druska lėčiau įsigeria į mėsą. Taip pat neįtraukta nuostata dėl rekomenduojamo 70 % drėgnio sūdymo patalpoje, nes oro drėgnis neturi įtakos mėsos įsisūrėjimui. |
| --- | --- |

—

Ankstesnė nuostata dėl minimalios 4 °C sūdymo patalpos temperatūros neįtraukta, nes šios ribinės vertės nustatymas neturi didelės reikšmės kumpio kokybei, o ją palikus tektų vykdyti bereikalingą jos laikymosi kontrolę. Galiausiai žemos temperatūros poveikis yra tik toks, kad druska lėčiau įsigeria į mėsą. Taip pat neįtraukta nuostata dėl rekomenduojamo 70 % drėgnio sūdymo patalpoje, nes oro drėgnis neturi įtakos mėsos įsisūrėjimui.

| — | „Gailtaler Speck“ iš esmės rūkomas šaltuoju būdu. Su juo susijusi anksčiau nustatyta didžiausia 22 °C temperatūra pakeičiama Austrijos maisto kodekse nurodytu „8–24 °C“ temperatūros intervalu. |
| --- | --- |

—

„Gailtaler Speck“ iš esmės rūkomas šaltuoju būdu. Su juo susijusi anksčiau nustatyta didžiausia 22 °C temperatūra pakeičiama Austrijos maisto kodekse nurodytu „8–24 °C“ temperatūros intervalu.

| — | Kadangi rūkyklose, ypač senesnėse, paprastai nėra aušinimo funkcijos, ateityje prireikus bus leidžiama rūkyti „Gailtaler Speck“ net ir esant aukštesnei išorės temperatūrai (nuo maždaug 25 °C). Tačiau kumpio gabalų vidaus temperatūra jokiu būdu neturi viršyti 24 °C; tai turi būti užtikrinama pakartotinai tikrinant. Jei lauko temperatūra tokia, kad per rūkymo pertraukas kamera neatvėsta, rūkoma mėsa turi būti išnešama iš rūkyklos ir atvėsinama, kad rezultatas prilygtų gaunamam taikant įprastinį šalto rūkymo metodą. Gaminant šiuo būdu rūkymo pertraukų trukmė nustatoma pagal kumpio gabalų vidaus temperatūrą. |
| --- | --- |

—

Kadangi rūkyklose, ypač senesnėse, paprastai nėra aušinimo funkcijos, ateityje prireikus bus leidžiama rūkyti „Gailtaler Speck“ net ir esant aukštesnei išorės temperatūrai (nuo maždaug 25 °C). Tačiau kumpio gabalų vidaus temperatūra jokiu būdu neturi viršyti 24 °C; tai turi būti užtikrinama pakartotinai tikrinant. Jei lauko temperatūra tokia, kad per rūkymo pertraukas kamera neatvėsta, rūkoma mėsa turi būti išnešama iš rūkyklos ir atvėsinama, kad rezultatas prilygtų gaunamam taikant įprastinį šalto rūkymo metodą. Gaminant šiuo būdu rūkymo pertraukų trukmė nustatoma pagal kumpio gabalų vidaus temperatūrą.

| — | Kad būtų aiškiau, „Gailtaler Speck“ brandinimo trukmė dabar nurodyta atskirai pagal mėsos gabalų tipą. |
| --- | --- |

—

Kad būtų aiškiau, „Gailtaler Speck“ brandinimo trukmė dabar nurodyta atskirai pagal mėsos gabalų tipą.

| — | Reikalavimai, keliami gamybos patalpų įrangai, ir higienos reikalavimai (žr. ligšiolinės specifikacijos 4.5.3 punkto dalis), kurių turi būti visuotinai laikomasi gaminant maisto produktus ar mėsos gaminius, neįtraukti. Viena vertus, dėl to naujosios specifikacijos tekstas tampa glaustesnis, kita vertus, nereikės tikslinti specifikacijos, jei atsiras dalinių teisės aktų pakeitimų, nes „Gailtaler Speck“ gamintojai negali daryti tam įtakos. |
| --- | --- |

—

Reikalavimai, keliami gamybos patalpų įrangai, ir higienos reikalavimai (žr. ligšiolinės specifikacijos 4.5.3 punkto dalis), kurių turi būti visuotinai laikomasi gaminant maisto produktus ar mėsos gaminius, neįtraukti. Viena vertus, dėl to naujosios specifikacijos tekstas tampa glaustesnis, kita vertus, nereikės tikslinti specifikacijos, jei atsiras dalinių teisės aktų pakeitimų, nes „Gailtaler Speck“ gamintojai negali daryti tam įtakos.

| — | Neįtrauktas tekstas, susijęs su vidaus kokybės užtikrinimo ir kontrolės sistema (ligšiolinės specifikacijos 4.5.4 punktas). Kontrolės ir kokybės užtikrinimo priemonės perduotos vykdyti patvirtintai kontrolės įstaigai. |
| --- | --- |

—

Neįtrauktas tekstas, susijęs su vidaus kokybės užtikrinimo ir kontrolės sistema (ligšiolinės specifikacijos 4.5.4 punktas). Kontrolės ir kokybės užtikrinimo priemonės perduotos vykdyti patvirtintai kontrolės įstaigai.

Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

Anksčiau punkte „Kilmės įrodymas“ pateikti paaiškinimai, daugiausia informacija apie istorinę raidą arba „Gailtaler Speck“ ekonominę reikšmę, t. y.

santraukos 4.4 punktas („Kilmės įrodymas“):

„Apie kumpio gamybą Gailtalio apylinkėse įvairiuose šaltiniuose užsimenama jau nuo XV a. Kelionių aprašymai, valstiečių ūkių atsargų aprašai ir tarnų valgiaraščiai liudija kumpio reikšmę Gailtalio gyventojų mityboje. Jis tapo svarbus pirmiausia dėl to, kad dėl rūkymo ir vytinimo ore ilgą laiką galėjo išlikti nesugedęs.“

ir specifikacijos 4.4–4.4.2.2.4 punktai:

„4.4.   Kilmės įrodymas

4.4.1.   Istorinė raida

4.4.1.1.   Istorinė raida senovėje

Seniausių įrodymų apie gyvulininkystės Gailtalyje svarbą paliko keltai (200 metų pr. Kr. – 100 metų po Kr.). Dažniausiai buvo laikomi galvijai ir arkliai, bet buvo ir kiaulių. Tai liudija bronzinės kiaulių ir arklių statulos, rastos Gurinoje, senovės kalnakasių gyvenvietėje Gailtalyje, į šiaurės rytus nuo Delacho (žr. Dinklage, 1966, su 4.4.1.1 punktu susijusį priedą).

4.4.1.2.   Istorinė raida viduramžiais

Pirmasis rastas šaltinis, kuriame minimos kumpio gamybos žinios, yra 812 m. Karolio Didžiojo dekretas (Capitulare de villis), kuris taip pat buvo taikomas Karintijoje. Jame, be kita ko, kalbama apie tai, kad tvarkant maisto produktus būtina laikytis visiškos švaros. Ypač didelis dėmesys skirtas kumpio, rūkytos mėsos, dešrų ir sūdytos mėsos patiekalų – maisto produktų, kurie buvo žinomi Karintijos kunigaikštystėje – ruošimui.

977 m. Otono II imperatoriškasis diplomas, kuriame Zalcburgo valstiečiams leidžiama penėti kiaules gilėmis visame Lavantalyje, rodo, kad kiaulių auginimas ankstyvaisiais viduramžiais klestėjo. Ypač buvo vertinamos kiaulės, augintos šalia malūnų, nes paprastai jos buvo gerai nupenėtos. Pvz., 1267 m. kunigaikštystės tarnybos Greifenburge žemės registro įrašuose minimi malūnai Heflinge prie Sankt Danielio, kurie ypač tiko kiaulininkystės reikmėms ir taip pat turėjo tiekti kiaulieną (žr. Dinklage, 1966, su 4.4.1.2 punktu susijusį A priedą).

Neabejotinas įrodymas, kad kumpis jau XV a. buvo svarbi Gailtalio gyventojų mitybos dalis, yra Paolo Santonino, privataus Akvilėjos vikarų sekretoriaus ir Kaorlės vyskupo kelionių palydovo, 1485–1487 m. kelionių dienoraščių vertimas. Pirmoji iš trijų jo kelionių vedė į Gailtalį ir rytų Tirolį, o kitos – į Rozentalį, Vilachą ir senąją Žemutinę Štiriją. P. Santonino išsamiai aprašo Gailtalio žmonių gyvenimo būdą ir ypač jų kulinarijos meną. Per jo viešnagę Gailtalyje kumpis, paprastai patiekiamas su ropėmis arba kopūstais, buvo neatskiriama plataus meniu, tiekiamo jam ir vyskupui, dalis. Šis patiekalas paminėtas ne mažiau kaip septynis kartus: aprašant apsilankymus Goldšteino tvirtovėje Mautene, Delzache rytų Tirolyje, Sankt Danielyje, Trepolache, Hermagore, Sankt Lorencene, Sankt Michaelyje prie Ego ir pagaliau Drautalio Berge. Keliaujant toliau ir vėlesnėse kelionėse šis patiekalas jiems nebebuvo patiekiamas (žr. Egger, 1947, su 4.4.1.2 punktu susijusį B priedą). Tai, kad Paolo Santonino savo kitų kelionių aprašymuose nemini kumpio kaip svarbios jam patiektų valgių ir patiekalų dalies, leidžia manyti, jog kumpis jau vėlyvaisiais viduramžiais buvo tipiškas Gailtalio maisto produktas.

4.4.1.3.   Istorinė raida naujaisiais laikais

Iš seniausio, 1504 m. Aichelburgų valdymo laikotarpiu sudaryto žemės registro įrašų matyti, kad daugelis mokesčių mokėtojų, be kitų duoklių, kasmet turėjo valdžiai pristatyti dvi kiaulių mentes, kurios paprastai būdavo rūkytos. Panašių rinkliavų aptikta mokesčių registruose ir vėlesniu laikotarpiu (žr. Kärntner Landesarchiv, Dinklage, 1948, su 4.4.1.3 punktu susijusį A priedą).

Be to, Vaidenburgo pilies, esančios į pietvakarius nuo Delacho, žemės registre yra 1523 m. įrašų apie privalomas duokles piliai – dvi mentes, kurios turėjo būti pristatomos rūkytos ir vytintos. Tai buvo nupenėtų kiaulių tam tikros rūšies kumpis, paruoštas, kaip oficialiai nurodyta Oberdrauburgo ir Mauteno valdžios. Šviežios mėsos valdantieji turėjo pakankamai, nes galėjo medžioti visų rūšių gyvūnus ir ruošti jų mėsą. Tačiau reikėjo maisto produktų, kurie būtų prieinami bet kada ir todėl turėjo būti apsaugoti nuo gedimo rūkant ir vytinant ore Gailtalyje taikomu būdu (žr. Kärntner Landesarchiv, Urbar Waydenburg 1523, su 4.4.1.3 punktu susijusį B priedą).

Taip pat iš įvairių maždaug 1700 m. darytų valstiečių ūkių inventoriaus aprašų, kuriuose tiksliai išvardijamas visas ūkyje rastas turtas ir pagal kuriuos buvo nustatomi rinkliavų atitinkamo dvaro valdytojo naudai dydis, matyti, kad „Spöck im Kasten“, arba sūdyta kiauliena, buvo vertinamas ilgai negendantis Gailtalio valstiečių ūkių produktas (žr. Kärntner Landesarchiv, Archiv Aichelburg, su 4.4.1.3 punktu susijusį C priedą). To paties laikotarpio Karintijos žemumos ūkių inventoriaus aprašuose kalbama apie „kapotą kumpį“, veikiausiai tam tikrą kiaulienos spirgų rūšį.

Laikui bėgant ne kartą buvo grįžtama prie pašaro, sudarančio kiaulių raciono pagrindą, klausimo: Kiunburgo tvirtovės, stovėjusios Gailtalio viduryje, 1586 m. oficialiame Bambergo žemės registre kalbama apie Kiunego pilį supantį, į šiaurės vakarus nuo Presego ežero besidriekiantį mišką, kuriam buvo taikoma speciali medžiojimo teisė ir kuriame augo daugiausia ąžuolai. Valstiečiams buvo draudžiama šiame miške kirsti medžius; jei ąžuolai užaugindavo daug gilių, valstiečiams buvo leidžiama nuvaryti į mišką kiaules ir šerti jas gilėmis (žr. Dinklage, 1966, su 4.4.1.3 punktu susijusį D priedą). O spręsdamas ilgalaikį kelių Gailtalio kaimyninių vietovių gyventojų ginčą dėl jų ganymo teisių Georgas Fridrichas fon Aichelburgas 1608 m. nusprendė, kad keturių Emersdorfo, Michelhofeno, Sankt Paulio ir Dragančacho apylinkių gyventojai Karnijos Alpių rytinėje dalyje esančiose kalnų ir slėnių ganyklose, be savo pieninių galvijų, gali ganyti ir tris arklius bei kiaules (žr. Kärntner Landesarchiv, Dinklage, 1948, su 4.4.1.3 punktu susijusį A priedą).

4.4.1.4.   Istorinė raida XIX amžiuje

Iš 1832 m. Gailtalio kadastrinių duomenų apie gyvulių skaičių matyti, kad kiaulininkystė nebuvo plačiai paplitusi, bet buvo vykdoma labai sumaniai, ir kad dėl dirvožemio sąlygų ir su jomis susijusio žemės ūkio naudmenų naudojimo didesnis vaidmuo teko galvijų auginimui. Gailtalis buvo aiškiai perskirtas į dvi dalis, t. y. į apatinę slėnio dalį, kurioje daugiausia buvo auginami pašarai, ypač kukurūzai, ir viršutinę slėnio dalį. Pažvelgus į kaimyninių regionų, pvz., Kanaltalio, duomenis apie gyvulių skaičių, matyti, kad ten kiaulių buvo laikoma kur kas mažiau nei Gailtalyje.

Didžiojoje dalyje Gailtalio namų ūkių buvo mažiausiai po kelias kiaules; maždaug 1830 m. daugiausia buvo laikomos Friulio veislės kiaulės – juodos, didelės, ilgo kūno ir puikiai tinkamos penėti. Daugiausia jos buvo skirtos pačių gyventojų mėsos ir riebalų poreikiams tenkinti. Tam ypač tinko kiaulienos kumpis, nes jis buvo rūkomas ir vytinamas ore, todėl ilgą laiką negesdavo, o maistingas ir puikaus skonio energijos šaltinis būdavo prieinamas visą laiką, kitaip nei šviežia mėsa (žr. Kärntner Landesarchiv, Katastralschätzungselaborat, 1832, su 4.4.1.4 punktu susijusį A priedą).

Be to, taip buvo gerokai paįvairinama mityba. Iš žemės archyvo „Stabiler Kataster“ įrašų žinoma apie reikalavimus dėl tarnų savaitinių valgiaraščių. Palyginus skirtingų Karintijos regionų valgiaraščius, matyti, kad Gailtalyje jie daug įvairesni nei kitur (žr. Kärntner Landesarchiv, Stabiler Kataster, su 4.4.1.4 punktu susijusį B priedą). Darbo dienomis Gailtalyje pusryčiams ir vakarienei buvo tiekiamas kumpis su kukurūzų miltų koše ir šviežiu arba raugintu pienu, o Drautalyje arba Osiacho regione turėjo būti tenkinamasi koše su pienu. Mėsa, kumpis arba taukai Gailtalyje taip pat buvo dažnai vartojami ir per kitus valgymus. Jei buvo dirbamas labai sunkus fizinis darbas, būdavo patiekiamas „Frigga“ – ypač kaloringas medkirčiams skirtas patiekalas iš kukurūzų košės, sūrio ir kumpio.

Kai 1885 m. Fordernberge tėvas sūnui perrašė trobą, senasis ūkininkas išsireikalavo raštiško užtikrinimo, kad tuo atveju, jei sūnus jį blogai maitintų, vietoj maistui skirtų javų jis per metus galėtų reikalauti 40 kg kumpio ir mėsos arba tiek pat sveriančios kiaulės skerdenos pusės ir 10 kg druskos (žr. Kärntner Landearchiv, Dinklage, 1948, su 4.4.1.4 punktu susijusį C priedą). Šis atvejis atskleidžia, kad kumpis buvo labai svarbus maisto produktas Gailtalio gyventojų mityboje.

4.4.1.5.   Istorinė raida XX amžiuje

Po Pirmojo pasaulinio karo buvo vykdomos paramos programos, skirtos karo paveiktam žemės ūkiui stiprinti. Gailtalyje vienas iš siekiamų tikslų, be melioracijos ir trąšų bei sėklų pirkimo, buvo tikslingas mėsinių gyvulių pertekliaus reguliavimas. Tuo metu iš Gailtalio kasmet buvo eksportuojama 2 000 kiaulių, o įsivežama daug tonų pašarams skirtų kukurūzų, nes jų derlius iš hektaro buvo gerokai mažesnis nei šalies vidurkis (žr. Picker, 1947, su 4.4.1.5 punktu susijusį A priedą).

Antrojo pasaulinio karo metais kiaulių populiacija dėl pašarų stygiaus ir išaugusio skerdimo sumažėjo iki žemiausio lygio, o iki 1950 m. vėl buvo pasiektas prieškario metų kiaulių skaičius. Be to, beveik iki pat penktojo dešimtmečio pabaigos galiojo įpareigojimas privatiems ūkiams skerdžiant kiaules atiduoti dalį kumpio, kad būtų užtikrinamas gyventojų aprūpinimas pagrindiniais maisto produktais. Ši tvarka buvo panaikinta tik 1949 m. Federalinio žemės ūkio, miškininkystės ir maisto produktų ministro įsakymu (žr. Kärntner Bauer, 1950, Nr. 3, su 4.4.1.5 punktu susijusį B priedą).

Šio laikotarpio žemės ūkio specialistams skirtose knygose nurodoma, kad Aukštutinės Karintijos ore vytintas kumpis akivaizdžiai geresnis už beveik visų kitų rūšių kumpį. Be jo labai išskirtinio gamybos proceso aprašymo, knygose taip pat rašoma, kad atskirų apdorojimo etapų trukmė labai priklauso ir nuo oro sąlygų (žr. Flatnitzer, 1949, su 4.4.1.5 punktu susijusį C priedą).

Viename 1984 m. „Kärntner Bauer“ leidime pažymima, kad puiki Aukštutinės Karintijos ilgo galiojimo produktų reputacija veikiausiai susijusi su išskirtinėmis gamybos sąlygomis, ypač kiaulių šėrimu tik nedideliais kiekiais kukurūzų (žr. Kärntner Bauer, 1984, Nr. 2, su 4.4.1.5 punktu susijusį D priedą).

Devintajame ir dešimtajame praeito amžiaus dešimtmečiuose Gailtalis išgyveno ekonominį pakilimą, kurį daugiausia lėmė žiemos turizmo augimas slėnyje. Tokiomis aplinkybėmis Gailtaliui pavyko įsitvirtinti ir kaip kulinarijos regionui (žr. 4.4.2 punktą).

„Kumpio medžioklė“ – labai senas Gailtalio paprotys, dar ir dabar praktikuojamas Kroite prie Kečacho. Nevedę kaimo vaikinai muzikuodami įsiprašo į namus ir turi būti vaišinami kumpiu su duona. Ruošdama vaišes, namų šeimininkė rūpinasi, kad į stalą būtų patiekiami tik gražiausi gabaliukai, antraip nebus išvengta apkalbų (žr. Wassermann, 1998, su 4.4.1.5 punktu susijusį E priedą).

4.4.2.   Produkto ekonominė reikšmė regionui

4.4.2.1.   Ekonominė reikšmė praeityje

Ūkininkavimo sąlygos Gailtalyje buvo gana nepalankios, nes didelę dalį naudmenų sudarė labai įmirkusios pievos, pasižyminčios rūgštinga dirva. Todėl nuo neatmenamų laikų Gailtalyje žemės ūkio veiklos pagrindą sudarė arklių ir galvijų auginimas ganant ganyklose, visų pirma kalnų ganyklose. Dėl nedidelio ariamųjų naudmenų ploto ir pašarų stygiaus kiaulininkystė Gailtalyje niekada nebuvo labai paplitusi, tačiau ja buvo verčiamasi visoje slėnio teritorijoje ir siekiama ypač aukštos kokybės. Beveik kiekviename namų ūkyje buvo laikomos kelios kiaulės, daugiausia skirtos pačių ūkininkų mėsos ir riebalų poreikiams tenkinti. Kadangi konservavimo atšaldant arba sušaldant būdai dar nebuvo žinomi, labai svarbūs apdorojimo metodai buvo sūdymas, rūkymas ir vytinimas. Taip buvo užtikrinama, kad visada būtų prieinamas svarbus energijos šaltinis – kumpis.

Todėl XX amžiaus karo ir pokario metais Gailtalyje buvo lankomasi ir siekiant skurdų aprūpinimą maistu centrinėse Karintijos vietovėse šiek tiek papildyti slėnyje pagamintais žemės ūkio produktais. Nors šiais laikais maisto stygiaus nėra ir „Gailtaler Speck“ jau nebereikalingas mitybai pagerinti, vis dėlto jis mielai perkamas, kad malonus jo skonis primintų Gailtalyje praleistas dienas.

Septintajame ir aštuntajame dešimtmečiais Karnijos regione, kaip dar vadinamas Gailtalis, ėmė vis sparčiau populiarėti turizmas. Be to, vis svarbesni tapo gastronominiai ir kulinariniai įspūdžiai, kuriuos patirdavo svečias lankydamasis slėnyje. Šiuo atžvilgiu „Gailtaler Speck“, kaip ir SKVN „Gailtaler Almkäse“, be abejonės, yra regiono vizitinė kortelė.

4.4.2.2.   Ekonominė reikšmė šiais laikais

4.4.2.2.1.   Turizmas

Turizmas yra labai svarbus Karnijos regiono ekonomikos augimo veiksnys, dažnai paskatinantis pokyčius ir kituose ekonomikos sektoriuose. Žiemą ypač populiarus slidinėjimas Nasfelde, o vasarą įprastesnės ekstensyvesnio turizmo formos, pvz., mėgstamas kalnų žygių tikslas yra Gailtalio kalnų ganyklos. Kadangi išaugo klientų reikalavimai kokybei, šiai veiklai vis svarbesnė bendra aplinkos būklė. Klientai nori keliauti vietovėse, kurių kraštovaizdis kuo mažiau paliestas ir patrauklus, ir po atostogų grįžti į kasdienį gyvenimą fiziškai ir dvasiškai atsigavę.

Gailtalyje į šią bendrą kokybiško turizmo tendenciją taip pat atsižvelgiama siūlant ekologiškus, tradicinius ir vietovei būdingus regioninės virtuvės patiekalus. Klientai prašo regiono tapatumą atspindinčių produktų, delikatesų, kurie aiškiai susiję su regionu. Gailtalio kalnų ganyklose, ūkiuose ir mažose parduotuvėse parduodamos regioninės prekės gerina su turizmu susijusią pasiūlą. Tradicinis „Gailtaler Speck“ gamybos pobūdis, taip pat tai, kad yra dar ir kitas tradicinis gaminys su saugoma kilmės vietos nuoroda – „Gailtaler Almkäse“, padidina galimybes sėkmingai prekiauti abiem produktais.

4.4.2.2.2.   Natūralaus produkto perdirbimas ir tarpsektorinis bendradarbiavimas

Viena vertus, gamintojų atliekamas žemės ūkio žaliavų perdirbimas užtikrina gamintojams didesnes pajamas, kita vertus, gamybos proceso skaidrumas ir atsekamumas atitinka šiuolaikinius vartotojų pageidavimus. Dėl nustatytų gamybos vietovės ribų, tiksliai apibrėžto gamybos proceso ir gaminių kokybės kontrolės „Gailtaler Speck“ pagaminama nedaug, bet jis yra aukštos kokybės. Bendradarbiavimas su regioninėmis mėsinėmis padeda patraukti papildomų klientų grupių, nes produkto „Gailtaler Speck“ galima rasti ir mažmeninės prekybos parduotuvių maisto produktų lentynose. Esant tokioms sąlygoms ir toliau bus užtikrinamas šio produkto pardavimas. „Gailtaler Speck“ drauge su „Gailtaler Almkäse“ paskatino prekiauti kitais regioniniais produktais, rengti turistams patrauklius regiono renginius, pavyzdžiui, kumpių festivalį „Speckfest“, taip pat plėtoti nuolat naudojamą turizmo infrastruktūrą (pavyzdžiui, įsteigtas kumpių muziejus „Speckmuseum“ (žr. 1993–1999 m. spaudos pranešimus, su 4.4.2.2.2 punktu susijusį priedą).

4.4.2.2.3.   Bendradarbiavimas su geriausiais regiono restoranais

Kokybiškų regioninių produktų gamintojų bendradarbiavimas su aukščiausios klasės restoranais vis dažniau padeda gerinti vietinių turizmo įmonių įvaizdį. Tarptautiniu mastu pripažinta, daug apdovanojimų pelniusi virėja Sissy Sonnleitener („Landhaus Kellerwand“, Kečachas-Mautenas) mielai naudoja „Gailtaler Speck“ savo patiekalams pagardinti, nes šis kumpis, jos žodžiais tariant, „suteikia patiekalams ypatingo sodrumo ir malonų dūmo aromatą“ (žr. Sonnleitner, 1999, su 4.4.2.2.3 punktu susijusį priedą). Kad visą laiką būtų užtikrinama aukšta kokybė, pasiekiama laikantis gairių „Gailtaler Speck-Richtlinien“ nuostatų, turi būti plėtojamas ir šis abiem pusėms naudingas bendradarbiavimas.

4.4.2.2.4.   Regiono įvaizdžio kūrimas

Dėl rinkų liberalizavimo ir pakeistų teisės aktų nuostatų Gailtalio žemės ūkio produktų gamintojai vis dažniau patiria ekonominį spaudimą iš išorės. Visiems SGN „Gailtaler Speck“ žymimo produkto gamintojams įsipareigojus laikytis asociacijos „Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten“ parengtų ir standartizuotų gamybos gairių „Gailtaler Speck-Richtlinien“ sudarytos sąlygos ilguoju laikotarpiu pozicionuoti „Gailtaler Speck“ kaip kokybišką ir saugomu ženklu pažymėtą produktą ir pasiekti palankių kainų pokyčių.

Kadangi Gailtalio teritorija kaip verslo vieta pasižymi sudėtingomis sąlygomis ir gamybos sektoriuje naujų darbo vietų plėtojant verslą sukuriama ir naujų įmonių įsteigiama tik labai nedaug, Karintijos regioninės politikos tikslas yra darbo vietų esamuose ūkiuose ir mažose komercinių įmonėse išsaugojimas. Gamybos bendruomenių, kaip antai asociacija „Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten“ ir „Verein der Gemeinschaft der Gailtaler Almsennereien“ bendradarbiavimas ir visapusiškų kokybės užtikrinimo ir kontrolės priemonių taikymas gaminant maisto produktus leidžia pagerinti regioninių produktų pasiūlą ir derinti jų realizavimo veiklą. Taigi dėmesys kraštovaizdžio, maisto, kulinarijos, kultūros sritims, kuriuo taip pat siekiama skatinti turizmą, yra labai svarbus Gailtalio kaip gyvybingo kaimo regiono išlikimui ir plėtrai.“

perkeliami į punktą „Ryšys su geografine vietove“ ir kartu su jau esamais paaiškinimais, t. y.

santraukos 4.6 punktu (Ryšys su geografine vietove):

„Praeityje kumpio gaminimą visų pirma lėmė būtinybė paruošti mėsą taip, kad ją būtų galima laikyti ilgą laiką. Dėl klimato nulemtų brandinimo sąlygų, tik lėtai augintų ir aukštos kokybės pašarais šertų kiaulių mėsos naudojimo ir tradicinių gamybos būdų bei receptų taikymo „Gailtaler Speck“ tapo gerai žinomu ir tipišku regiono produktu. Siekiant gauti aukštos kulinarinės vertės perdirbtą produktą, kiekvieno šviežios kiaulienos apdorojimo etapo eiga grindžiama per ilgą laiką sukauptomis, iš kartos į kartą perduodamomis praktinėmis žiniomis. Su gamybos sąlygų sezoniniais svyravimais, priklausančiais nuo oro sąlygų, susijusios žinios ir patirtis leidžia gamintojams vykdyti gamybą tinkamiausių sąlygų laikotarpiais. Optimaliai ir Karintijoje unikaliai kumpio gamybai labai svarbu specifinis Gailtalio klimatas, mažai kintančios temperatūros ir drėgmės sąlygos, didelis saulėtų dienų skaičius per metus, retas rūko formavimasis žiemą ir giedrą orą nešantys vėjai iš pietų. Dėl tolygių oro srautų ir tik nedidelių temperatūros ir drėgmės svyravimų produktas gali būti vytinamas vienodai. Lėtai brandinant kumpis įgauna savo ypatingą aromatą ir gaunamas ilgai išsilaikantis produktas.“

ir specifikacijos 4.6–4.6.5 punktais:

„4.6.   Ryšys su geografine vietove

4.6.1.   Klimatas

Karintijoje vyrauja Centrinės Europos vidutinio klimato sąlygos, tačiau joms didelę įtaką turi ir jas daugeliu aspektų keičia kaimyninių regionų reljefo ir vietos sąlygos. Karintijos kalnai driekiasi iš vakarų į rytus ir dėl to atsiranda tipiškos saulėtos ir šešėlinės pusės, taip pat priešvėjinės ir pavėjinės pusės; šis reiškinys būdingas ir Gailtaliui.

Šiaurinėje dalyje esančios Centrinės Alpės, ypač Aukštojo Tauerno masyvas, taip pat Karnijos Alpių keteros pietuose apsaugo slėnius ir įdubas nuo nepalankių orų ir susilpnina vyraujančių stiprių oro srautų iš vakarų poveikį. Per šį procesą pagrindines oro mases sulaiko kalnų grandinės, dėl to viršūnėse iškrenta itin daug kritulių ir sumažėja debesuotumas nuo prieškalnių iki įdubų.

Specifines oro sąlygas Gailtalio slėnyje lemia ciklono judėjimas iš pietų, t. y. iš Biskajos ir Ispanijos pučiančių vėjų baltiškoji atšaka. Iš Genujos įlankos į šiaurės rytus pučiantys vėjai bando apjuosti Alpių priekalnes Baltijos kryptimi, atsimuša į pietinę Alpių grandinę ir patenka į Karintijos regioną per Felatalio ir Nasfeldo slėnius. Drėgnos ir šiltos oro masės susiduria su čia esančiu šaltu oru, todėl Gailtalyje rudenį iškrenta daugiausia kritulių visoje pietų Karintijoje (taip pat paprastai čia būna didžiausias visoje Karintijoje kritulių kiekis vasarą). Kritulių intensyvumas Karnijos Alpių viršūnių srityje didelis, bet šiaurės kryptimi labai greitai mažėja.

Vėjai, lydintys žemo slėgio frontą iš pietų, pasiekia Gailtalį ir išstumia šalto oro mases. Taip jie praranda beveik visą savo energiją, todėl nebedaro poveikio už kalnų, esančių į šiaurę nuo Gailtalio (žr. Tschada, 1962, su 4.6.1 punktu susijusį A priedą). Dėl pietinių Klintinių Alpių, ypač Karnijos Alpių, sukuriamo ekranavimo efekto Gailtalyje ir Vilacho vietovėse saulėtas laikotarpis per metus, palyginti su kitomis Karintijos vietovėmis, yra ilgesnis už vidutinį daugiau nei 50 % Vis dėlto ypač palankios sąlygos Gailtalyje būna rudenį ir žiemą, kai centrinėje Karintijos įdubojoje formuojasi rūkas, gana smarkiai ribojantis ten patenkantį saulės spindulių kiekį (žr. Steinhauser, 1958, su 4.6.1. punktu susijusį B priedą, ir Pachinger, 1976).

Todėl Gailtalyje oro drėgnio sąlygos per metus kinta labai mažai, o įdubose oras žiemą yra gana drėgnas, vasarą – gana sausas. Taigi Gailtalyje vidutinis santykinis oro drėgnis per metus svyruoja perpus mažiau nei Karintijos centrinėje dalyje. Taip Gailtalyje užtikrinama esminė natūrali gero kumpio brandinimo sąlyga – pastovus oro drėgnis.

Be to, vidutinė temperatūra šiek tiek žemesnė nei Klagenfurto įduboje, bet dėl aukštesnės Gailtalio padėties vienodesnė, t. y. ne tokie dideli temperatūros svyravimai (žr. Meteorologische Zentralanstalt, 1999).

Bendras Gailtalyje iškrentančių kritulių kiekis yra didelis; vis dėlto, kaip rodo palyginimai su kaimyninių regionų matavimo stočių duomenimis, dienų, kuriomis iškrenta išmatuojamas kritulių kiekis, skaičius gana mažas. Tai rodo, kad krituliai būna labai gausūs, o netrukus po jų oras vėl išsigiedrija (žr. Hydrographisches Zentralbüro, 1999), su 4.6.1 punktu susijęs C priedas).

Dėl to, kad slėnis driekiasi iš vakarų į rytus, jame vyrauja gana pastovios temperatūros ir oro drėgnio sąlygos, saulėtos dienos, taigi ir mažas debesuotumas, arba žiemą nebūna rūko, taip pat dėl to, kad dėl stipraus žemo slėgio fronto iš pietų pučia būdingi giedrą orą nešantys vėjai, Gailtalyje kumpio gamybos, ypač kumpio brandinimo, sąlygos yra optimalios. Aukštos kokybės rūkyti mėsos produktai gali būti gaminami tik vietovėse, kuriose oro srautai tolygūs ir būna tik nedideli temperatūros ir oro drėgnio svyravimai, nes tik tokiu atveju produktas gali būti vytinamas tolygiai (žr. Aichwalder, 1997, su 4.6.1 punktu susijusį D priedą). Dėl lėto ir netrikdomo brandinimo proceso kumpis įgauna ypatingą aromatą ir gali būti laikomas ilgai. Todėl Gailtalio slėnyje yra ypač palankios sąlygos sėkmingai kumpio gamybai.

4.6.2.   Kumpio gamybos tradicija

Praeityje kumpio gaminimą visų pirma lėmė būtinybė paruošti žaliavinę mėsą taip, kad ją būtų galima laikyti ilgą laiką. Tad mėsa ir riebalai galėjo papildyti ir paįvairinti mitybą ištisus metus. Vis dėlto pastaraisiais dešimtmečiais dėl aukštos kokybės, kurią leidžia pasiekti ypatingos gamybos ir brandinimo Gailtalyje sąlygos, kumpis tapo itin paklausiu kulinariniu gaminiu.

Kiti svarbūs kumpio kokybę lemiantys veiksniai yra sūdymas ant tradicinių medinių sūdymo stalų pagal senovinius receptus, rūkymas ir rūkymo pertraukos, per kurias kumpis yra veikiamas grynu oru ir taip įgauna būdingą skonį, ir lėtas brandinimas tipinėmis Gailtalio klimato sąlygomis (žr. Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten, 1999b, su 2 punktu susijusį B priedą).

4.6.3.   Itin geras „Gailtaler Speck“ vardas

„Gailtaler Speck“ turi išskirtinai gerą vardą kituose Karintijos žemės regionuose ir už Karintijos ribų. Žemutinės Karintijos regionuose, kuriuose kumpis gaminamas (jei apskritai gaminamas) visiškai kitaip nei Gailtalyje, „Gailtaler Speck“ ypač vertinamas dėl unikalaus skonio. „Gailtaler Speck“ populiarumas matomas kasmet Hemagoro mieste, kuris yra Gailtalio centrinė vieta, vykstančiame jau septynis kartus surengtame kumpių festivalyje „Speckfest“, kurio proga į Gailtalį iš kitų Austrijos regionų ir užsienio suplūsta dešimtys tūkstančių lankytojų, norinčių paragauti „Gailtaler Speck“ ir parsivežti jo gabalėlį namo (žr. pranešimus spaudai, 1993–1999 m., su 4.6.3 punktu susijusį priedą).

4.6.4.   „Gailtaler Speck“ reikšmė regiono gyventojų mityboje

Kaip jau minėta 4.6.2 punkte, „Gailtaler Speck“ dėl gamybos būdo, leidusio konservuoti mėsą tais laikais, kai techniniai atšaldymo būdai iš esmės dar nebuvo žinomi, buvo svarbus maisto produktas. NET ir šiuo metu „Gailtaler Speck“, kaip tradicinio užkandžio „Brettljausen“, kuris laikomas maistingu patiekalu ir kuriame „Gailtaler Speck“ tenka pagrindinis vaidmuo, sudedamoji dalis, yra labai svarbus vietos gyventojų mityboje, taip pat vaišinant Gailtalyje svečius (žr. Speckfestjournal, 1998, su 4.6.4 priedu susijusį A priedą).

Antra vertus, „Gailtaler Speck“ reikšmę mityboje rodo ir jo naudojimas ruošiant tradicinius patiekalus, taip pat atnaujinant vietinę virtuvę. Jau 4.4.2.2.3 cituota aukščiausios klasės virėja Sissy Sonnleitener, taip pat tris virėjo kepures pelnęs Walteris Truppas ir 1997-aisiais Metų virėjo titulą gavęs Haraldas Fritzeris vertina „Gailtaler Speck“ dėl to, kad jis suteikia patiekalams ypatingą akcentą (žr. Lexe, 1997, su 4.6.4 punktu susijusį B priedą).

4.6.5.   Tolesnis tradicinių žemės ūkio metodų taikymas

„Gailtaler Speck“ gamyboje atsižvelgiama į vietos žemės ūkio veiklos tradicijas. Jų laikymąsi liudija: sūdyto produkto iš nepjaustytų palčių gaminimas, sūdymas ant tradicinių medinių sūdymo stalų, šaltas rūkymas su daugeliu pertraukų ir galiausiai įvairių receptų su skirtingais prieskoniais, perduodamų tik šeimose iš kartos į kartą, naudojimas (žr. Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten, 1999b, su 4.2 punktu susijusį priedą).“

pakeičiami taip:

„4.6.   Ryšys su geografine vietove

4.6.1.   Klimatas

Gailtalyje vyrauja Vidurio Europos vidutinio klimato zonai būdingi orai (su tam tikrais nukrypimais). Karintijos kalnai driekiasi iš vakarų į rytus, dėl to atsiranda tipiškos saulėtos ir šešėlinės pusės, taip pat priešvėjinės ir pavėjinės pusės. Tai būdinga ir Gailtaliui. Šiaurinėje dalyje esančios Centrinės Alpės, ypač Aukštojo Tauerno masyvas, taip pat Karnijos Alpių keteros pietuose apsaugo slėnius ir įdubas nuo nepalankių orų ir susilpnina vyraujančių stiprių oro srautų iš vakarų poveikį. Per šį procesą pagrindines oro mases sulaiko kalnų grandinės, dėl to viršūnėse iškrenta itin daug kritulių ir sumažėja debesuotumas nuo prieškalnių iki įdubų.

Specifines oro sąlygas Gailtalyje lemia ciklono judėjimas iš pietų, t. y. iš Biskajos ir Ispanijos pučiančių vėjų baltiškoji atšaka. Iš Genujos įlankos į šiaurės rytus pučiantys vėjai bando apjuosti Alpių priekalnes Baltijos kryptimi, atsimuša į pietinę Alpių grandinę ir patenka į Karintijos regioną per Felatalio ir Nasfeldo slėnius. Drėgnos ir šiltos oro masės susiduria su čia esančiu šaltu oru, todėl Gailtalyje rudenį iškrenta daugiausia kritulių visoje pietų Karintijoje (taip pat paprastai visoje Karintijoje būna didžiausias kritulių kiekis vasarą). Kritulių intensyvumas Karnijos Alpių viršūnių srityje didelis, bet šiaurės kryptimi labai greitai mažėja.

Dėl pietinių Klintinių Alpių, ypač Karnijos Alpių, sukuriamo ekranavimo efekto Gailtalyje ir Vilacho vietovėse saulėtų dienų per metus skaičius, palyginti su kitomis Karintijos vietovėmis, viršija vidutinį daugiau nei 50 % Vis dėlto šiuo atžvilgiu Gailtalyje ypač palankios sąlygos būna rudenį ir žiemą (žr. Steinhauser, 1958, ir Pachinger, 1976).

Todėl Gailtalyje oro drėgnio sąlygos per metus kinta labai mažai, o įdubų zonose oras žiemą yra gana drėgnas, vasarą – gana sausas. Taigi Gailtalyje vidutinis santykinis oro drėgnis per metus svyruoja perpus mažiau nei Karintijos centrinėje dalyje. Taip Gailtalyje užtikrinama esminė natūrali gero kumpio brandinimo sąlyga – pastovus oro drėgnis. Be to, vidutinė temperatūra šiek tiek žemesnė nei Klagenfurto įduboje, bet dėl aukštesnės Gailtalio padėties vienodesnė, t. y. ne tokie dideli temperatūros svyravimai (žr. Meteorologische Zentralanstalt, 1999).

Bendras Gailtalyje iškrentančių kritulių kiekis yra didelis; vis dėlto, kaip rodo palyginimai su kaimyninių regionų matavimo stočių duomenimis, dienų, kuriomis iškrenta išmatuojamas kritulių kiekis, skaičius gana mažas. Tai rodo, kad krituliai būna labai gausūs, o netrukus po jų oras vėl išsigiedrija (žr. Hydrographisches Zentralbüro, 1999).

Dėl to, kad slėnis driekiasi iš vakarų į rytus, jame vyrauja gana pastovios temperatūros ir oro drėgnio sąlygos, daugiausia saulėtos dienos, taigi ir mažas debesuotumas, arba žiemą nebūna rūko, taip pat dėl to, kad jame dėl stipraus žemo slėgio fronto iš pietų pučia būdingi giedrą orą nešantys vėjai, Gailtalyje kumpio gamybos, ypač kumpio brandinimo, sąlygos yra optimalios. Aukštos kokybės rūkyti mėsos produktai gali būti gaminami tik vietovėse, kuriose oro srautai tolygūs ir būna tik nedideli temperatūros ir oro drėgnio svyravimai, nes tik tokiu atveju produktas gali būti vytinamas tolygiai (žr. Aichwalder, 1997).

4.6.2.   Žmonių sukaupta praktinė patirtis

Siekiant gauti aukštos kulinarinės vertės perdirbtą produktą, kiekvieno šviežios kiaulienos apdorojimo etapo eiga grindžiama per ilgą laiką sukauptomis, iš kartos į kartą perduodamomis praktinėmis žiniomis. Su gamybos sąlygų sezoniniais svyravimais, priklausančiais nuo oro sąlygų, susijusios žinios ir patirtis leidžia gamintojams vykdyti gamybą laikotarpiais, kuriomis sąlygos yra tinkamiausios, arba užtikrinti produkto kokybę ir esant ne tokioms palankioms oro sąlygoms. Siekiant vykdyti optimalią ir Karintijoje unikalią kumpio gamybą, labai svarbu išnaudoti specifines Gailtalio klimato sąlygas.

4.6.3.   Kumpio gamybos istorija ir tradicija

Istoriniuose šaltiniuose „Gailtaler Speck“ gaminimas aprašytas jau 812 m. Nuo vėlyvųjų viduramžių šis kumpis yra svarbi nusistovėjusi mitybos dalis ir tebelaikomas tradiciniu regiono produktu iki šiol.

Praeityje kumpio gaminimą visų pirma lėmė būtinybė paruošti žaliavinę mėsą taip, kad ją būtų galima laikyti ilgą laiką. Tad mėsa ir riebalai galėjo papildyti ir paįvairinti mitybą ištisus metus. Anksčiau mėsa buvo sūdoma sudėta ant tradicinių medinių sūdymo stalų, o dabar sūdant naudojami tik šiuolaikiški iš plastiko arba nerūdijančiojo plieno pagaminti indai arba stalai. Tačiau tokie „Gailtaler Speck“ kokybei svarbūs veiksniai kaip aukšta žaliavos kokybė, kurią lemia pašarai ir penėjimas, tradiciniai receptai ir švelnus rūkymas, taip pat lėtas brandinimas Gailtaliui tipinėmis klimato sąlygomis išliko nepakitę.

4.6.4.   Itin geras „Gailtaler Speck“ vardas

„Gailtaler Speck“ turi išskirtinai gerą vardą kituose Karintijos žemės regionuose ir už žemės ribų. Žemutinės Karintijos regionuose, kuriuose kumpis gaminamas (jei apskritai gaminamas) visiškai kitaip nei Gailtalyje, „Gailtaler Speck“ itin vertinamas ir pripažįstamas jo unikalus skonis bei savita konsistencija, kurią daugiausia lemia gyvulių šėrimo sąlygos.

„Gailtaler Speck“ populiarumas matomas kasmet Hemagoro mieste, kuris yra Gailtalio centrinė vieta, vykstančiame kumpių festivalyje „Speckfest“. Šio festivalio, kuris rengiamas kiekvienų metų pirmą birželio savaitgalį, proga į Gailtalį iš kitų Austrijos regionų ir užsienio suplūsta dešimtys tūkstančių lankytojų, norinčių paragauti „Gailtaler Speck“ ir parsivežti jo gabalėlį namo. Šio Karintijoje pirmaujančio produkto svarba buvo pripažinta 2005 m., priskyrus jo kilmės regioną prie žinomų gurmaniško maisto tradicijas puoselėjančių Austrijos regionų, kuriuose nuolat vykdomos rinkodaros ir turizmo iniciatyvos (žr. http://www.genuss-region.at/genussregionen/kaernten/gailtaler-speck-g-g-a/region.html).“

Paaiškinimas:

Įvairiuose atskiruose pirminės specifikacijos dokumentuose pateikti su šiuo punktu susiję teiginiai (pvz., išsamesnis Gailtalio oro sąlygų apibūdinimas, istoriniai duomenys arba itin gero „Gailtaler Speck“ vardo aprašymas ir t. t.) naujojoje specifikacijoje išdėstyti glausčiau, kad būtų apimami tik svarbiausi dalykai ir pasiekti pradžioje nurodyti (žr. „Pakeitimai“) naujos specifikacijos tikslai. Papildomai tenurodyta, kad žmonių sukaupta praktinė patirtis leidžia pagaminti tokios pat aukštos kokybės produktą net ir esant ne tokioms palankioms oro sąlygoms (pvz., esant aukštesnei lauko temperatūrai; žr. šaltojo rūkymo aprašą).

Ženklinimas

Ženklinimas

Santraukos 4.8 punktas („Ženklinimas“):

„Ženklinama ant atskirų palčių ar gabalų tinkamoje vietoje pritvirtinant plokštelę ar juostelę arba prilygintiną produkto identifikavimo ženklą, ant kurio įskaitomai ir nenutrinamai pažymimas gamintojas ir kontrolinis numeris. Kontrolinis numeris turi būti įrašytas gamintojo pildomame kontrolės įstaigoms skirtame gamybos protokole („Kumpio gamybos protokolas“), kuriame pateikiama informacija apie gamybos metodo reikalavimų laikymąsi gaminant kiekvieną kumpio partiją ir kuriuo remiantis galima bet kuriuo metu patikrinti, kaip laikytasi tų reikalavimų. Produktą ženklinant leidžiama nurodyti įmonės pavadinimą ar asmenvardį, jei dėl to nėra klaidinami vartotojai.“

ir specifikacijos 4.8 punktas („Ženklinimas“):

„Prekybai skirti gabalai, kuriuos ketinama parduoti kaip „Gailtaler Speck“, ženklinami ant atskirų palčių ar dalių tinkamoje vietoje pritvirtinant plokštelę ar juostelę arba prilygintiną produkto identifikavimo ženklą, ant kurio įskaitomai ir nenutrinamai pažymimas gamintojas ir kontrolinis numeris. Kontrolinį numerį sudaro gamybos ūkiui priskirtas sveikumo ženklas, skerdimo data ir veterinarinio patvirtinimo numeris, kuris taip pat priskiriamas kiekvienai skerdyklai. Kontrolinis numeris turi būti įrašytas gamintojo pildomame kontrolės įstaigoms skirtame gamybos protokole („Kumpio gamybos protokolas“), kuriame pateikiama informacija apie gamybos metodo reikalavimų laikymąsi gaminant kiekvieną kumpio partiją ir kuriuo remdamosi kontrolės įstaigos gali bet kuriuo metu patikrinti, kaip laikytasi tų reikalavimų. Asociacija „Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten“ parengė vadinamąjį kumpio gamybos protokolą, kuriame turi būti dokumentuojamas gamybos procesas (žr. Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten, 1999b, su 4.2 punktu susijusį priedą). „Gailtaler Speck“, kuriam suteikta SGN, gamintojai raginami gamybos procesą dokumentuoti šiuo arba lygiaverčiu būdu.

Etiketė turi būti aiškiai įskaitoma, kol bus parduota paskutinė atitinkamos kumpio partijos dalis. Ant „Gailtaler Speck“ pakuotės turi būti pritvirtinta etiketė su nurodytu kontroliniu numeriu. Pakuojant turi būti naudojamos tinkamos medžiagos, užtikrinančios ilgą produkto galiojimo laiką ir kokybę. Ženklinimas turi atitikti kitus teisės aktais nustatytus ženklinimo reikalavimus.

Ateityje produktas bus ženklinamas vienodai, naudojant parengtą iš paveikslėlio ir užrašo su ženklu sudarytą etiketę, kurioje bus nurodytas pavadinimas „Gailtaler Speck“ ir – suteikus saugomą geografinę nuorodą – santrumpa „g.g.A.“ (SGN). Tai turėtų būti padaryta naudojant Europos Komisijos pateiktą Bendrijos logotipą.“

pakeičiami taip:

„Supakuotas gaminys turi būti paženklintas etikete, kurioje turi būti nurodytas pavadinimas „Gailtaler Speck – g.g.A.“ ir kumpio gamintojo registracijos numeris.“

Paaiškinimas:

Atsižvelgiant į naujoje specifikacijos redakcijoje numatytą atsekamumo užtikrinimo sistemą (žr. punktą „Kilmės įrodymas“), galima nebeįtraukti ankstesnių identifikavimo priemonių (plokštelė, juostelė, prilygintina produkto identifikavimo ženklui, ant kurio nurodomas gamintojas ir kontrolinis numeris).

Ligšiolinė informacija apie pakavimą gali būti visiškai išbraukta, neįtraukiant vietoj jos naujos, juolab kad joje buvo apsiribojama bendrų tikslų (kokybės išsaugojimas ir ilgas galiojimo laikas) nurodymu, nenustatant išsamių reikalavimų dėl pakuotės medžiagų ar specialių pakavimo būdų.

Produktą ženklinant ir toliau turi būti galima nurodyti įmonės pavadinimą ar asmenvardį, tačiau nebūtina tam specialiai pritarti specifikacijoje. Todėl ankstesnis su šiuo klausimu susijęs tekstas į naująją specifikacijos redakciją neįtrauktas kaip nereikalingas.

Kita

Kita

| — | Nuo tada, kai pavadinimui suteikta apsauga, keitėsi kompetentingų institucijų ir pareiškėjų grupės kontaktiniai duomenys, adresai, todėl ši informacija atnaujinama taip:






  1. | Kompetentinga valstybės narės įstaiga






  Pavadinimas: | Austrijos patentų biuras |
| --- | --- | --- | --- |
| Adresas: | Dresdner Straße 87 |
| 1200 Vienna |
| ÖSTERREICH |

—

Nuo tada, kai pavadinimui suteikta apsauga, keitėsi kompetentingų institucijų ir pareiškėjų grupės kontaktiniai duomenys, adresai, todėl ši informacija atnaujinama taip:

1.

Kompetentinga valstybės narės įstaiga

Pavadinimas:

Austrijos patentų biuras

Adresas:

Dresdner Straße 87

1200 Vienna

ÖSTERREICH

Tel.

+43 1534240

Faks.

+43 153424535

E. paštas

Herkunftsangaben@patentamt.at

| 2. | Grupė






  Pavadinimas: | „Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten“ |
| --- | --- | --- |
| Adresas: | Albert Jank, A-9620 Egg, Götzing 4 |
| Tel. | +43 6504282000 |
| E. paštas | albert.jank@gailtalerspeck.at |

2.

Grupė

Pavadinimas:

„Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten“

Adresas:

Albert Jank, A-9620 Egg, Götzing 4

Tel.

+43 6504282000

E. paštas

albert.jank@gailtalerspeck.at

| — | Produkto rūšis:
  Atliekant tokį oficialų pakeitimą, įtraukiamas tikslus produktų klasės pavadinimas, t. y. „1.2 klasė. Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir kt.) |
| --- | --- |

—

Produkto rūšis:

Atliekant tokį oficialų pakeitimą, įtraukiamas tikslus produktų klasės pavadinimas, t. y. „1.2 klasė. Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir kt.)

| — | Kontrolės įstaiga:
  Dalis, susijusi su kontrolės įstaiga, iš dalies pakeičiama dėl nacionalinės teisės aktų nuostatų pakeitimų, kuriuose numatoma pereiti prie kitokios sistemos – nuo žemės Ministro Pirmininko vykdomos viešosios kontrolės prie patvirtintų privačių kontrolės įstaigų vykdomos kontrolės. Kontrolę nuo šiol vykdys ši kontrolės įstaiga:





  „agroVet GmbH“ |
| --- | --- |
| Königsbrunnerstrasse 8 |
| 2202 Enzersfeld |
| ÖSTERREICH |
| Mob. tel. +43 6648487991 |
| Faks. +43 2262672213-33 |
| El. paštas enzersfeld@agrovet.at |

—

Kontrolės įstaiga:

Dalis, susijusi su kontrolės įstaiga, iš dalies pakeičiama dėl nacionalinės teisės aktų nuostatų pakeitimų, kuriuose numatoma pereiti prie kitokios sistemos – nuo žemės Ministro Pirmininko vykdomos viešosios kontrolės prie patvirtintų privačių kontrolės įstaigų vykdomos kontrolės. Kontrolę nuo šiol vykdys ši kontrolės įstaiga:

„agroVet GmbH“

Königsbrunnerstrasse 8

2202 Enzersfeld

ÖSTERREICH

Mob. tel. +43 6648487991

Faks. +43 2262672213-33

El. paštas enzersfeld@agrovet.at

Specifikacijoje nurodytos tokios jai patikėtos specialios funkcijos:

„Produkto savybių ir 4.4 punkte „Kilmės įrodymas“ nurodytų dokumentų ir įrodymų patikimumo bei atitikties specifikacijai tikrinimas.“

| — | Ankstesniame punkte „Nacionalinės teisės aktai“ pateiktas atitinkamų, bet visuotinai taikomų nacionalinės teisės aktų sąrašas išbrauktas, nes manoma, kad šio punkto nebūtina palikti specifikacijoje. |
| --- | --- |

—

Ankstesniame punkte „Nacionalinės teisės aktai“ pateiktas atitinkamų, bet visuotinai taikomų nacionalinės teisės aktų sąrašas išbrauktas, nes manoma, kad šio punkto nebūtina palikti specifikacijoje.

| — | Nuorodų ir susijusių dokumentų sąrašas
  Šie priedai išbraukti arba panaikinti, nes jų turinys buvo tiesiogiai įtrauktas į specifikacijos tekstą arba jie tapo nereikalingi patvirtinus naujas nuostatas:






  — | Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten (1999b): Gailtaler Speck-Richtlinien. Hermagor |
| --- | --- | --- |

—

Nuorodų ir susijusių dokumentų sąrašas

Šie priedai išbraukti arba panaikinti, nes jų turinys buvo tiesiogiai įtrauktas į specifikacijos tekstą arba jie tapo nereikalingi patvirtinus naujas nuostatas:

—

Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten (1999b): Gailtaler Speck-Richtlinien. Hermagor

| — | Ziviltechnikerkanzlei Blechl & Piechl (1999): Karte „Herkunft der Ausgangs-produkte für den Gailtaler Speck“. Klagenfurt. |
| --- | --- |

—

Ziviltechnikerkanzlei Blechl & Piechl (1999): Karte „Herkunft der Ausgangs-produkte für den Gailtaler Speck“. Klagenfurt.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„GAILTALER SPECK“

„GAILTALER SPECK“

ES Nr. PGI-AT-0192-AM01 – 5.4.2017

ES Nr. PGI-AT-0192-AM01 – 5.4.2017

SKVN ( ) SGN ( X )

SKVN ( ) SGN ( X )

1.   Pavadinimas (-ai)

Pavadinimas (-ai)

„Gailtaler Speck“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Valstybė narė arba trečioji šalis

Austrija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

Produkto rūšis

1.2 klasė. Mėsos produktai (virti, sūdyti, rūkyti ir kt.)

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Gailtaler Speck“ yra termiškai neapdorotos sūdytos mėsos gaminys iš nesuslėgtos kiaulienos be kaulų.

Iš esmės „Gailtaler Speck“ gali būti gaminamas iš visų mėsos gabalų, įskaitant visas paltis. Vis dėlto labiausiai tinka šoninė, nugarinė, papilvė, kumpinė ir mentė.

„Gailtaler Speck“ parduodamas supakuotas arba nesupakuotas, nepjaustytas, supjaustytas gabaliukais ar griežinėliais. Prie visų kumpio gabalų, nesvarbu, supakuotų ar nesupakuotų, yra pritvirtinta raudonos arba žalios spalvos užtraukiamoji plomba su numeriu, pagal kurį galima atsekti plombos gavėją; ant plombos pavaizduota besijuokiančios kiaulės galva ir yra užrašas „Gailtaler Speck“.

Juslinės savybės

Juslinės savybės

„Gailtaler Speck“ paviršius yra aukso geltonumo spalvos, prapjovus riebalinė dalis yra aiškiai matoma, ryškiai baltos spalvos, o raumeninė dalis – sodrios raudonos spalvos. „Gailtaler Speck“ būdingas lengvas prieskonių aromatas be vyraujančio kadagių akcento, sūrsvas poskonis ir stiprus sūdytos, rūkytos mėsos skonis; nors riebalinė dalis kiek standesnė nei kitų rūšių kumpių, šis kumpis tirpsta burnoje, palikdamas malonų skonį, ir kandant nėra kietas.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Žaliava gaunama iš nustatytoje vietovėje atvestų, augintų ir nupenėtų šių veislių kiaulių: landrasų, didžiųjų baltųjų, diurokų, Švabijos Halio sunkiųjų ir visų šių veislių mišrūnų. Be to, leidžiama naudoti mišrūnų, gautų sukryžminus šių veislių pateles su pjetrenų veislės patinais, mėsą. Leidžiama įsigyti šiuos reikalavimus atitinkančių ne daugiau kaip 31 kg sveriančių paršelių iš kitų vietovių.

Gyvuliai turi būti šeriami tik pašarais, tinkamais lėtam jų augimui užtikrinti. Visą penėjimo laikotarpį vidutinis svorio prieaugis per parą negali viršyti 750 g. Šerti skystais pašarais (pvz., kukurūzų silosu, sojų išspaudomis) draudžiama. Leidžiama naudoti tik nedidelį kukurūzų ir sojų kiekį, t. y. pašaruose gali būti ne daugiau kaip 20 % sojų sausųjų medžiagų ir ne daugiau kaip 10 % kukurūzų sausųjų medžiagų. Šeriant jokiu būdu negalima naudoti pagalbinių penėjimo medžiagų, anabolikų arba hormonų. Taip pat nuo penėjimo pradžios negalima naudoti augimą skatinančių cheminių medžiagų ir antibiotikų. Gali būti skerdžiamos kiaulės, kurių gyvasis svoris yra ne mažesnis nei 120 kg.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Paršelių penėjimas, mėsos išpjaustymas ir kumpio gamyba (sūdymas, rūkymas ir brandinimas) turi vykti nustatytoje geografinėje vietovėje esančiame ūkyje, kurį yra įregistravusi pareiškėjų grupės centrinė registracijos tarnyba.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

—

3.6.   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Supakuotas gaminys turi būti paženklintas etikete, kurioje turi būti nurodytas pavadinimas „Gailtaler Speck – g.g.A.“ ir kumpio gamintojo registracijos numeris.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Geografinė vietovė yra Austrijos Karintijos federacinėje žemėje, ją sudaro šios savivaldybės: Delacho, Feištrico prie Gailio, Gičtalio, Hermagoro, Hohenturno, Kirchbacho, Kečacho-Mauteno, Gailtalio Nečo ir Gailtalio Sankt Štėfano.

5.   Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

Vietovės ypatumai:

Vietovės ypatumai:

Gamtiniai veiksniai

Gamtiniai veiksniai

Gailtalyje vyrauja Vidurio Europos vidutinio klimato zonai būdingi orai (su tam tikrais nukrypimais). Aplinkiniai kalnai driekiasi iš vakarų į rytus ir dėl to atsiranda tipiškos saulėtos ir šešėlinės pusės, taip pat priešvėjinės ir pavėjinės pusės. Kartu kalnai apsaugo slėnius ir įdubas nuo nepalankių orų ir susilpnina vyraujančių stiprių oro srautų iš vakarų poveikį. Dėl to Gailtalyje saulėtų dienų per metus skaičius, palyginti su kitomis Karintijos vietovėmis, viršija vidutinį daugiau nei 50 % Šiuo atžvilgiu ypač palankios sąlygos Gailtalyje būna rudenį ir žiemą Todėl oro drėgnis Gailtalyje per metus kinta labai mažai.

Vidutinė temperatūra nustatytoje vietovėje – šiek tiek žemesnė nei Klagenfurto įduboje; kadangi Gailtalis yra didesniame aukštyje virš jūros lygio, ji būna vienodesnė, t. y. temperatūros svyravimai mažesni.

Apskritai dėl to, kad slėnis driekiasi iš vakarų į rytus, jame vyrauja gana pastovios temperatūros ir oro drėgnio sąlygos, daugiausia saulėtos dienos, taigi ir mažas debesuotumas, arba žiemą nebūna rūko, taip pat dėl to, kad jam būdingi giedrą orą nešantys vėjai iš pietų, Gailtalyje yra optimalios kumpio gamybos, ypač brandinimo, sąlygos.

Žmogiškieji veiksniai

Žmogiškieji veiksniai

Gailtalio gyventojai laikosi kumpio gamybos tradicijų, žinomų nuo IX amžiaus, ir yra sukaupę daug patirties, pagrįstos žiniomis apie tai, kaip, laikantis tam tikrų žaliavų gamybos procedūrų (leidžiamos veislės pasirinkimo, lėtą augimą lemiančio šėrimo) ir pasinaudojant regioninių klimato sąlygų ypatumais, galima pagaminti tokį aukštos kokybės ir išskirtinės vertės produktą kaip „Gailtaler Speck“. Ši daugelį šimtmečių kaupta praktinė patirtis, susijusi su įvairiais įtaką „Gailtaler Speck“ kokybei turinčiais veiksniais (įskaitant žinias apie neigiamą poveikį darančius veiksnius, kokybės nuokrypių priežastis ir priklausomai nuo aplinkos veiksnių kintančias žaliavų savybes bei atsaką į šiuos veiksnius), yra itin svarbi norint gaminti vienodai aukštos kokybės produktą.

Produkto ypatumai

Produkto ypatumai

„Gailtaler Speck“ pasižymi didele riebaline dalimi, kuriai būdingas standumas, tačiau valgant jaučiama minkšta tekstūra, malonus skonis ir kumpis tirpsta burnoje. Šios savybės kartu su 3.2 punkte apibūdintu skoniu ir yra išskirtinės savybės, pagal kurias produktą atpažįsta žinovai.

Regiono ypatybių ir produkto savybių priežastinis ryšys

Regiono ypatybių ir produkto savybių priežastinis ryšys

Šią tarpusavio sąsają visų pirma atspindi iš kartos į kartą perduodamas regioninis gamybos būdas, lemiantis išskirtines „Gailtaler Speck“ savybes, dėl kurių jis savo ruožtu dabar yra taip gerai vertinamas.

Regione sukauptomis ir daugelį amžių vietos gyventojų puoselėtomis ir toliau tobulinamomis žiniomis grindžiami visi gamybos etapai:

—   Gyvulių pasirinkimas ir auginimas

Kumpį leidžiama gaminti tik iš tokių veislių kiaulių, kurios, remiantis turima patirtimi, lėtai penint ir naudojant leistinus pašarus priaugina pageidaujamą santykinai didesnį riebalų kiekį. Ši didesnė riebalinė dalis negali būti nurodyta, pvz., centimetrais, nes „Gailtaler Speck“ yra natūralus produktas ir kastruotų patinų mėsos ir patelių mėsos bei skirtingų skerdenos dalių riebalinė dalis yra nevienoda. Tačiau dėl ilgesnės „Gailtaler Speck“ gamybai naudojamų kiaulių gyvenimo trukmės (paros svorio prieaugio apribojimo) ir didesnio jų minimalaus gyvo svorio skerdimo metu (siekiančio 120 kg, o įprastoje kumpių gamyboje Europos vidurkis yra 85 kg) „Gailtaler Speck“ riebalinė dalis yra gerokai didesnė nei kitų šios rūšies produktų.

Specialus kiaulių šėrimas pašarais, kuriuose kukurūzų dalis labai maža (siekianti daugiausia 10 %, o ne iki 70 %, kaip įprasta Europoje), lemia ir ypatingą „Gailtaler Speck“ riebalinės dalies standumą. Naudojant pašarus, kuriuose yra daugiau kukurūzų, mėsoje padaugėtų linolo rūgšties (kitaip tariant, polinesočiųjų riebalų rūgščių), todėl kumpis, viena vertus, būtų labiau linkęs oksiduotis ir greičiau apkarstų, kita vertus, pasikeistų jo lydymosi temperatūra. Tai savo ruožtu paveiktų jo konsistenciją, t. y. jis prarastų tipišką standumą.

—   Gamybos procesas

Prieskonių pasirinkimas, sūdymo etapo trukmė ir rūkymo proceso eiga nustatoma atsižvelgiant į vyraujančias nevienodas temperatūros ir oro drėgnio sąlygas, lemia gaminio išvaizdą, tipišką sūrsvą „Gailtaler Speck“ poskonį, lengvą prieskonių aromatą ir būdingą sūdytos ir rūkytos mėsos skonį. Dėl jau minėto ypatingo „Gailtaler Speck“ gamybai naudojamos mėsos riebalinio sluoksnio standumo leidžiamas, be tradicinio šaltojo rūkymo, ir nustatytas rūkymo procesas rūkyklose be aušinimo funkcijos esant aukštesnei lauko temperatūrai. Minkštesni riebalai esant aukštesnei temperatūrai labiau tirpsta, todėl pablogėja dūmo poveikis ir atsiranda su tuo susijusių skonio pakitimų.

Vėdinimas, vytinimas ir brandinimas atliekamas išnaudojant pirmiau aprašytus regiono klimato privalumus kartu su vietinių kumpio gamintojų patirtimi pagrįstomis žiniomis, leidžiančiomis atpažinti idealų kiekvieno atskiro, nesuslėgto ir todėl skirtingo dydžio kumpio gabalo brandumo laipsnį – tai pagrindiniai veiksniai, lemiantys produkto konsistenciją ir galiojimo trukmę.

Gaminant „Gailtaler Speck“ moderniose rūkyklose su oro kondicionavimo sistema šie patirtimi grįsti duomenys įtraukiami programuojant įrenginių procesų valdymo sistemas ir taip užtikrinamas rezultatas, panašus į gaunamą žmogaus valdomame gamybos procese.

„Gailtaler Speck“ skoniu ir konsistencija skiriasi nuo kitų kaimyniniuose regionuose gaminamų produktų, todėl vis labiau populiarėja.

Tai matoma kasmet Hemagoro mieste, kuris yra Gailtalio centras, vykstančiame kumpių festivalyje „Speckfest“. Šio festivalio, kuris rengiamas kiekvienų metų pirmą birželio savaitgalį, proga į Gailtalį iš kitų Austrijos regionų ir užsienio suplūsta dešimtys tūkstančių lankytojų, norinčių paragauti „Gailtaler Speck“ ir parsivežti jo gabalėlį namo.

„Gailtaler Speck“ kaip pirmaujančio Karintijos produkto svarba buvo pripažinta 2005 m., priskyrus jo kilmės regioną prie garsių gurmaniško maisto tradicijas puoselėjančių Austrijos regionų, kuriuose nuolat vykdomos rinkodaros ir turizmo iniciatyvos.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

Visą produkto specifikacijos tekstą galima rasti adresu

https://www.patentamt.at/herkunftsangaben/gailtalerspeck/

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

---