# Europeiska unionens C 195/2018

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 195 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 61 årgången7 juni 2018 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 195

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

61 årgången7 juni 2018

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Rådet |
| 2018/C 195/01 | Rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om att främja gemensamma värden, inkluderande utbildning och en europeisk dimension i undervisningen | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

2018/C 195/01

Rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om att främja gemensamma värden, inkluderande utbildning och en europeisk dimension i undervisningen

1

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2018/C 195/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8887 – Platinum Equity/LifeScan) (
  1) | 6 |
| 2018/C 195/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8771 – Total/Engie (Part of Liquefied Natural Gas Business)) (
  1) | 6 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2018/C 195/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8887 – Platinum Equity/LifeScan) (
  1)

1

6

2018/C 195/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8771 – Total/Engie (Part of Liquefied Natural Gas Business)) (
  1)

1

6

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2018/C 195/04 | Rådets slutsatser om vägen mot en vision om ett europeiskt område för utbildning | 7 |
| 2018/C 195/05 | Rådets slutsatser om ungdomars roll i uppbyggnaden av ett tryggt, sammanhållet och harmoniskt samhälle i Europa | 13 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2018/C 195/06 | Eurons växelkurs | 19 |
| 2018/C 195/07 | Kommissionens genomförandebeslut av den 6 juni 2018 om fastställande av ett arbetsprogram för bedömning av ansökningar om förnyade godkännanden av verksamma ämnen som löper ut 2022, 2023 och 2024 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (
  1) | 20 |
| | Revisionsrätten |
| 2018/C 195/08 | Särskild rapport nr 12/2018 – Bredband i EU:s medlemsstater: trots framsteg kommer inte alla Europa 2020-målen att uppnås | 23 |
| | UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | Eftas ständiga kommitté |
| 2018/C 195/09 | Farliga ämnen – Förteckning över tillståndsbeslut fattade av Eftastaterna i EES i enlighet med artikel 64.8 i förordning (EG) nr 1907/2006 (Reach) under första halvåret 2016 | 24 |
| 2018/C 195/10 | Farliga ämnen – Förteckning över tillståndsbeslut fattade av Eftastaterna i EES i enlighet med artikel 64.8 i förordning (EG) nr 1907/2006 (Reach) under andra halvåret 2016 | 25 |
| 2018/C 195/11 | Läkemedel – Förteckningar över försäljningstillstånd som beviljats av Eftastaterna i EES under andra halvåret 2016 | 26 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2018/C 195/04

Rådets slutsatser om vägen mot en vision om ett europeiskt område för utbildning

7

2018/C 195/05

Rådets slutsatser om ungdomars roll i uppbyggnaden av ett tryggt, sammanhållet och harmoniskt samhälle i Europa

13

Europeiska kommissionen

2018/C 195/06

Eurons växelkurs

19

2018/C 195/07

Kommissionens genomförandebeslut av den 6 juni 2018 om fastställande av ett arbetsprogram för bedömning av ansökningar om förnyade godkännanden av verksamma ämnen som löper ut 2022, 2023 och 2024 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (
  1)

1

20

Revisionsrätten

2018/C 195/08

Särskild rapport nr 12/2018 – Bredband i EU:s medlemsstater: trots framsteg kommer inte alla Europa 2020-målen att uppnås

Bredband i EU:s medlemsstater: trots framsteg kommer inte alla Europa 2020-målen att uppnås

23

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas ständiga kommitté

2018/C 195/09

Farliga ämnen – Förteckning över tillståndsbeslut fattade av Eftastaterna i EES i enlighet med artikel 64.8 i förordning (EG) nr 1907/2006 (Reach) under första halvåret 2016

24

2018/C 195/10

Farliga ämnen – Förteckning över tillståndsbeslut fattade av Eftastaterna i EES i enlighet med artikel 64.8 i förordning (EG) nr 1907/2006 (Reach) under andra halvåret 2016

25

2018/C 195/11

Läkemedel – Förteckningar över försäljningstillstånd som beviljats av Eftastaterna i EES under andra halvåret 2016

26

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2018/C 195/12 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8954 – BPEA/PAI/WFC) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1) | 44 |
| 2018/C 195/13 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8928 – Francisco Partners/VeriFone) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1) | 46 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2018/C 195/14 | Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 47 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2018/C 195/12

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8954 – BPEA/PAI/WFC) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1)

1

44

2018/C 195/13

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8928 – Francisco Partners/VeriFone) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1)

1

46

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2018/C 195/14

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

47

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

| 7.6.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 195/1

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 22 maj 2018

om att främja gemensamma värden, inkluderande utbildning och en europeisk dimension i undervisningen

(2018/C 195/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 165 och 166,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska unionen bygger på de gemensamma värdena och allmänna principerna om respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, vilka fastställs i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen har unionen som mål att bekräfta och främja sina värderingar. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska unionen bygger på de gemensamma värdena och allmänna principerna om respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, vilka fastställs i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen har unionen som mål att bekräfta och främja sina värderingar.

| (2) | Med dessa värden som ledstjärna har EU lyckats föra samman länder, samhällen och människor i ett unikt politiskt projekt, vilket har möjliggjort den längsta perioden av fred i Europas historia någonsin, vilket i sin tur har främjat social stabilitet och ekonomiskt välstånd. Medlemsstaternas antagande av de värden som anges i fördraget skapar en gemensam grund att stå på, vilket utgör det utmärkande inslaget i den europeiska livsstilen och identiteten och ger EU dess plats på den globala arenan. |
| --- | --- |

(2)

Med dessa värden som ledstjärna har EU lyckats föra samman länder, samhällen och människor i ett unikt politiskt projekt, vilket har möjliggjort den längsta perioden av fred i Europas historia någonsin, vilket i sin tur har främjat social stabilitet och ekonomiskt välstånd. Medlemsstaternas antagande av de värden som anges i fördraget skapar en gemensam grund att stå på, vilket utgör det utmärkande inslaget i den europeiska livsstilen och identiteten och ger EU dess plats på den globala arenan.

| (3) | EU och dess medlemsstater står inför en rad olika utmaningar, inbegripet populism, främlingsfientlighet, splittrande nationalism, diskriminering, spridning av falska nyheter och felaktig information samt radikalisering som leder till våldsbejakande extremism. Dessa företeelser kan utgöra ett allvarligt hot mot grundvalen för våra demokratier, undergräva förtroendet för rättsstatsprincipen och demokratiska institutioner och hindra en gemensam känsla av tillhörighet inom och mellan våra europeiska samhällen. |
| --- | --- |

(3)

EU och dess medlemsstater står inför en rad olika utmaningar, inbegripet populism, främlingsfientlighet, splittrande nationalism, diskriminering, spridning av falska nyheter och felaktig information samt radikalisering som leder till våldsbejakande extremism. Dessa företeelser kan utgöra ett allvarligt hot mot grundvalen för våra demokratier, undergräva förtroendet för rättsstatsprincipen och demokratiska institutioner och hindra en gemensam känsla av tillhörighet inom och mellan våra europeiska samhällen.

| (4) | En bristande medvetenhet om EU:s ursprung, orsakerna till dess grundande och dess grundläggande funktion gynnar spridning av felaktig information och förhindrar människor från att bilda sig en välgrundad uppfattning om EU:s verksamhet och insatser. Kunskap om mångfalden i unionen och dess medlemsstater stöder ömsesidig respekt, förståelse och samarbete inom och mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(4)

En bristande medvetenhet om EU:s ursprung, orsakerna till dess grundande och dess grundläggande funktion gynnar spridning av felaktig information och förhindrar människor från att bilda sig en välgrundad uppfattning om EU:s verksamhet och insatser. Kunskap om mångfalden i unionen och dess medlemsstater stöder ömsesidig respekt, förståelse och samarbete inom och mellan medlemsstaterna.

| (5) | Utbildning av alla slag och på alla nivåer och från tidig ålder spelar en avgörande roll när det gäller att främja gemensamma värden. Det bidrar till att säkerställa social delaktighet genom att ge alla barn en rättvis chans och lika möjligheter att lyckas. Det ger människor möjlighet att bli aktiva och kritiskt medvetna medborgare och ökar förståelsen för den europeiska identiteten. |
| --- | --- |

(5)

Utbildning av alla slag och på alla nivåer och från tidig ålder spelar en avgörande roll när det gäller att främja gemensamma värden. Det bidrar till att säkerställa social delaktighet genom att ge alla barn en rättvis chans och lika möjligheter att lyckas. Det ger människor möjlighet att bli aktiva och kritiskt medvetna medborgare och ökar förståelsen för den europeiska identiteten.

| (6) | Vid toppmötet i Göteborg i november 2017 diskuterade medlemsstaternas stats- och regeringschefer betydelsen av utbildning och kultur för Europas framtid. Som underlag för denna diskussion hade kommissionen utstakat sin vision om ett europeiskt utbildningsområde och föreslagit en rad initiativ i meddelandet Stärka den europeiska identiteten genom utbildning och kultur (1). I detta meddelande slås det fast att det ”fortfarande [är] viktigt att stärka vår europeiska identitet” och att ”utbildning och kultur är de bästa sätten att göra det”. |
| --- | --- |

(6)

Vid toppmötet i Göteborg i november 2017 diskuterade medlemsstaternas stats- och regeringschefer betydelsen av utbildning och kultur för Europas framtid. Som underlag för denna diskussion hade kommissionen utstakat sin vision om ett europeiskt utbildningsområde och föreslagit en rad initiativ i meddelandet Stärka den europeiska identiteten genom utbildning och kultur (1). I detta meddelande slås det fast att det ”fortfarande [är] viktigt att stärka vår europeiska identitet” och att ”utbildning och kultur är de bästa sätten att göra det”.

| (7) | Efter toppmötet i Göteborg betonade Europeiska rådet i sina slutsatser av den 14 december 2017 att utbildning och kultur är grundläggande för att bygga upp inkluderande och sammanhållna samhällen och upprätthålla vår konkurrenskraft (2). |
| --- | --- |

(7)

Efter toppmötet i Göteborg betonade Europeiska rådet i sina slutsatser av den 14 december 2017 att utbildning och kultur är grundläggande för att bygga upp inkluderande och sammanhållna samhällen och upprätthålla vår konkurrenskraft (2).

| (8) | Ett av målen med Utbildning 2020-strategin för europeiskt samarbete på utbildningsområdet (3), nämligen att främja jämlikhet, social sammanhållning och aktivt medborgarskap, har fastslagits på grundval av att utbildning bör främja interkulturell kompetens, demokratiska värden och respekt för grundläggande rättigheter, förebygga och bekämpa alla former av diskriminering och rasism, och ge barn, ungdomar och vuxna den kunskap som behövs för att interagera på ett positivt sätt med jämnåriga från olika bakgrund. |
| --- | --- |

(8)

Ett av målen med Utbildning 2020-strategin för europeiskt samarbete på utbildningsområdet (3), nämligen att främja jämlikhet, social sammanhållning och aktivt medborgarskap, har fastslagits på grundval av att utbildning bör främja interkulturell kompetens, demokratiska värden och respekt för grundläggande rättigheter, förebygga och bekämpa alla former av diskriminering och rasism, och ge barn, ungdomar och vuxna den kunskap som behövs för att interagera på ett positivt sätt med jämnåriga från olika bakgrund.

| (9) | Parisförklaringen, som antogs av utbildningsministrarna den 17 mars 2015, visar på medlemsstaternas åtagande att främja gemensamma värden och att förbättra kritiskt tänkande, medie- och informationskunnighet, inkluderande utbildning och interkulturell dialog. Svaren på det offentliga samrådet i hela EU (4) visar tydligt att inkluderande undervisning bör främjas. Endast 16 % av uppgiftslämnarna anser att utbildningen för tillfället uppnår detta mål. 95 % anser att utbildningen måste hjälpa unga att förstå betydelsen av gemensamma värden och att EU bör hjälpa medlemsstaterna att uppnå detta mål (98 %). |
| --- | --- |

(9)

Parisförklaringen, som antogs av utbildningsministrarna den 17 mars 2015, visar på medlemsstaternas åtagande att främja gemensamma värden och att förbättra kritiskt tänkande, medie- och informationskunnighet, inkluderande utbildning och interkulturell dialog. Svaren på det offentliga samrådet i hela EU (4) visar tydligt att inkluderande undervisning bör främjas. Endast 16 % av uppgiftslämnarna anser att utbildningen för tillfället uppnår detta mål. 95 % anser att utbildningen måste hjälpa unga att förstå betydelsen av gemensamma värden och att EU bör hjälpa medlemsstaterna att uppnå detta mål (98 %).

| (10) | Eurydice-undersökningen ”Citizenship Education at School in Europe” från 2017 visar att undervisning om medborgarskap för närvarande är i strålkastarljuset i flera europeiska länder. Däremot har nästan hälften av länderna inte ännu någon politik vad gäller att inkludera undervisning om medborgarskap i grundutbildningen för lärare. Därför bör lärarna stödjas och genom åtgärder ges förutsättningar att skapa en öppen inlärningskultur och inlärningsmiljö och hantera olika grupper i syfte att förmedla samhällelig kompetens och Europas gemensamma arv och främja gemensamma värden samt vara förebilder för de studerande. |
| --- | --- |

(10)

Eurydice-undersökningen ”Citizenship Education at School in Europe” från 2017 visar att undervisning om medborgarskap för närvarande är i strålkastarljuset i flera europeiska länder. Däremot har nästan hälften av länderna inte ännu någon politik vad gäller att inkludera undervisning om medborgarskap i grundutbildningen för lärare. Därför bör lärarna stödjas och genom åtgärder ges förutsättningar att skapa en öppen inlärningskultur och inlärningsmiljö och hantera olika grupper i syfte att förmedla samhällelig kompetens och Europas gemensamma arv och främja gemensamma värden samt vara förebilder för de studerande.

| (11) | Radikalisering som kan leda till våldsbejakande extremism förblir ett akut problem i flera medlemsstater. Att främja gemensamma värden som en drivkraft för social sammanhållning och integration, inbegripet genom utbildningspolitiken, är en väsentlig del av lösningen. För att stödja medlemsstaterna i deras ansträngningar inrättade Europeiska kommissionen i juli 2017 en högnivågrupp av experter på radikalisering (5) för att kartlägga stödåtgärder, bland annat på undervisningsområdet. |
| --- | --- |

(11)

Radikalisering som kan leda till våldsbejakande extremism förblir ett akut problem i flera medlemsstater. Att främja gemensamma värden som en drivkraft för social sammanhållning och integration, inbegripet genom utbildningspolitiken, är en väsentlig del av lösningen. För att stödja medlemsstaterna i deras ansträngningar inrättade Europeiska kommissionen i juli 2017 en högnivågrupp av experter på radikalisering (5) för att kartlägga stödåtgärder, bland annat på undervisningsområdet.

| (12) | De senaste resultaten av Pisa-undersökningen och 2017 års utbildningsöversikt betonar kopplingen mellan ojämlikhet i fråga om utbildning och de studerandes socioekonomiska bakgrund. Pisa-uppgifterna visar att det är tre gånger mer troligt att studerande från mindre bemedlade hushåll presterar sämre än studerande som kommer från mer bemedlade hushåll och att sannolikheten är mer än dubbelt så stor att studerande med invandrarbakgrund är lågpresterande jämfört med andra studerande. För att förebygga marginalisering av ungdomar är det viktigt att ha inkluderande och rättvisa utbildningssystem som främjar samhällen med god sammanhållning, lägger grunden för ett aktivt medborgarskap och förbättrar anställbarheten. |
| --- | --- |

(12)

De senaste resultaten av Pisa-undersökningen och 2017 års utbildningsöversikt betonar kopplingen mellan ojämlikhet i fråga om utbildning och de studerandes socioekonomiska bakgrund. Pisa-uppgifterna visar att det är tre gånger mer troligt att studerande från mindre bemedlade hushåll presterar sämre än studerande som kommer från mer bemedlade hushåll och att sannolikheten är mer än dubbelt så stor att studerande med invandrarbakgrund är lågpresterande jämfört med andra studerande. För att förebygga marginalisering av ungdomar är det viktigt att ha inkluderande och rättvisa utbildningssystem som främjar samhällen med god sammanhållning, lägger grunden för ett aktivt medborgarskap och förbättrar anställbarheten.

| (13) | Den internationella undersökning om samhälls- och medborgarutbildning från 2016 som utförts av internationella organisationen för utvärdering av skolresultat visar att nationella och europeiska identiteter kan samexistera på ett positivt sätt och inte står i motsättning till varandra. Undersökningen visar även att de studerande som besitter en högre nivå av medborgarkunskap också i större utsträckning visar prov på tolerans. |
| --- | --- |

(13)

Den internationella undersökning om samhälls- och medborgarutbildning från 2016 som utförts av internationella organisationen för utvärdering av skolresultat visar att nationella och europeiska identiteter kan samexistera på ett positivt sätt och inte står i motsättning till varandra. Undersökningen visar även att de studerande som besitter en högre nivå av medborgarkunskap också i större utsträckning visar prov på tolerans.

| (14) | Eurobarometerundersökningar visar på en mycket låg nivå av kunskap om unionen. Enligt en undersökning gjord 2014 anser sig 44 % av uppgiftslämnarna ha en begränsad förståelse av hur EU fungerar, och en undersökning gjord 2011 gav vid handen att den relativa majoriteten upplever att de inte är välinformerade om EU. Samma undersökning visade även att en tredjedel av invånarna inte vet exakt hur många medlemsstater det finns i EU. 2017 års Eurobarometerundersökning visar att 89 % av unga EU-medborgare håller med om att de nationella regeringarna bör stärka utbildningen i skolan om deras rättigheter och skyldigheter som unionsmedborgare. Den senaste Eurobarometerundersökningen visar att 35 % av uppgiftslämnarna anser att jämförbara utbildningsstandarder är till störst nytta för Europas framtid. |
| --- | --- |

(14)

Eurobarometerundersökningar visar på en mycket låg nivå av kunskap om unionen. Enligt en undersökning gjord 2014 anser sig 44 % av uppgiftslämnarna ha en begränsad förståelse av hur EU fungerar, och en undersökning gjord 2011 gav vid handen att den relativa majoriteten upplever att de inte är välinformerade om EU. Samma undersökning visade även att en tredjedel av invånarna inte vet exakt hur många medlemsstater det finns i EU. 2017 års Eurobarometerundersökning visar att 89 % av unga EU-medborgare håller med om att de nationella regeringarna bör stärka utbildningen i skolan om deras rättigheter och skyldigheter som unionsmedborgare. Den senaste Eurobarometerundersökningen visar att 35 % av uppgiftslämnarna anser att jämförbara utbildningsstandarder är till störst nytta för Europas framtid.

| (15) | Mot denna bakgrund är det av avgörande betydelse att medlemsstaterna intensifierar sina ansträngningar för att genomföra alla mål i Parisförklaringen från 2015. Det är särskilt viktigt att fortsätta att främja gemensamma värden som drivkraft för sammanhållning och integration, att skapa inlärningsmiljöer som bygger på deltagande på alla nivåer av utbildning, att förbättra lärarnas fortbildning om medborgarskap och mångfald samt att förbättra alla studerandes medie- och informationskunnighet och kritiska tänkande. |
| --- | --- |

(15)

Mot denna bakgrund är det av avgörande betydelse att medlemsstaterna intensifierar sina ansträngningar för att genomföra alla mål i Parisförklaringen från 2015. Det är särskilt viktigt att fortsätta att främja gemensamma värden som drivkraft för sammanhållning och integration, att skapa inlärningsmiljöer som bygger på deltagande på alla nivåer av utbildning, att förbättra lärarnas fortbildning om medborgarskap och mångfald samt att förbättra alla studerandes medie- och informationskunnighet och kritiska tänkande.

| (16) | Att garantera en faktisk och lika tillgång till inkluderande utbildning av god kvalitet för alla studerande, även för personer med invandrarbakgrund, med missgynnad socioekonomisk bakgrund, med särskilda behov och med funktionsnedsättning – i linje med konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning – är oumbärligt för att skapa mer sammanhållning i samhällena. I sina ansträngningar på detta område kan medlemsstaterna dra nytta av befintliga instrument på unionsnivå, framför allt Erasmus+, de europeiska struktur- och investeringsfonderna, programmet Kreativa Europa, programmet Ett Europa för medborgarna, programmet Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap, den europeiska solidaritetskåren och Horisont 2020, samt av vägledning och expertis från Europeiska byrån för utveckling av undervisning för elever med behov av särskilt stöd. |
| --- | --- |

(16)

Att garantera en faktisk och lika tillgång till inkluderande utbildning av god kvalitet för alla studerande, även för personer med invandrarbakgrund, med missgynnad socioekonomisk bakgrund, med särskilda behov och med funktionsnedsättning – i linje med konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning – är oumbärligt för att skapa mer sammanhållning i samhällena. I sina ansträngningar på detta område kan medlemsstaterna dra nytta av befintliga instrument på unionsnivå, framför allt Erasmus+, de europeiska struktur- och investeringsfonderna, programmet Kreativa Europa, programmet Ett Europa för medborgarna, programmet Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap, den europeiska solidaritetskåren och Horisont 2020, samt av vägledning och expertis från Europeiska byrån för utveckling av undervisning för elever med behov av särskilt stöd.

| (17) | Erasmus+-programmet visar att utbyten och kontakter över gränserna är ett effektivt sätt att uppleva den europeiska identiteten i praktiken. Det är viktigt att alla grupper av studerande i hela Europa drar lika stor nytta av de möjligheter som erbjuds genom detta program, framför allt inom ramen för skolutbyten mellan medlemsstaterna. Virtuella utbyten, framför allt inom ramen för e-Twinning-nätverket, är ett utmärkt redskap för att möjliggöra direktkontakt mellan studerande och dessa utbyten ska användas i större utsträckning under de kommande åren, i kombination med utbyten på plats. |
| --- | --- |

(17)

Erasmus+-programmet visar att utbyten och kontakter över gränserna är ett effektivt sätt att uppleva den europeiska identiteten i praktiken. Det är viktigt att alla grupper av studerande i hela Europa drar lika stor nytta av de möjligheter som erbjuds genom detta program, framför allt inom ramen för skolutbyten mellan medlemsstaterna. Virtuella utbyten, framför allt inom ramen för e-Twinning-nätverket, är ett utmärkt redskap för att möjliggöra direktkontakt mellan studerande och dessa utbyten ska användas i större utsträckning under de kommande åren, i kombination med utbyten på plats.

| (18) | Att införa en europeisk dimension i undervisningen borde hjälpa de studerande att uppleva den europeiska identiteten i all sin mångfald och stärka en positiv och inkluderande känsla av europeisk tillhörighet, vilket kompletterar deras lokala, regionala och nationella identiteter och traditioner. Det är även viktigt för att främja en bättre förståelse av både EU och alla dess medlemsstater. |
| --- | --- |

(18)

Att införa en europeisk dimension i undervisningen borde hjälpa de studerande att uppleva den europeiska identiteten i all sin mångfald och stärka en positiv och inkluderande känsla av europeisk tillhörighet, vilket kompletterar deras lokala, regionala och nationella identiteter och traditioner. Det är även viktigt för att främja en bättre förståelse av både EU och alla dess medlemsstater.

| (19) | Denna rekommendation respekterar till fullo principerna om subsidiaritet och proportionalitet. Innehållet i denna rekommendation påverkar inte befintliga nationella initiativ på dessa områden, framför allt vad gäller nationell samhällskunskap. |
| --- | --- |

(19)

Denna rekommendation respekterar till fullo principerna om subsidiaritet och proportionalitet. Innehållet i denna rekommendation påverkar inte befintliga nationella initiativ på dessa områden, framför allt vad gäller nationell samhällskunskap.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

Medlemsstaterna bör göra följande:

Främja gemensamma värden

| 1. | Förmedla de gemensamma värdena som är förankrade i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen i större utsträckning från tidig ålder och på alla utbildningsnivåer och inom alla typer av utbildning, i ett livslångt perspektiv, för att stärka den sociala sammanhållningen och en positiv och inkluderande gemensam känsla av tillhörighet på lokal, regional och nationell nivå samt på EU-nivå. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fortsätta att genomföra de åtaganden som ingår i Parisförklaringen, framför allt genom att






  a) | främja undervisning om aktivt medborgarskap och etik, samt ett öppet klassrumsklimat för att främja toleranta och demokratiska attityder samt social, medborgerlig och interkulturell kompetens, |
| --- | --- | --- |

2.

a)

främja undervisning om aktivt medborgarskap och etik, samt ett öppet klassrumsklimat för att främja toleranta och demokratiska attityder samt social, medborgerlig och interkulturell kompetens,

| b) | stärka kritiskt tänkande och medie- och informationskunnighet, framför allt när det gäller användningen av internet och sociala medier, för att öka medvetenheten om de risker som är förknippade med informationskällornas tillförlitlighet och för att bidra till gott omdöme, |
| --- | --- |

b)

stärka kritiskt tänkande och medie- och informationskunnighet, framför allt när det gäller användningen av internet och sociala medier, för att öka medvetenheten om de risker som är förknippade med informationskällornas tillförlitlighet och för att bidra till gott omdöme,

| c) | använda befintliga – eller, om så krävs, utveckla nya – strukturer som främjar att lärare, föräldrar, de studerande och samhället i stort deltar aktivt i skolverksamheten och |
| --- | --- |

c)

använda befintliga – eller, om så krävs, utveckla nya – strukturer som främjar att lärare, föräldrar, de studerande och samhället i stort deltar aktivt i skolverksamheten och

| d) | stödja möjligheter för unga människors demokratiska delaktighet och ett aktivt, kritiskt medvetet och ansvarsfullt samhällsengagemang. |
| --- | --- |

d)

stödja möjligheter för unga människors demokratiska delaktighet och ett aktivt, kritiskt medvetet och ansvarsfullt samhällsengagemang.

| 3. | Använda befintliga verktyg för att främja utbildning om medborgarskap på ett verkningsfullt sätt, däribland Europarådets kompetensram för en demokratikultur. |
| --- | --- |

3.

Tillhandahålla inkluderande utbildning

| 4. | Främja inkluderande utbildning för alla studerande, framför allt genom att






  a) | inkludera alla studerande i utbildning av god kvalitet från tidig ålder och under hela deras liv, |
| --- | --- | --- |

4.

a)

inkludera alla studerande i utbildning av god kvalitet från tidig ålder och under hela deras liv,

| b) | stödja alla studerande enligt deras individuella behov, inbegripet personer med missgynnad socioekonomisk bakgrund, med invandrarbakgrund och med särskilda behov, samt de mest begåvade studerande, |
| --- | --- |

b)

stödja alla studerande enligt deras individuella behov, inbegripet personer med missgynnad socioekonomisk bakgrund, med invandrarbakgrund och med särskilda behov, samt de mest begåvade studerande,

| c) | underlätta övergången mellan olika utbildningsvägar och utbildningsnivåer och göra det möjligt att tillhandahålla lämplig studie- och yrkesvägledning. |
| --- | --- |

c)

underlätta övergången mellan olika utbildningsvägar och utbildningsnivåer och göra det möjligt att tillhandahålla lämplig studie- och yrkesvägledning.

| 5. | Använda Europeiska byrån för utveckling av undervisning för elever med behov av särskilt stöd på frivillig basis och på ett verkningsfullt sätt för att genomföra och övervaka framgångsrika tillvägagångssätt för inkluderande undervisning i deras utbildningssystem. |
| --- | --- |

5.

Främja en europeisk dimension i undervisningen

| 6. | Främja en europeisk dimension i undervisningen genom att uppmuntra






  a) | förståelse av det europeiska sammanhanget och vårt gemensamma arv och våra gemensamma värden samt medvetenhet om unionens och dess medlemsstaters gemenskap och mångfald vad gäller samhälle, kultur och historia, |
| --- | --- | --- |

6.

a)

förståelse av det europeiska sammanhanget och vårt gemensamma arv och våra gemensamma värden samt medvetenhet om unionens och dess medlemsstaters gemenskap och mångfald vad gäller samhälle, kultur och historia,

| b) | förståelse av EU:s ursprung, värden och funktion, |
| --- | --- |

b)

förståelse av EU:s ursprung, värden och funktion,

| c) | elever och lärare att delta i e-Twinning-nätverket, gränsöverskridande utbyten och transnationella projekt, framför allt för skolor, |
| --- | --- |

c)

elever och lärare att delta i e-Twinning-nätverket, gränsöverskridande utbyten och transnationella projekt, framför allt för skolor,

| d) | gräsrotsprojekt för att öka medvetenheten om och förbättra förståelsen av Europeiska unionen i lärandemiljöer, framför allt genom direktkontakt med ungdomarna, däribland genom ett årligt firande, på frivillig basis, av en ”Europeiska unionens dag” i lärandemiljöer. |
| --- | --- |

d)

gräsrotsprojekt för att öka medvetenheten om och förbättra förståelsen av Europeiska unionen i lärandemiljöer, framför allt genom direktkontakt med ungdomarna, däribland genom ett årligt firande, på frivillig basis, av en ”Europeiska unionens dag” i lärandemiljöer.

Stödja lärare och undervisningen

| 7. | Göra det möjligt för lärare att främja gemensamma värden och skapa inkluderande utbildning genom att






  a) | hjälpa dem att förmedla gemensamma värden och främja ett aktivt medborgarskap och samtidigt förmedla en känsla av tillhörighet och reagera på de studerandes mångfacetterade behov genom olika åtgärder och |
| --- | --- | --- |

7.

a)

hjälpa dem att förmedla gemensamma värden och främja ett aktivt medborgarskap och samtidigt förmedla en känsla av tillhörighet och reagera på de studerandes mångfacetterade behov genom olika åtgärder och

| b) | främja formell utbildning och fortbildning, utbyten, ömsesidigt lärande och inbördes rådgivning samt vägledning och mentorskap för lärare. |
| --- | --- |

b)

främja formell utbildning och fortbildning, utbyten, ömsesidigt lärande och inbördes rådgivning samt vägledning och mentorskap för lärare.

Genomförandeåtgärder

| 8. | Se över och vid behov förbättra befintlig politik och praxis på områdena för utbildning och icke-formellt lärande i syfte att genomföra dessa rekommendationer. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Identifiera behov och öka allmänhetens delaktighet genom användning av befintliga uppgifter eller, om så krävs, genom insamling av nya uppgifter för att förbättra kunskapsbaserat beslutsfattande vad gäller de sociala och samhälleliga aspekterna av utbildning. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Fortsätta att samarbeta inom ramen för EU:s strategiska ramar för utbildning, unga, idrott och kultur genom ömsesidigt lärande, inbördes rådgivning och utbyte av god praxis i syfte att främja gemensamma värden. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Använda EU:s finansieringsinstrument på ett verkningsfullt sätt, framför allt Erasmus+, de europeiska struktur- och investeringsfonderna, programmet Kreativa Europa, programmet Ett Europa för medborgarna, programmet Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap och Horisont 2020, i syfte att genomföra dessa rekommendationer. |
| --- | --- |

11.

VÄLKOMNAR KOMMISSIONENS AVSIKT ATT

| 12. | stödja medlemsstaterna i genomförandet av bestämmelserna i denna rekommendation genom de tillgängliga verktygen och finansieringsinstrumenten, däribland Erasmus+-programmet, framför allt genom rörlighet i utbildningssyfte på alla nivåer av utbildning med fokus på skolor, transnationella projekt, e-Twinning-nätverket samt Jean Monnet-aktiviteter, |
| --- | --- |

12.

| 13. | stödja nationella och regionala politiska reformer och förbättringar inom den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) och eventuella framtida ramar på detta område, |
| --- | --- |

13.

| 14. | om så krävs, utveckla och regelbundet se över praktiska referensverktyg och vägledning för beslutsfattare och yrkesverksamma samt stödja forskning och involvering av berörda parter för att tillgodose kunskapsbehov, |
| --- | --- |

14.

| 15. | bedöma och utvärdera de åtgärder som har vidtagits till följd av denna rekommendation, framför allt inom ramen för Utbildning 2020, inbegripet utbildningsöversikten. |
| --- | --- |

15.

Utfärdad i Bryssel den 22 maj 2018.

På rådets vägnar

K. VALCHEV

Ordförande

---

(1)  COM(2017) 673 final.

1

(2)  EUCO 19/1/17 REV 1.

2

(3)  2015 års gemensamma rapport från rådet och kommissionen om genomförandet av den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) – Nya prioriteringar för det europeiska utbildningssamarbetet (EUT C 417, 15.12.2015, s. 25).

3

Nya prioriteringar för det europeiska utbildningssamarbetet

(4)  SWD(2018)13 final.

4

(5)  Kommissionens beslut av den 27 juli 2017 om inrättande av kommissionens högnivågrupp av experter på radikalisering (EUT C 252, 3.8.2017, s. 3).

5

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 7.6.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 195/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 195/6

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.8887 – Platinum Equity/LifeScan)

(Text av betydelse för EES)

(2018/C 195/02)

Kommissionen beslutade den 4 juni 2018 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32018M8887. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32018M8887. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 7.6.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 195/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 195/6

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.8771 – Total/Engie (Part of Liquefied Natural Gas Business))

(Text av betydelse för EES)

(2018/C 195/03)

Kommissionen beslutade den 11 april 2018 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32018M8771. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32018M8771. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 7.6.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 195/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 195/7

---

Rådets slutsatser om vägen mot en vision om ett europeiskt område för utbildning

(2018/C 195/04)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD,

som erinrar om den politiska bakgrunden till denna fråga, vilken återges i bilagan till dessa slutsatser,

ERINRAR OM ATT

| 1. | utbildningens sociala dimension i enlighet med vad som sägs i den första principen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter innebär att var och en har rätt till god, inkluderande utbildning och livslångt lärande för att bibehålla och tillägna sig färdigheter som gör att man kan delta fullt ut i samhället och klarar omställningar i arbetslivet, |
| --- | --- |

1.

| 2. | ledaragendan vid det sociala toppmötet i Göteborg den 17 november 2017 ägnades utbildning och kultur och att man där fastställde att det fanns politiskt stöd för ett antal specifika arbetsområden, huvudsakligen på grundval av kommissionens meddelande Stärka den europeiska identiteten genom utbildning och kultur, i vilket man lade fram idén att, med full respekt för subsidiaritetsprincipen, samarbeta för en gemensam vision om ett europeiskt område för utbildning som grundar sig på förtroende, ömsesidigt erkännande, samarbete och utbyte av bästa praxis, rörlighet och tillväxt och som ska fastställas senast 2025, |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europeiska rådets slutsatser av den 14 december 2017 som en uppföljning av toppmötet i Göteborg innebar att utbildningen placerades högt på Europas politiska dagordning och att det skapades en dynamik för att man ska kunna uppnå betydande framsteg på området, |
| --- | --- |

3.

ANSER ATT

| 4. | utbildning och kultur är avgörande för att föra européerna samman, för enskilda individers framtid och för unionen som helhet; alla européer bör kunna dra nytta av det mångfacetterade gemensamma kultur- och utbildningsarvet, |
| --- | --- |

4.

| 5. | ett europeiskt område för utbildning bör bygga på livslångt lärande, från förskoleverksamhet och barnomsorg till skola och yrkesutbildning till högre utbildning och vuxenutbildning, |
| --- | --- |

5.

| 6. | ett europeiskt område för utbildning bör främja och understödja rörlighet och samarbete på utbildningsområdet och stödja medlemsstaterna i moderniseringen av deras utbildningssystem, |
| --- | --- |

6.

| 7. | FRAMHÅLLER att den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) har utgjort en värdefull grund för fastställandet av gemensamma prioriteringar och för att stödja medlemsstaterna i moderniseringen av deras utbildningssystem, |
| --- | --- |

7.

| 8. | UPPMANAR medlemsstaterna att fortsätta att reflektera över en gemensam vision om ett europeiskt utbildningsområde, inklusive dess möjliga syfte, mål och ram, och dess koppling till den strategiska ramen för samarbete på utbildningsområdet efter 2020; uppföljningen av Utbildning 2020 – genom ett utökat samarbete mellan medlemsstaterna och med stöd av kommissionen – bör främja ömsesidigt lärande och stödja ytterligare insatser och åtgärder för att visionen om ett europeiskt område för utbildning ska bli verklighet; för att nå framsteg när det gäller visionen om ett europeiskt område för utbildning bör särskild uppmärksamhet fästas vid följande ämnesområden: |
| --- | --- |

8.

| 9. | ERASMUS+ |
| --- | --- |

9.

| 9.1 | FRAMHÅLLER att Erasmus+-programmet är ett synnerligen framgångsrikt EU-flaggskeppsinitiativ, som främjar rörlighet i utbildningssyfte inte bara i hela Europa utan även utanför Europas gränser och som väsentligt bidrar till att förbättra personlig utveckling och interkulturella kompetenser och till att stärka den Europeiska identiteten; det ligger dessutom till grund för ett EU-omspännande samarbete mellan utbildningsinstitutioner på alla nivåer, och det ökar EU:s konkurrenskraft och stärker främjandet av gemensamma europeiska värderingar, |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | VÄLKOMNAR resultatet av halvtidsutvärderingen av Erasmus+ och EFTERLYSER åtgärder för att öka och bredda deltagandet, fortsätta att fokusera på projektens genomslagskraft och kvalitet, främja högkvalitativ utbildning och ge fler tillgång till nästa generationens Erasmus+-program på rättvisa villkor t.ex. genom att stärka lika möjligheter och ge bättre tillgång till programmet till underrepresenterade regioner och grupper, förstagångssökande samt organisationer med mindre kapacitet inom programmets alla delar, varvid synergierna med andra EU-finansieringskällor kan stärkas och överlappning bör undvikas, |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | EFTERLYSER ytterligare förenklingar av regler och förfaranden för att ytterligare minska den administrativa bördan på samtliga nivåer, |
| --- | --- |

9.3

| 10. | DIGITALA FÄRDIGHETER OCH UTBILDNING |
| --- | --- |

10.

| 10.1 | UNDERSTRYKER vikten av att förbättra lärande och undervisning i den digitala eran och att främja utvecklingen av digital kompetens, som är en av nyckelkompetenserna i samband med livslångt lärande, genom att särskilt uppmärksamma Sofia-uppmaningen till handling om digitala färdigheter och utbildning samt kommissionens meddelande om handlingsplanen för digital utbildning, |
| --- | --- |

10.1

| 10.2 | FRAMHÅLLER att nästa generation av Erasmus+-programmet och andra relevanta unionsfinansieringsprogram bör stödja utbildningssystemens och utbildningsinfrastrukturens anpassning till den digitala eran, |
| --- | --- |

10.2

| 10.3 | UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT INOM RAMEN FÖR SINA RESPEKTIVE BEFOGENHETER |
| --- | --- |

10.3

| 10.3.1 | stödja modernisering av utbildningssystemen genom innovation, inbegripet genom att på ett pedagogiskt och innovativt sätt använda digital teknik och digitala metoder till stöd för utbildningens kvalitet och inkluderande natur, och genom lämplig användning av EU:s relevanta finansieringsprogram och verktyg, inbegripet det frivilliga självbedömningsverktyget Selfie, uppmuntra initiativ och samarbete mellan alla relevanta intressenter för att vidareutveckla utbildningen för att låta digitala färdigheter ingå i all undervisning och allt lärande, |
| --- | --- |

10.3.1

| 10.3.2 | vidta konkreta åtgärder för att främja utvecklingen av digital kompetens och mediekompetens hos alla européer för att bygga upp deras motståndskraft mot desinformation, propaganda och filterbubblor och för att utrusta alla medborgare, även sådana som tillhör missgynnade grupper, med de färdigheter som de behöver för att kunna använda digital teknik och internet för sitt välbefinnande och för sin delaktighet i samhället, |
| --- | --- |

10.3.2

| 10.3.3 | stimulera utbildning som främjar kreativitet och entreprenörskap och, när så är lämpligt och förenligt med befintliga rättsliga bestämmelser, främja samarbete mellan utbildningsväsendet och näringslivet och civilsamhället för att ge lärande och lärare möjlighet till kompetensutveckling och omskolning, inbegripet till exempel utveckling av utbildningsprogram för digitala färdigheter; erkänner det arbete som utförs av nätverket för immaterialrätt och utbildning, som administreras av Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet, |
| --- | --- |

10.3.3

| 11. | HÖGRE UTBILDNING |
| --- | --- |

11.

| 11.1 | ERINRAR OM de särskilda utmaningar som Europas sektor för högre utbildning står inför och som anges i rådets slutsatser om en ny EU-agenda för högre utbildning från november 2017, |
| --- | --- |

11.1

| 11.2. | ÄR MEDVETET OM det påvisade mervärdet av rörlighet i utbildningssyfte inom ramen för Erasmus+ och av strategiska partnerskap inom unionen för att främja samarbete inom den högre utbildningen samt av initiativ som exempelvis Europeiska institutet för innovation och teknik och Marie Skłodowska-Curie-åtgärder, |
| --- | --- |

11.2.

| 11.3 | ÄR MEDVETET OM hur viktigt det är att stärka det strategiska samarbetet mellan högre utbildningsanstalter i Europa genom en flexibel, obyråkratisk, inkluderande, öppen och transparent strategi ”nedifrån och upp”, |
| --- | --- |

11.3

| 11.4 | STÖDER framväxten av ”Europauniversitet”, i form av hållbara nätverk som skapas av universiteten själva och är geografiskt och socialt inkluderande, som fungerar friktionsfritt över gränserna och som skulle kunna spela en flaggskeppsroll vid inrättandet av ett europeiskt område för utbildning som helhet och på så sätt bidra till egenmakt för nya generationer av europeiska medborgare och en stärkt internationell konkurrenskraft för den högre utbildningen i Europa; ANSER att ”Europauniversitet” har potential att på ett betydande sätt öka rörligheten och främja hög kvalitet och excellens inom utbildning och forskning genom att förstärka kopplingen mellan undervisning, forskning och innovation samt kunskapsöverföring, genom att påvisa fördelarna med flerspråkigt lärande och erkännande av utbildningsbevis och genom att utveckla gemensamma program och projekt för utbildning och forskning. |
| --- | --- |

11.4

| 11.5 | UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT MED VEDERBÖRLIGT IAKTTAGANDE AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN och i nära samarbete med MEDLEMSSTATERNA ta fram och fastställa nyckelmålen och nyckelkonceptet för ”Europauniversitet” samt stödja deras utveckling, NOTERAR att kommissionen har inrättat en särskild grupp bestående av experter från medlemsstaterna i detta syfte, NOTERAR att urvalskriterierna för pilotfasen för ”Europauniversitet” kommer att utformas i enlighet med de förfaranden som anges i förordningen om Erasmus + (1), |
| --- | --- |

11.5

| 11.6 | UPPMANAR kommissionen att regelbundet rapportera till rådet om framstegen med att ta fram urvalskriterierna för pilotprojektet ”Europauniversitet”, UPPMANAR kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna och med utgångspunkt i resultaten av pilotprojektet, fundera på den framtida utformningen av ”Europauniversitet”, |
| --- | --- |

11.6

| 11.7 | BETONAR att samarbete mellan universitet och näringsliv är avgörande för att främja EU:s konkurrenskraft samt dess ekonomiska och sociala tillväxt, ERKÄNNER bidraget från EU-forumet för dialog mellan högskolan och näringslivet, FRAMHÅLLER behovet av kontinuerligt stöd till partnerskap mellan universitet och näringsliv för att öka deras potential att ta fram, undersöka och utveckla innovativ pedagogik, |
| --- | --- |

11.7

| 11.8 | UPPMANAR medlemsstaterna att med stöd av kommissionen främja åtgärder som stärker de högre utbildningsanstalternas entreprenörs- och innovationsförmåga, inbegripet med hjälp av självbedömningsverktyget HEInnovate, |
| --- | --- |

11.8

| 11.9 | UPPMANAR kommissionen att i nära samarbete med medlemsstaterna och med utgångspunkt i resultaten av pilotprojektet, utforska möjligheten att införa ett frivilligt EU-studentkort som bör bidra till bättre rörlighet i utbildningssyfte genom att säkerställa bättre tjänster för studenter och mindre administration för högre utbildningsanstalter, |
| --- | --- |

11.9

| 12. | HÖGKVALITATIV OCH INKLUDERANDE UTBILDNING |
| --- | --- |

12.

| 12.1. | ERINRAR OM att den europeiska pelaren för sociala rättigheter innebär att alla barn har rätt till överkomlig förskoleverksamhet och barnomsorg av god kvalitet, UNDERSTRYKER att ansträngningarna bör intensifieras för att uppnå de prioriteringar som fastställdes i rådets slutsatser från 2011 om förskola och barnomsorg och för att alla barn, inbegripet barn från socialekonomiskt missgynnade regioner och med alla socialekonomiska bakgrunder, ska ha tillgång till förskoleverksamhet och barnomsorg, |
| --- | --- |

12.1.

| 12.2 | FRAMHÅLLER behovet av att säkerställa hög kvalitet och inkluderande utbildning för att stödja alla lärandes utveckling, inbegripet genom att fokusera på de prioriteringar som anges i rådets slutsatser från november 2017 om utveckling av skolan och utbildning av hög kvalitet, |
| --- | --- |

12.2

| 12.3 | BETONAR behovet av att främja attraktionskraften hos och betydelsen av läraryrket och annan pedagogisk personals yrken samt av att stödja en kontinuerlig kompetensutveckling för dessa; även om många av framtidens yrken fortfarande är okända, hör detta yrke till dem som kommer att behålla sin centrala roll i samhället i en era som kännetecknas av sektorsövergripande teknisk innovation och artificiell intelligens; i sammanhanget bör lärarnas och den pedagogiska personalens rörlighet samt bättre kommunikation mellan organ ansvariga för deras utbildning främjas, |
| --- | --- |

12.3

| 12.4 | BETONAR att det är mycket viktigt att gemensamt verka för att minska andelen elever i Europa som avbryter skolgången i förtid och öka möjligheterna till lika tillgång till utbildning och grundläggande färdigheter för alla utsatta grupper, inbegripet barn till arbetstagare som flyttar till en annan medlemsstat under kortare eller längre perioder, |
| --- | --- |

12.4

| 12.5 | NOTERAR de svårigheter som barn och elever kan komma att möta när de återkommer till sina hemländers utbildningssystem efter perioder i utlandet vid fall av otillräcklig kommunikation mellan de nationella utbildningssystemen, |
| --- | --- |

12.5

| 12.6 | UPPMANAR medlemsstaterna att, i förekommande fall, med stöd av kommissionen undersöka hur man kan förbättra utbytet av information om elevers utbildningsbakgrund vid rörlighet, med bibehållen respekt för unionslagstiftning om skydd av personuppgifter, |
| --- | --- |

12.6

| 13. | SPRÅKINLÄRNING |
| --- | --- |

13.

| 13.1 | ÄR MEDVETET OM att kompetensen flerspråkighet utgör en viktig byggsten för ett europeiskt område för utbildning, FRAMHÅLLER att språk har en nyckelroll när det gäller att främja förståelse och mångfald samt främja europeiska värderingar och är av avgörande betydelse för personlig utveckling, rörlighet och samhällsdeltagande samt anställbarhet, |
| --- | --- |

13.1

| 13.2 | ERINRAR om den ambition som Europeiska rådet uttryckte i sina slutsatser från december 2017 när det gäller språkinlärning, |
| --- | --- |

13.2

| 13.3 | ERINRAR OM rådets slutsatser från maj 2014 om flerspråkighet och utvecklingen av språkkunskaper, där medlemsstaterna uppmanades att vidta och förbättra åtgärder i syfte att främja flerspråkighet och förbättra språkinlärningens och språkundervisningens kvalitet och effektivitet, |
| --- | --- |

13.3

| 14. | ERKÄNNANDE AV UTBILDNINGSBEVIS (2) |
| --- | --- |

14.

| 14.1 | ANSER att erkännandet av bevis avseende högre utbildning och avseende sekundärutbildning, inklusive yrkesutbildningskvalifikationer, och erkännandet av resultaten av studieperioder utomlands utgör viktiga byggstenar för ett europeiskt område för utbildning genom att de bidrar till att lärande kan röra sig friktionsfritt inom hela unionen, |
| --- | --- |

14.1

| 14.2 | FRAMHÅLLER vikten av samarbete mellan utbildningssystem, utbildningsanordnare och andra intressenter för att utveckla och genomföra politiken samt bidra till tillit genom kvalitetssäkring och förbättrade utvärderingsförfaranden, |
| --- | --- |

14.2

| 14.3 | ERINRAR om att i artikel 165.2 andra strecksatsen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt uppmanar unionen att verka för ett akademiskt erkännande av examensbevis och studietider på grundval av Lissabonkonventionen om erkännande av bevis avseende högre utbildning i Europaregionen med tillhörande texter i syfte att främja rörligheten för studerande och lärare, RESPEKTERAR FULLT UT medlemsstaternas uppgifter och befogenheter på detta område och BETONAR att de föreslagna lösningarna på unionsnivå bör grundas på öppenhet och förtroende, och bör beakta särdragen i medlemsstaternas utbildningssystem, |
| --- | --- |

14.3

FRAMHÅLLER DESSUTOM

| 15. | att initiativ som ingår i konceptet och framtida åtgärder som ska föreslås och genomföras som en del av ett europeiskt område för utbildning måste säkerställa komplementaritet och samstämmighet med avseende på de nationella utbildningssystemen och bör omfatta alla typer och nivåer av utbildning, inbegripet vuxenutbildning och yrkesutbildning. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1288/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av ”Erasmus+”: Unionens program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott och om upphävande av besluten nr 1719/2006/EG, nr 1720/2006/EG och nr 1298/2008/EG (EUT L 347, 20.12.2013, s. 50).

(2)  Utbildningsbevis enligt definitionen i artikel I i konventionen om erkännande av bevis avseende högre utbildning i Europaregionen (dvs. bevis avseende högre utbildning och bevis över utbildning som berättigar till tillträde till högre utbildning).

---

BILAGA

POLITISK BAKGRUND

1.

Rådets slutsatser om att förbereda ungdomar inför 2000-talet: Ett program för europeiskt samarbete på utbildningsområdet (21 november 2008).

2.

Rådets slutsatser om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete (”Utbildning 2020”) (den 12 maj 2009).

3.

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om att utveckla utbildningens roll i en väl fungerande kunskapstriangel (26 november 2009).

4.

Rådets slutsatser om förskola och barnomsorg: att ge våra barn bästa möjliga grund för morgondagens värld (19 och 20 maj 2011).

5.

Rådets slutsatser om moderniseringen av den högre utbildningen (28 och 29 november 2011).

6.

Rådets slutsatser om den högre utbildningens sociala dimension (16 och 17 maj 2013).

7.

Rådets slutsatser om den europeiska högre utbildningens globala dimension (25 och 26 november 2013).

8.

Rådets slutsatser om effektivt ledarskap inom utbildning (25 och 26 november 2013).

9.

Rådets slutsatser om flerspråkighet och utvecklingen av språkkunskaper (20 maj 2014).

10.

Förklaring om främjande av medborgarskap och de gemensamma värdena frihet, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning (Paris den 17 mars 2015).

11.

Rådets slutsatser om förskoleverksamhetens och den primära utbildningens roll när det gäller att främja kreativitet, innovation och digital kompetens (18 och 19 maj 2015).

12.

2015 års gemensamma rapport från rådet och kommissionen om genomförandet av den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) – Nya prioriteringar för det europeiska utbildningssamarbetet (23 och 24 november 2015).

13.

Rådets slutsatser om att minska andelen elever som lämnar skolan i förtid och främja framgång i skolan (23 och 24 november 2015).

14.

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om främjande av socioekonomisk utveckling och delaktighet i EU genom utbildning: utbildningens bidrag till den europeiska planeringsterminen 2016 (24 februari 2016).

15.

Rådets slutsatser om uppbyggande av mediekompetens och kritiskt tänkande genom utbildning (30 maj 2016).

16.

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En ny kompetensagenda för Europa: Samarbete för att stärka humankapitalet, anställbarheten och konkurrenskraften (10 juni 2016).

17.

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Förbättra och modernisera utbildningen (7 december 2016).

18.

Rådets rekommendation Kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna (19 december 2016).

19.

Rapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Halvtidsutvärdering av programmet Erasmus+ (2014–2020) (31 januari 2018).

20.

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om mångfaldspräglad inkludering i syfte att uppnå högkvalitativ utbildning för alla (17 februari 2017).

21.

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Stärka den europeiska identiteten genom utbildning och kultur: Europeiska kommissionens bidrag till toppmötet i Göteborg den 17 november 2017,

22.

Rådets rekommendation om uppföljning av utexaminerade (20 november 2017).

23.

Rådets slutsatser om en ny EU-agenda för högre utbildning (20 november 2017).

24.

Rådets slutsatser om utveckling av skolan och utbildning av hög kvalitet (20 november 2017).

25.

Europeiska rådets slutsatser (14 december 2017).

26.

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om handlingsplanen för digital utbildning (17 januari 2018).

27.

Rådets rekommendation om en europeisk ram för ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet (15 mars 2018).

28.

Rådets rekommendation om att främja gemensamma värden, inkluderande utbildning och en europeisk dimension i undervisningen (22 maj 2018).

29.

Rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (22 maj 2018).

---

| 7.6.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 195/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 195/13

---

Rådets slutsatser om ungdomars roll i uppbyggnaden av ett tryggt, sammanhållet och harmoniskt samhälle i Europa

(2018/C 195/05)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

SOM ERINRAR OM

| 1. | den politiska bakgrunden till denna fråga, som återges i bilagan till dessa slutsatser, |
| --- | --- |

1.

NOTERAR FÖLJANDE:

| 2. | Agendan om unga, fred och säkerhet, som återges i FN:s säkerhetsråds resolution 2250 (2015), där ungdomars viktiga och positiva bidrag till insatserna för att upprätthålla och främja fred och säkerhet ges ett erkännande och där den viktiga roll som ungdomar kan spela i arbetet med att förebygga och lösa konflikter bekräftas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Agenda 2030 för hållbar utveckling (nedan kallad Agenda 2030) som antogs av FN i september 2015, med målen för hållbar utveckling i centrum, utgör en förändringsinriktad politisk ram som syftar till att utrota fattigdom och uppnå en hållbar utveckling. Här vägs mot varandra de ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekterna, bland annat de viktiga frågorna samhällsstyrning och fredliga, harmoniska och inkluderande samhällen, och det slås fast att mål och delmål är starkt sammankopplade. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, där man avser att främja samhällelig motståndskraft även genom fördjupat arbete med utbildning, kultur och ungdomsfrågor i syfte att främja pluralism, samexistens och respekt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Det europeiska samförståndet om utveckling, där det fastställs att unga människor är aktörer för utveckling och förändring och att därmed, bl.a. tack vare deras innovationsförmåga, deras bidrag till Agenda 2030 är av avgörande betydelse, och där det försäkras att EU och dess medlemsstater även kommer att verka för att stärka ungdomars rättigheter och egenmakt i skötseln av allmänna angelägenheter, inbegripet genom att främja ungdomars deltagande i den lokala ekonomin och det lokala samhället samt inom beslutsfattandet, särskilt genom ungdomsorganisationer. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vitboken om EU:s framtid (1), där den viktiga rollen för europeiska värden betonas. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Det europeiska regionala samrådsmötet om unga, fred och säkerhet i Bryssel, Belgien, den 25–27 september 2017, som anordnades av Europeiska utrikestjänsten i partnerskap med FN:s befolkningsfond, FN:s stödkontor för fredsbyggande och viktiga civilsamhällesaktörer. |
| --- | --- |

7.

ÄR MEDVETET OM FÖLJANDE:

| 8. | Antalet unga i världen ökar – i dag finns 1,8 miljarder barn och ungdomar (15–24 år) i världen och de kommer att öka med 72 miljoner fram till [2025]. |
| --- | --- |

8.

| 9. | För närvarande finns 88,9 miljoner ungdomar i Europeiska unionen (2016). |
| --- | --- |

9.

| 10. | ”Delaktighet” och ”Ungdomar i världen” inkluderades, bland flera andra områden, som två prioriterade handlingsområden inom de förnyade ramarna för europeiskt samarbete på ungdomsområdet (2010–2018). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Agendan om unga, fred och säkerhet (2), som återges i FN:s säkerhetsråds resolution 2250 (2015) är relevant på både global nivå och europeisk nivå. Europa är ett av världens mest trygga områden. Men strukturella problem som klimatförändring, naturkatastrofer, människohandel, begränsade sysselsättningsmöjligheter och marginalisering som påverkar ungdomar i Europeiska unionen – tillsammans med det växande hotet från våldsinriktad radikalisering – leder till ett ifrågasättande av tanken om att Europa är en säker och fredlig kontinent. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Det finns ett behov av att erkänna unga människor som viktiga aktörer när det gäller att bygga upp demokratin, skapa fredliga berättelser, skapa social sammanhållning och främja europeiska värden. Det är viktigt att engagera och erkänna unga människor och aktörer på ungdomsområdet som viktiga allierade när det gäller att bygga upp motståndskraft för att bekämpa sådana problem, för att upprätthålla freden och förhindra våld och för att arbeta för ett inkluderande och fredligt samhälle. I detta sammanhang kan ungdomsarbetet spela en viktig roll för att lyfta fram ungdomars potential att spela en positiv roll i byggandet av ett tryggt, sammanhållet och fredligt samhälle. |
| --- | --- |

12.

BETONAR FÖLJANDE:

| 13. | Runtom i världen lever i dag fler än 600 miljoner unga i instabila eller konfliktdrabbade sammanhang (3). De återfinns bland dem som drabbas mest av de många olika formerna av våld, som ofta hänger samman – alltifrån smärre våldshandlingar till den organiserade brottslighet och de våldsamma, extremistiska terroristattacker som hemsöker deras samhällen – och lider enorma och långvariga mänskliga, sociala och ekonomiska konsekvenser. Det är därför av högsta vikt att utforma och genomföra politik och program som ger dem möjligheter att utveckla motståndskraft och bidrar till deras inkludering i samhället. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Många europeiska länder har under senare år haft hög ungdomsarbetslöshet och problem med socialt utanförskap. Till följd av det tar grupper av unga i allt större utsträckning sin tillflykt till negativa uttryck för populism, propaganda, hatspråk och främlingsfientlighet, som potentiellt kan leda till våldsbejakande extremism och skada vår mångkulturella identitet som européer. Därför är det av avgörande betydelse att unga stöttas för att ta till sig nya möjligheter såsom ny teknik och digitalisering och för att bemöta nya utmaningar såsom falska nyheter och globalisering. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Det är nödvändigt att beakta att agendan om unga, fred och säkerhet inte bara är en global agenda – den är också en europeisk agenda. I allmänhet har unga människor en helhetssyn på fredsupprätthållande och spelar således en viktig roll i arbetet med att motverka de olika typer av våld, diskriminering och orättvisor som drabbar dem, däribland våld i hemmet, könsrelaterat våld, propaganda, alla former av mobbning, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, etnisk diskriminering och bristande respekt genom olika instrument såsom interkulturell dialog genom rörlighet, ungdomsarbete, frivilligarbete samt icke-formellt och informellt lärande. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Unga människor är viktiga innovatörer och aktörer för förändring och deras bidrag bör stödjas och främjas aktivt och ses som värdefulla när det gäller att bygga upp ett fredligt samhälle och stödja demokratisk samhällsstyrning. Ungas deltagande främjar också delaktighet i samhällslivet och ett aktivt medborgarskap. Utbildning i demokratiskt medborgarskap, inbegripet digitalt medborgarskap, och i mänskliga rättigheter, inbegripet utbildning i fred och kritiskt tänkande, spelar dessutom en central roll för deras utveckling. I detta sammanhang kan samarbetet mellan Europeiska unionen och Europarådet utgöra ett värdefullt bidrag. |
| --- | --- |

16.

UNDERSTRYKER FÖLJANDE:

| 17. | Ungdomars rörlighet är nödvändig för utbyte av idéer, innovationsspridning, åtgärder för att komma till rätta med sysselsättningsproblem och sociala frågor, skapande av nära band människor emellan, stöd för personlig utveckling, främjande av tillägnande av så kallade mjuka och övergripande färdigheter samt av interkulturell kompetens och bekämpande av fördomar och diskriminering. Den bör därför främjas i syfte att uppnå ett inkluderande, sammanhållet och tryggt samhälle för alla. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Ungdomsarbete samt icke-formellt och informellt lärande har en viktig roll att spela när det gäller att ta itu med ungdomars marginalisering och radikalisering. Dessutom bidrar ungdomsarbete till bekämpningen av ungdomars marginalisering och radikalisering och gör det möjligt för ungdomar att bättre förstå mänskliga rättigheter och demokratiska värden i praktiken. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Det är av stor vikt att utveckla och främja internationellt samarbete mellan alla aktörer, däribland ungdomar, ungdomsarbetare, ungdomsledare och ungdomsorganisationer från Europeiska unionen och utanför den, eftersom detta utgör ett bidrag till förtroendeskapande och till utformningen av framtida förbindelser i och utanför Europa. |
| --- | --- |

19.

RÅDET FRAMHÅLLER FÖLJANDE ÅTGÄRDSOMRÅDEN:

A.   Sektorsövergripande samarbete som grundas på innovativa kommunikationsmetoder, utbyte av god praxis och en effektiv dialog

| 20. | Agendan om unga, fred och säkerhet rör både EU:s interna och externa politik när det gäller främjandet av hållbar utveckling, fred och säkerhet samt mänskliga rättigheter. Optimering av synergier och säkerställande av konsekvens mellan politiska lösningar på utmaningar som spänner över unionens interna och externa politik kan uppnås endast genom kombinerade insatser från många olika aktörer. |
| --- | --- |

20.

I DETTA SAMMANHANG UPPMANAR RÅDET MEDLEMSSTATERNA, EUROPEISKA KOMMISSIONEN OCH EUROPEISKA UTRIKESTJÄNSTEN ATT INOM SINA RESPEKTIVE BEFOGENHETSOMRÅDEN GÖRA FÖLJANDE:

| 21. | Främja sektorsövergripande samarbete som grundas på innovativa kommunikationsmetoder, utbyte av god praxis och en effektiv dialog mellan ungdomssektorn och olika politikområden samt relevanta myndigheter så att de överväger att inkludera ungdomar, ungdomsorganisationer och organisationer som arbetar för ungdomar som värdefulla samarbetspartner i arbetet med att förstärka motståndskraften hos samhällen och stater och med att bygga upp ett sammanhållet samhälle. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Mobilisera expertis, främja innovation och fördjupa partnerskap mellan flera aktörer mellan EU:s institutioner, medlemsstaterna, civilsamhället, ungdomar och aktörer inom och utanför ungdomsområdet genom att förstärka ungdomars roll i det fredsupprätthållande arbetet.
  Främja dialog, samarbete och utbyte av god praxis i samband med agendan om ungdomar, fred och säkerhet mellan viktiga aktörer, genom att förstärka kapitlet om globalt samarbete i Erasmus+ och andra mekanismer för utbyte av god praxis. Detta bör också innebära att ungdomar mobiliseras och att en koppling skapas mellan beslutsfattande myndigheter, ungdomsorganisationer och organisationer för ungdomar som arbetar för att upprätthålla freden och bygga ett sammanhållet och harmoniskt samhälle. |
| --- | --- |

22.

Främja dialog, samarbete och utbyte av god praxis i samband med agendan om ungdomar, fred och säkerhet mellan viktiga aktörer, genom att förstärka kapitlet om globalt samarbete i Erasmus+ och andra mekanismer för utbyte av god praxis. Detta bör också innebära att ungdomar mobiliseras och att en koppling skapas mellan beslutsfattande myndigheter, ungdomsorganisationer och organisationer för ungdomar som arbetar för att upprätthålla freden och bygga ett sammanhållet och harmoniskt samhälle.

B.   Strävan efter sammanhållna och harmoniska samhällen – med utgångspunkt i ett evidensbaserat tillvägagångssätt

| 23. | I en tid när Europa försöker komma till rätta med hatpropaganda och minska alla former av våld är det viktigt att utveckla en fredlig diskurs som främjar EU:s gemensamma värden (4) respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

23.

I DETTA SAMMANHANG UPPMANAR RÅDET EUROPEISKA KOMMISSIONEN OCH EUROPEISKA UTRIKESTJÄNSTEN ATT INOM SINA RESPEKTIVE BEFOGENHETSOMRÅDEN GÖRA FÖLJANDE:

| 24. | Främja, se över och lyfta fram god praxis när det gäller ungas roll för upprätthållande av fred och förebyggande av våld såsom en källa till kunskapsgenerering och ett värdefullt verktyg för att förändra ”negativa berättelser” om unga. Högkvalitativa resultat och evidensbaserade exempel på ungas bidrag till upprätthållande av freden och till solidaritet bör kartläggas och samlas in systematiskt i Europa, inbegripet i samarbete med medlemsstaterna inom ramen för wikin för ungdomsfrågor (Youth Wiki). |
| --- | --- |

24.

C.   Säkerställande av ett aktivt och meningsfullt deltagande för ungdomar i uppbyggandet av fredliga och inkluderande samhällen

| 25. | Ett aktivt och jämlikt deltagande (som stöds genom kapacitetsuppbyggnad) för ungdomar, särskilt de som har färre möjligheter på alla nivåer inom det medborgerliga och politiska livet, är en viktig förutsättning för uppbyggnaden av fredliga, sammanhållna och jämlika samhällen. Det är också viktigt att utrota fattigdom och socialt utanförskap som leder till att unga marginaliseras. |
| --- | --- |

25.

| 26. | I allt större utsträckning erkänns att unga är aktörer för förändring vid konfliktförebyggande, främjande av inkludering och social rättvisa och upprätthållande av freden. För att främja fred och stabilitet krävs ett globalt partnerskap mellan alla olika aktörer, ungdomar och organisationer för ungdomar som samtliga har en ytterst betydelsefull roll att spela i detta avseende. Ungdomsarbetet har också en viktig roll att spela i fredsbyggandet och främjandet av solidaritet. |
| --- | --- |

26.

I DETTA SAMMANHANG UPPMANAR RÅDET MEDLEMSSTATERNA, EUROPEISKA KOMMISSIONEN OCH EUROPEISKA UTRIKESTJÄNSTEN ATT INOM SINA RESPEKTIVE BEFOGENHETSOMRÅDEN GÖRA FÖLJANDE:

| 27. | Utöka möjligheterna till meningsfullt deltagande för unga i arbetet med att upprätthålla och främja fred och säkerhet på alla nivåer, där så är möjligt, genom deltagandebaserade mekanismer. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Underlätta tillgången till data och kunskaper från nyare studier och forskningsrön om ungdomars deltagande i det demokratiska livet i Europa för ungdomar, ungdomsorganisationer och andra aktörer. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Främja ett aktivt deltagande för unga i samhället, däribland unga med färre möjligheter, och gränsöverskridande rörlighet och kontakter mellan människor och därigenom underlätta utbyte av tankar och spridning av innovation genom pågående och framtida program. |
| --- | --- |

29.

I DETTA SAMMANHANG UPPMANAR RÅDET EUROPEISKA UTRIKESTJÄNSTEN ATT GÖRA FÖLJANDE:

| 30. | Fortsätta arbetet med EU:s medverkan när det gäller agendan om unga, fred och säkerhet samt viktiga interregionala engagemang (5), i partnerskap med FN och andra internationella organisationer, inbegripet den gradvisa utformningen av ett strategiskt partnerskap mellan EU och FN om ungdomar i fredsbyggande. |
| --- | --- |

30.

D.   Upprätthållande och främjande av den interkulturella dialogen mellan ungdomar i och utanför Europa

| 31. | Den interkulturella dialogen fyller flera olika funktioner och kan konstateras bidra till fred och säkerhet i EU och grannländerna. Deltagande i interkulturell dialog ger unga olika möjligheter att inta en ledande ställning, att främja försoning och minska fördomar, missförstånd och diskriminering mellan olika grupper samt att bekämpa hatpropaganda och våldsbejakande extremism med hjälp av en människorättsbaserad strategi. |
| --- | --- |

31.

I DETTA SAMMANHANG UPPMANAR RÅDET MEDLEMSSTATERNA, EUROPEISKA KOMMISSIONEN OCH EUROPEISKA UTRIKESTJÄNSTEN ATT INOM SINA RESPEKTIVE BEFOGENHETSOMRÅDEN GÖRA FÖLJANDE:

| 32. | Stödja internationellt ungdomssamarbete, dialog och ömsesidig förståelse mellan ungdomar, ungdomsarbetare, ungdomsledare och ungdomsorganisationer samt organisationer för ungdomar (6) från och utanför EU som ett viktigt verktyg för att främja europeiskt medborgarskap och demokratiseringsprocesser. |
| --- | --- |

32.

E.   Uppbyggnad av motståndskraft och kritiskt tänkande genom icke-formellt och informellt lärande och ett icke-hierarkiskt arbetssätt

| 33. | Ungdomars medvetenhet om och förståelse av EU:s gemensamma värden (7), såsom respekt för demokrati, jämlikhet, mänskliga rättigheter, solidaritet, medborgarskap och mångfald bör stödjas liksom deras medie- och informationskompetens. Detta bidrar till kritiskt tänkande och till medvetenhet och kunskap om hur information kan förvrängas och utnyttjas av våldsbejakande extremistgrupper för att sprida propaganda. |
| --- | --- |

33.

| 34. | I enlighet med vad som överenskommits och införts inom Europarådet är utbildning i demokratiskt medborgarskap och i mänskliga rättigheter nära förknippade med varandra och ömsesidigt stödjande (8). Denna icke-formella utbildningsmetod är ett instrument som huvudsakligen fokuserar på främjande av demokratiska rättigheter och skyldigheter samt aktivt deltagande inom de medborgerliga, politiska, sociala, ekonomiska, juridiska och kulturella delarna av samhället. |
| --- | --- |

34.

I DETTA SAMMANHANG UPPMANAR RÅDET MEDLEMSSTATERNA, EUROPEISKA KOMMISSIONEN OCH EUROPEISKA UTRIKESTJÄNSTEN ATT INOM SINA RESPEKTIVE BEFOGENHETSOMRÅDEN GÖRA FÖLJANDE:

| 35. | Överväga att vid behov främja och förstärka konceptet ”utbildning i demokratiskt medborgarskap och i mänskliga rättigheter”, vilket kan genomföras i formella och icke-formella utbildningsmiljöer och ett icke-hierarkiskt arbetssätt, med iakttagande av subsidiaritetsprincipen och utbildningsfriheten. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Ytterligare förstärka samarbetet med Europarådet inom ramen för partnerskapsavtalet. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  Dok. 6952/17.

(2)  FN:s utvecklingsprogram, UNDP:s ungdomsstrategi 2014–2017: Ökad egenmakt för ungdomar för en hållbar framtid (New York 2014).

(3)  Europarådets stadga om utbildning i demokratiskt medborgarskap och i mänskliga rättigheter.

(4)  Se artikel 2 i EU-fördraget.

(5)  Ungdomsspåret i femte toppmötet mellan AU och EU och initiativen inom ramen för Young Mediterranean Voices.

(6)  Med ungdomsorganisationer avses civilsamhällesorganisationer vars samordningsorgan huvudsakligen består av ungdomar. Med organisationer för ungdomar avses civilsamhällesorganisationer som tillhandahåller tjänster för ungdomar men vars samordningsorgan inte enbart består av ungdomar.

(7)  Se artikel 2 i EU-fördraget.

(8)  Europarådets stadga om utbildning i demokratiskt medborgarskap och i mänskliga rättigheter (antagen inom ramen för ministerkommitténs rekommendation CM/Rec(2010)7).

---

BILAGA

Vid antagandet av dessa slutsatser ERINRAR rådet särskilt om följande:

| 1. | Den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, med särskild tonvikt på motståndskraft. |
| --- | --- |

1.

Den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, med särskild tonvikt på motståndskraft.

| 2. | Det europeiska samförståndet om utveckling/rådets slutsatser om hållbar utveckling (2016). |
| --- | --- |

2.

Det europeiska samförståndet om utveckling/rådets slutsatser om hållbar utveckling (2016).

| 3. | EU:s övergripande strategi för kvinnor, fred och säkerhet. |
| --- | --- |

3.

EU:s övergripande strategi för kvinnor, fred och säkerhet.

| 4. | De reviderade riktlinjerna för EU:s strategi för att bekämpa radikalisering och rekrytering till terrorism (dok. 9640/16 och 14276/16). |
| --- | --- |

4.

De reviderade riktlinjerna för EU:s strategi för att bekämpa radikalisering och rekrytering till terrorism (dok. 9640/16 och 14276/16).

| 5. | Rådets slutsatser om ungdomsarbetets roll till stöd för ungdomars utveckling av viktiga livskunskaper som underlättar en lyckad övergång till vuxenlivet, ett aktivt medborgarskap och arbetslivet (dok. 9624/17). |
| --- | --- |

5.

Rådets slutsatser om ungdomsarbetets roll till stöd för ungdomars utveckling av viktiga livskunskaper som underlättar en lyckad övergång till vuxenlivet, ett aktivt medborgarskap och arbetslivet (dok. 9624/17).

| 6. | Rådets slutsatser om ungdomssektorns roll i ett integrerat och sektorsövergripande tillvägagångssätt för att förebygga och bekämpa våldsinriktad radikalisering bland ungdomar (dok. 9640/16). |
| --- | --- |

6.

Rådets slutsatser om ungdomssektorns roll i ett integrerat och sektorsövergripande tillvägagångssätt för att förebygga och bekämpa våldsinriktad radikalisering bland ungdomar (dok. 9640/16).

| 7. | EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019 (2015). |
| --- | --- |

7.

EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019 (2015).

| 8. | Stats- och regeringschefernas informella möte den 12 februari 2015, där Europeiska rådets medlemmar efterlyste en helhetsstrategi som innefattar initiativ avseende bland annat social integration, som är av stor vikt för att förebygga våldsinriktad radikalisering. |
| --- | --- |

8.

Stats- och regeringschefernas informella möte den 12 februari 2015, där Europeiska rådets medlemmar efterlyste en helhetsstrategi som innefattar initiativ avseende bland annat social integration, som är av stor vikt för att förebygga våldsinriktad radikalisering.

| 9. | Det uttalande som antogs av EU:s utbildningsministrar vid ett informellt möte i Paris den 17 mars 2015, där de ger vägledning om det europeiska samarbetet. Där underströks vikten av insatser för att förhindra och motverka marginalisering, intolerans, rasism och radikalisering, främja ungdomars medborgaranda och upprätthålla en ram för lika möjligheter för alla. |
| --- | --- |

9.

Det uttalande som antogs av EU:s utbildningsministrar vid ett informellt möte i Paris den 17 mars 2015, där de ger vägledning om det europeiska samarbetet. Där underströks vikten av insatser för att förhindra och motverka marginalisering, intolerans, rasism och radikalisering, främja ungdomars medborgaranda och upprätthålla en ram för lika möjligheter för alla.

| 10. | Rådets slutsatser av den 17 juni 2015 om den förnyade strategin för inre säkerhet, där man ser de särskilda frågorna avståndstagande, rehabilitering och avradikalisering eller bekämpning av radikalisering som en prioriterad åtgärd under de kommande åren (dok. 9416/15). |
| --- | --- |

10.

Rådets slutsatser av den 17 juni 2015 om den förnyade strategin för inre säkerhet, där man ser de särskilda frågorna avståndstagande, rehabilitering och avradikalisering eller bekämpning av radikalisering som en prioriterad åtgärd under de kommande åren (dok. 9416/15).

| 11. | EU:s arbetsplan för ungdomsfrågor för 2016–2018, som fokuserar på ökad social delaktighet för alla ungdomar, med beaktande av underliggande europeiska värden och ungdomsarbetets roll i både den digitala världen och den icke-digitala världen. |
| --- | --- |

11.

EU:s arbetsplan för ungdomsfrågor för 2016–2018, som fokuserar på ökad social delaktighet för alla ungdomar, med beaktande av underliggande europeiska värden och ungdomsarbetets roll i både den digitala världen och den icke-digitala världen.

| 12. | Rådets och kommissionens gemensamma rapport 2015 om genomförandet av de förnyade ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018), där det underströks att unga ska ha möjlighet att växa upp i inkluderande samhällen präglade av mångfald, baserade på demokratiska, europeiska värderingar. Den gemensamma ungdomsrapporten visar också på behovet av att skapa fler möjligheter för unga människor från alla bakgrunder, särskilt för dem som riskerar att hamna i ett utanförskap. |
| --- | --- |

12.

Rådets och kommissionens gemensamma rapport 2015 om genomförandet av de förnyade ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018), där det underströks att unga ska ha möjlighet att växa upp i inkluderande samhällen präglade av mångfald, baserade på demokratiska, europeiska värderingar. Den gemensamma ungdomsrapporten visar också på behovet av att skapa fler möjligheter för unga människor från alla bakgrunder, särskilt för dem som riskerar att hamna i ett utanförskap.

| 13. | Samarbetet mellan Europeiska kommissionen och Europarådet inom ramen för partnerskapsavtalet. |
| --- | --- |

13.

Samarbetet mellan Europeiska kommissionen och Europarådet inom ramen för partnerskapsavtalet.

| 14. | Den europeiska säkerhetsagendan av den 28 april 2015, där kommissionen framhåller att ungdomars deltagande är en viktig faktor när det gäller att förebygga radikalisering genom att främja europeiska värderingar och social delaktighet och också omnämner nätverket för kunskapsspridning om radikalisering (RAN-nätverket), en europeisk paraplyorganisation som möjliggör utbyte av erfarenheter och praxis för att underlätta tidig upptäckt av radikalisering och utformningen av förebyggande och avståndstagande strategier på lokal nivå. |
| --- | --- |

14.

Den europeiska säkerhetsagendan av den 28 april 2015, där kommissionen framhåller att ungdomars deltagande är en viktig faktor när det gäller att förebygga radikalisering genom att främja europeiska värderingar och social delaktighet och också omnämner nätverket för kunskapsspridning om radikalisering (RAN-nätverket), en europeisk paraplyorganisation som möjliggör utbyte av erfarenheter och praxis för att underlätta tidig upptäckt av radikalisering och utformningen av förebyggande och avståndstagande strategier på lokal nivå.

| 15. | Europaparlamentets resolution av den 25 november 2015 om att förhindra att EU-medborgare radikaliseras och rekryteras av terroristorganisationer. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2015 om att förhindra att EU-medborgare radikaliseras och rekryteras av terroristorganisationer.

| 16. | FN:s säkerhetsråds resolution 2250 (2015) om ungdomar, fred och säkerhet. |
| --- | --- |

16.

FN:s säkerhetsråds resolution 2250 (2015) om ungdomar, fred och säkerhet.

| 17. | Ministerkommitténs 125:e session – Handlingsplanen från Europarådets ministerkommitté (Bryssel den 19 maj 2015), CM(2015) 74 final, för bekämpande av våldsbejakande extremism och radikalisering som leder till terrorism och FN:s handlingsplan för att förebygga våldsbejakande extremism. |
| --- | --- |

17.

Ministerkommitténs 125:e session – Handlingsplanen från Europarådets ministerkommitté (Bryssel den 19 maj 2015), CM(2015) 74 final, för bekämpande av våldsbejakande extremism och radikalisering som leder till terrorism och FN:s handlingsplan för att förebygga våldsbejakande extremism.

| 18. | Riktlinjerna för ungdomars deltagande i fredsbyggande från FN:s organövergripande arbetsgrupp för ungdomar och fredsuppbyggnad. |
| --- | --- |

18.

Riktlinjerna för ungdomars deltagande i fredsbyggande från FN:s organövergripande arbetsgrupp för ungdomar och fredsuppbyggnad.

---

Europeiska kommissionen

| 7.6.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 195/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 195/19

---

Eurons växelkurs (1)

6 juni 2018

(2018/C 195/06)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1765 |
| JPY | japansk yen | 129,57 |
| DKK | dansk krona | 7,4436 |
| GBP | pund sterling | 0,87683 |
| SEK | svensk krona | 10,2760 |
| CHF | schweizisk franc | 1,1629 |
| ISK | isländsk krona | 123,70 |
| NOK | norsk krona | 9,5238 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,648 |
| HUF | ungersk forint | 318,64 |
| PLN | polsk zloty | 4,2753 |
| RON | rumänsk leu | 4,6534 |
| TRY | turkisk lira | 5,4078 |
| AUD | australisk dollar | 1,5365 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5150 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,2328 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6702 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5685 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 255,45 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 15,0421 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,5230 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3878 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 300,41 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6704 |
| PHP | filippinsk peso | 61,697 |
| RUB | rysk rubel | 72,9345 |
| THB | thailändsk baht | 37,530 |
| BRL | brasiliansk real | 4,4924 |
| MXN | mexikansk peso | 23,9686 |
| INR | indisk rupie | 78,7310 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1765

JPY

japansk yen

129,57

DKK

dansk krona

7,4436

GBP

pund sterling

0,87683

SEK

svensk krona

10,2760

CHF

schweizisk franc

1,1629

ISK

isländsk krona

123,70

NOK

norsk krona

9,5238

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,648

HUF

ungersk forint

318,64

PLN

polsk zloty

4,2753

RON

rumänsk leu

4,6534

TRY

turkisk lira

5,4078

AUD

australisk dollar

1,5365

CAD

kanadensisk dollar

1,5150

HKD

Hongkongdollar

9,2328

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6702

SGD

singaporiansk dollar

1,5685

KRW

sydkoreansk won

1 255,45

ZAR

sydafrikansk rand

15,0421

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,5230

HRK

kroatisk kuna

7,3878

IDR

indonesisk rupiah

16 300,41

MYR

malaysisk ringgit

4,6704

PHP

filippinsk peso

61,697

RUB

rysk rubel

72,9345

THB

thailändsk baht

37,530

BRL

brasiliansk real

4,4924

MXN

mexikansk peso

23,9686

INR

indisk rupie

78,7310

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 7.6.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 195/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 195/20

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 6 juni 2018

om fastställande av ett arbetsprogram för bedömning av ansökningar om förnyade godkännanden av verksamma ämnen som löper ut 2022, 2023 och 2024 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009

(Text av betydelse för EES)

(2018/C 195/07)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artikel 18, och

av följande skäl:

| (1) | För ett stort antal verksamma ämnen som har blivit godkända i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009 och som är förtecknade i delarna B och E i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (2) löper godkännandeperioden ut mellan den 1 januari 2022 och den 31 december 2024. Del C i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 686/2012 (3) innehåller en förteckning över dessa verksamma ämnen och utser de medlemsstater som ska utvärdera ämnena; för varje verksamt ämne anges en rapporterande och en medrapporterande medlemsstat vid tillämpningen av förnyelseförfarandet. |
| --- | --- |

(1)

För ett stort antal verksamma ämnen som har blivit godkända i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009 och som är förtecknade i delarna B och E i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (2) löper godkännandeperioden ut mellan den 1 januari 2022 och den 31 december 2024. Del C i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 686/2012 (3) innehåller en förteckning över dessa verksamma ämnen och utser de medlemsstater som ska utvärdera ämnena; för varje verksamt ämne anges en rapporterande och en medrapporterande medlemsstat vid tillämpningen av förnyelseförfarandet.

| (2) | På grund av den tid och de resurser som krävs för att medlemsstaterna och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) ska kunna bedöma ansökningarna om förnyade godkännanden av de berörda verksamma ämnena, måste ett arbetsprogram fastställas genom vilket likartade verksamma ämnen förs samman och prioriteringar fastställs på grundval av säkerhetshänsyn till människors och djurs hälsa eller miljön i enlighet med artikel 18 i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

(2)

På grund av den tid och de resurser som krävs för att medlemsstaterna och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) ska kunna bedöma ansökningarna om förnyade godkännanden av de berörda verksamma ämnena, måste ett arbetsprogram fastställas genom vilket likartade verksamma ämnen förs samman och prioriteringar fastställs på grundval av säkerhetshänsyn till människors och djurs hälsa eller miljön i enlighet med artikel 18 i förordning (EG) nr 1107/2009.

| (3) | Ämnen som på grund av sina egenskaper eventuellt inte förväntas uppfylla de kriterier för godkännande som anges i punkterna 3.6.2–3.6.5 och punkt 3.7 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 bör identifieras, och bedömningen av dem bör prioriteras. |
| --- | --- |

(3)

Ämnen som på grund av sina egenskaper eventuellt inte förväntas uppfylla de kriterier för godkännande som anges i punkterna 3.6.2–3.6.5 och punkt 3.7 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 bör identifieras, och bedömningen av dem bör prioriteras.

| (4) | Bland de verksamma ämnen som förtecknas i del C i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 686/2012 bör identifiering ske av de ämnen som är förtecknade i del E i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 som kandidatämnen för substitution för vilka godkännandeperioderna, på grund av ämnenas egenskaper, inte överstiger sju år. Ämnen som är förtecknade i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/408 (4) som kandidatämnen för substitution bör också identifieras. Programmet bör prioritera bedömningen av dem. |
| --- | --- |

(4)

Bland de verksamma ämnen som förtecknas i del C i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 686/2012 bör identifiering ske av de ämnen som är förtecknade i del E i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 som kandidatämnen för substitution för vilka godkännandeperioderna, på grund av ämnenas egenskaper, inte överstiger sju år. Ämnen som är förtecknade i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/408 (4) som kandidatämnen för substitution bör också identifieras. Programmet bör prioritera bedömningen av dem.

| (5) | De verksamma ämnena fluxapyroxad, bixafen, sedaxan, penflufen och pentiopyrad har likartade egenskaper. De verksamma ämnena dinatriumfosfonat och kaliumfosfonater har likartade egenskaper. De verksamma ämnena eugenol, geraniol och tymol har likartade egenskaper. De verksamma ämnena Trichoderma atroviride (stam I-1237) och Trichoderma asperellum (stam T34) har likartade egenskaper. De verksamma ämnena bensovindiflupyr och isopyrazam har också likartade egenskaper. När det gäller ämnen med likartade egenskaper bör tidsplanen för bedömningen samordnas med den expertgranskning som utförs av myndigheten, och dokumentationen för dessa ämnen bör lämnas in till de rapporterande medlemsstaterna för respektive ämne inom samma tidsram. |
| --- | --- |

(5)

De verksamma ämnena fluxapyroxad, bixafen, sedaxan, penflufen och pentiopyrad har likartade egenskaper. De verksamma ämnena dinatriumfosfonat och kaliumfosfonater har likartade egenskaper. De verksamma ämnena eugenol, geraniol och tymol har likartade egenskaper. De verksamma ämnena Trichoderma atroviride (stam I-1237) och Trichoderma asperellum (stam T34) har likartade egenskaper. De verksamma ämnena bensovindiflupyr och isopyrazam har också likartade egenskaper. När det gäller ämnen med likartade egenskaper bör tidsplanen för bedömningen samordnas med den expertgranskning som utförs av myndigheten, och dokumentationen för dessa ämnen bör lämnas in till de rapporterande medlemsstaterna för respektive ämne inom samma tidsram.

| (6) | Sett till de tillgängliga resurserna hos de myndigheter som bedömer ansökningarna av förnyat godkännande är det möjligt att prioriteringarna för bedömningen av ämnen i enlighet med detta beslut leder till att godkännandeperioden för vissa andra verksamma ämnen hinner löpa ut innan ett beslut har fattats om förnyat godkännande för dessa ämnen. I sådana fall bör godkännandeperioden för det verksamma ämnet i god tid förlängas i enlighet med artikel 17 i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

(6)

Sett till de tillgängliga resurserna hos de myndigheter som bedömer ansökningarna av förnyat godkännande är det möjligt att prioriteringarna för bedömningen av ämnen i enlighet med detta beslut leder till att godkännandeperioden för vissa andra verksamma ämnen hinner löpa ut innan ett beslut har fattats om förnyat godkännande för dessa ämnen. I sådana fall bör godkännandeperioden för det verksamma ämnet i god tid förlängas i enlighet med artikel 17 i förordning (EG) nr 1107/2009.

| (7) | I artikel 18 i förordning (EG) nr 1107/2009 anges att likartade verksamma ämnen ska föras samman utifrån prioriteringar gällande bedömningen av dem, och den innehåller även specifika moment som arbetsprogrammet ska omfatta. Genomförandeförordningarna (EU) nr 844/2012 och (EU) nr 686/2012 genomför punkterna a–e respektive punkt f i artikel 18 andra stycket i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

(7)

I artikel 18 i förordning (EG) nr 1107/2009 anges att likartade verksamma ämnen ska föras samman utifrån prioriteringar gällande bedömningen av dem, och den innehåller även specifika moment som arbetsprogrammet ska omfatta. Genomförandeförordningarna (EU) nr 844/2012 och (EU) nr 686/2012 genomför punkterna a–e respektive punkt f i artikel 18 andra stycket i förordning (EG) nr 1107/2009.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Härmed antas det arbetsprogram som återfinns i bilagan till detta beslut.

Utfärdat i Bryssel den 6 juni 2018.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 av den 25 maj 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller förteckningen över godkända verksamma ämnen (EUT L 153, 11.6.2011, s. 1).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 686/2012 av den 26 juli 2012 om utseende av de medlemsstater som vid tillämpningen av förnyelseförfarandet ska utvärdera verksamma ämnen vars godkännandeperiod löper ut senast den 31 december 2018 (EUT L 200, 27.7.2012, s. 5).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/408 av den 11 mars 2015 om genomförande av artikel 80.7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upprättande av en förteckning över kandidatämnen för substitution (EUT L 67, 12.3.2015, s. 18).

4

---

BILAGA

1.

Arbetsprogrammet gäller verksamma ämnen som har blivit godkända i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009 och är förtecknade i del C i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 686/2012.

2.

| a) | Bedömningen av ansökningar om förnyade godkännanden ska prioriteras för sådana verksamma ämnen som på grund av sina egenskaper eventuellt inte förväntas uppfylla de kriterier för godkännande som anges i punkterna 3.6.2–3.6.5 och punkt 3.7 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009. Sådana bedömningar ska därför utföras omedelbart eller så snart som möjligt. |
| --- | --- |

a)

Bedömningen av ansökningar om förnyade godkännanden ska prioriteras för sådana verksamma ämnen som på grund av sina egenskaper eventuellt inte förväntas uppfylla de kriterier för godkännande som anges i punkterna 3.6.2–3.6.5 och punkt 3.7 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009. Sådana bedömningar ska därför utföras omedelbart eller så snart som möjligt.

| b) | Bedömningen av ansökningar om förnyade godkännanden ska prioriteras för sådana verksamma ämnen som förtecknas i del E i bilagan till förordning (EU) nr 540/2011 som kandidatämnen för substitution som på grund av sina egenskaper är godkända under en period på högst sju år. Dessutom ska bedömningen av ansökningar om förnyade godkännanden prioriteras för sådana verksamma ämnen som förtecknas i bilagan till genomförandeförordning (EU) 2015/408. Sådana bedömningar ska därför utföras omedelbart eller så snart som möjligt. |
| --- | --- |

b)

Bedömningen av ansökningar om förnyade godkännanden ska prioriteras för sådana verksamma ämnen som förtecknas i del E i bilagan till förordning (EU) nr 540/2011 som kandidatämnen för substitution som på grund av sina egenskaper är godkända under en period på högst sju år. Dessutom ska bedömningen av ansökningar om förnyade godkännanden prioriteras för sådana verksamma ämnen som förtecknas i bilagan till genomförandeförordning (EU) 2015/408. Sådana bedömningar ska därför utföras omedelbart eller så snart som möjligt.

| c) | Med beaktande av de likartade egenskaperna ska godkännandeperioden, i de fall dokumentationen lämnats in vid olika tidpunkter, vid behov förlängas i god tid i enlighet med artikel 17 i förordning (EG) nr 1107/2009 så att tidsplanen för bedömningen samordnas med den expertgranskning som utförs av myndigheten när det gäller följande ämnen:






  i) | Fluxapyroxad, bixafen, sedaxan, penflufen och pentiopyrad. |
| --- | --- | --- |

c)

Med beaktande av de likartade egenskaperna ska godkännandeperioden, i de fall dokumentationen lämnats in vid olika tidpunkter, vid behov förlängas i god tid i enlighet med artikel 17 i förordning (EG) nr 1107/2009 så att tidsplanen för bedömningen samordnas med den expertgranskning som utförs av myndigheten när det gäller följande ämnen:

i)

Fluxapyroxad, bixafen, sedaxan, penflufen och pentiopyrad.

| ii) | Dinatriumfosfonat och kaliumfosfonater. |
| --- | --- |

ii)

Dinatriumfosfonat och kaliumfosfonater.

| iii) | Eugenol, geraniol och tymol. |
| --- | --- |

iii)

Eugenol, geraniol och tymol.

| iv) | Trichoderma atroviride (stam I-1237) och Trichoderma asperellum (stam T34). |
| --- | --- |

iv)

Trichoderma atroviride (stam I-1237) och Trichoderma asperellum (stam T34).

| v) | Bensovindiflupyr och isopyrazam. |
| --- | --- |

v)

Bensovindiflupyr och isopyrazam.

| d) | Om godkännandet av vissa verksamma ämnen som inte omfattas av leden a och b sannolikt kommer att löpa ut av orsaker som sökanden inte råder över innan något beslut har fattats om förnyat godkännande av dessa ämnen, ska godkännandeperioden för dessa verksamma ämnen i god tid förlängas i enlighet med artikel 17 i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

d)

Om godkännandet av vissa verksamma ämnen som inte omfattas av leden a och b sannolikt kommer att löpa ut av orsaker som sökanden inte råder över innan något beslut har fattats om förnyat godkännande av dessa ämnen, ska godkännandeperioden för dessa verksamma ämnen i god tid förlängas i enlighet med artikel 17 i förordning (EG) nr 1107/2009.

---

Revisionsrätten

| 7.6.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 195/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 195/23

---

Särskild rapport nr 12/2018

Bredband i EU:s medlemsstater: trots framsteg kommer inte alla Europa 2020-målen att uppnås

(2018/C 195/08)

Europeiska revisionsrätten meddelar härmed att särskild rapport nr 12/2018 Bredband i EU:s medlemsstater: trots framsteg kommer inte alla Europa 2020-målen att uppnås just har offentliggjorts.

Rapporten finns på Europeiska revisionsrättens webbplats: http://eca.europa.eu

---

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas ständiga kommitté

| 7.6.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 195/24 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 195/24

---

Farliga ämnen – Förteckning över tillståndsbeslut fattade av Eftastaterna i EES i enlighet med artikel 64.8 i förordning (EG) nr 1907/2006 (Reach) under första halvåret 2016

(2018/C 195/09)

Underkommitté I – fri rörlighet för varor

För gemensamma EES-kommitténs kännedom

Med hänvisning till gemensamma EES-kommitténs beslut nr 25/2008 av den 14 mars 2008 uppmanas gemensamma EES-kommittén att vid mötet den 2 december 2016 notera följande förteckning över tillståndsbeslut fattade på grundval av artikel 64.8 i förordning (EG) nr 1907/2006 (Reach) mellan den 1 januari och 30 juni 2016:

---

BILAGA

Förteckning över tillståndsbeslut

Följande tillståndsbeslut har fattats av Eftastaterna i EES i enlighet med artikel 64.8 i förordning (EG) nr 1907/2006 (Reach) mellan den 1 januari och den 30 juni 2016:

| Ämnesnamn | Kommissionens beslut i enlighet med artikel 64.8 i förordning (EG) nr 1907/2006 | Land | Datum för beslutet |
| --- | --- | --- | --- |
| Trikloretylen | C(2015) 8093 | Island | 14 januari 2016 |
| Hexabrom-cyklododekan (HBCDD) | C(2015) 9812 | Liechtenstein | 19 januari 2016 |
| Hexabrom-cyklododekan (HBCDD) | C(2015) 9812 | Norge | 2 februari 2016 |
| Dibutylftalat (DBP) | C(2016) 2003 | Liechtenstein | 18 april 2016 |
| Dibutylftalat (DBP) | C(2016) 2003 | Norge | 26 april 2016 |

Ämnesnamn

Kommissionens beslut i enlighet med artikel 64.8 i förordning (EG) nr 1907/2006

Land

Datum för beslutet

Trikloretylen

C(2015) 8093

Island

14 januari 2016

Hexabrom-cyklododekan (HBCDD)

C(2015) 9812

Liechtenstein

19 januari 2016

Hexabrom-cyklododekan (HBCDD)

C(2015) 9812

Norge

2 februari 2016

Dibutylftalat (DBP)

C(2016) 2003

Liechtenstein

18 april 2016

Dibutylftalat (DBP)

C(2016) 2003

Norge

26 april 2016

---

| 7.6.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 195/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 195/25

---

Farliga ämnen – Förteckning över tillståndsbeslut fattade av Eftastaterna i EES i enlighet med artikel 64.8 i förordning (EG) nr 1907/2006 (Reach) under andra halvåret 2016

(2018/C 195/10)

Underkommitté I – fri rörlighet för varor

För gemensamma EES-kommitténs kännedom

Med hänvisning till gemensamma EES-kommitténs beslut nr 25/2008 av den 14 mars 2008 uppmanas gemensamma EES-kommittén att vid mötet den 17 mars 2017 notera följande förteckning över tillståndsbeslut fattade på grundval av artikel 64.8 i förordning (EG) nr 1907/2006 (Reach) mellan den 1 juli och den 31 december 2016.

---

BILAGA

Förteckning över tillståndsbeslut

Följande tillståndsbeslut har fattats av Eftastaterna i EES i enlighet med artikel 64.8 i förordning (EG) nr 1907/2006 (Reach) mellan den 1 juli och den 31 december 2016:

| Ämnesnamn | Kommissionens beslut i enlighet med artikel 64.8 i förordning (EG) nr 1907/2006 | Land | Datum för beslutet |
| --- | --- | --- | --- |
| Hexabromcyklododekan | C(2015) 9812 | Island | 29 augusti 2016 |
| Dibutylftalat (DBP) | C(2016) 2003 | Island | 29 augusti 2016 |
| Bis(2-etylhexyl)ftalat (DEHP) | C(2016) 3549 | Island | 29 augusti 2016 |
| Bis(2-etylhexyl)ftalat (DEHP) | C(2016) 3549 | Liechtenstein | 11 juli 2016 |
| Bis(2-etylhexyl)ftalat (DEHP) | C(2016) 3549 | Norge | 5 juli 2016 |
| Blysulfokromat gul och blykromatmolybdatsulfat | C(2016) 5644 | Liechtenstein | 3 oktober 2016 |
| Blysulfokromat gul och blykromatmolybdatsulfat | C(2016) 5644 | Norge | 4 oktober 2016 |
| Trikloretylen | C(2016) 7581 | Island | 29 december 2016 |
| Trikloretylen | C(2016) 7581 | Liechtenstein | 14 december 2016 |
| Trikloretylen | C(2016) 7581 | Norge | 16 december 2016 |
| Trikloretylen | C(2016) 7607 | Island | 29 december 2016 |
| Trikloretylen | C(2016) 7607 | Liechtenstein | 14 december 2016 |
| Trikloretylen | C(2016) 7607 | Norge | 16 december 2016 |
| Trikloretylen | C(2016) 7609 | Island | 29 december 2016 |
| Trikloretylen | C(2016) 7609 | Liechtenstein | 14 december 2016 |
| Trikloretylen | C(2016) 7609 | Norge | 16 december 2016 |

Ämnesnamn

Kommissionens beslut i enlighet med artikel 64.8 i förordning (EG) nr 1907/2006

Land

Datum för beslutet

Hexabromcyklododekan

C(2015) 9812

Island

29 augusti 2016

Dibutylftalat (DBP)

C(2016) 2003

Island

29 augusti 2016

Bis(2-etylhexyl)ftalat (DEHP)

C(2016) 3549

Island

29 augusti 2016

Bis(2-etylhexyl)ftalat (DEHP)

C(2016) 3549

Liechtenstein

11 juli 2016

Bis(2-etylhexyl)ftalat (DEHP)

C(2016) 3549

Norge

5 juli 2016

Blysulfokromat gul och blykromatmolybdatsulfat

C(2016) 5644

Liechtenstein

3 oktober 2016

Blysulfokromat gul och blykromatmolybdatsulfat

C(2016) 5644

Norge

4 oktober 2016

Trikloretylen

C(2016) 7581

Island

29 december 2016

Trikloretylen

C(2016) 7581

Liechtenstein

14 december 2016

Trikloretylen

C(2016) 7581

Norge

16 december 2016

Trikloretylen

C(2016) 7607

Island

29 december 2016

Trikloretylen

C(2016) 7607

Liechtenstein

14 december 2016

Trikloretylen

C(2016) 7607

Norge

16 december 2016

Trikloretylen

C(2016) 7609

Island

29 december 2016

Trikloretylen

C(2016) 7609

Liechtenstein

14 december 2016

Trikloretylen

C(2016) 7609

Norge

16 december 2016

---

| 7.6.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 195/26 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 195/26

---

Läkemedel – Förteckningar över försäljningstillstånd som beviljats av Eftastaterna i EES under andra halvåret 2016

(2018/C 195/11)

Underkommitté I – Fri rörlighet för varor

För gemensamma EES-kommitténs kännedom

Med hänvisning till gemensamma EES-kommitténs beslut nr 74/1999 av den 28 maj 1999 uppmanas gemensamma EES-kommittén att vid mötet den 17 mars 2017 notera följande förteckningar över försäljningstillstånd för läkemedel under perioden 1 juli–31 december 2016:

| Bilaga I | Förteckning över nya försäljningstillstånd |
| --- | --- |
| Bilaga II | Förteckning över förlängda försäljningstillstånd |
| Bilaga III | Förteckning över utvidgade försäljningstillstånd |
| Bilaga IV | Förteckning över återkallade försäljningstillstånd |
| Bilaga V | Förteckning över tills vidare upphävda försäljningstillstånd |

Bilaga I

Förteckning över nya försäljningstillstånd

Bilaga II

Förteckning över förlängda försäljningstillstånd

Bilaga III

Förteckning över utvidgade försäljningstillstånd

Bilaga IV

Förteckning över återkallade försäljningstillstånd

Bilaga V

Förteckning över tills vidare upphävda försäljningstillstånd

---

BILAGA I

Förteckning över nya försäljningstillstånd

Följande försäljningstillstånd har beviljats i Eftastaterna i EES under perioden 1 juli–31 december 2016:

| EU-nummer | Produkt | Land | Datum för godkännande |
| --- | --- | --- | --- |
| EU/1/12/793 | Xalkori (övergång till villkorslöst) | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/13/848 | Votubia (övergång till villkorslöst) | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/15/1066 | Ongentys | Island | 13.7.2016 |
| EU/1/15/1066 | Ongentys | Norge | 4.7.2016 |
| EU/1/16/1091 | Atazanavir Mylan | Island | 29.8.2016 |
| EU/1/16/1091 | Atazanavir Mylan | Norge | 2.9.2016 |
| EU/1/16/1091 | Atazanavir Mylan | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1094 | Ninlaro | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/16/1094 | Ninlaro | Island | 7.12.2016 |
| EU/1/16/1094 | Ninlaro | Norge | 28.11.2016 |
| EU/1/16/1102 | Bortezomib SUN | Island | 11.8.2016 |
| EU/1/16/1102 | Bortezomib SUN | Norge | 12.8.2016 |
| EU/1/16/1102 | Bortezomib SUN | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1103 | Neparvis | Island | 4.7.2016 |
| EU/1/16/1105 | EndolucinBeta | Island | 25.7.2016 |
| EU/1/16/1105 | EndolucinBeta | Norge | 27.7.2016 |
| EU/1/16/1105 | EndolucinBeta | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1107 | ZINBRYTA | Island | 14.7.2016 |
| EU/1/16/1107 | Zinbryta | Norge | 7.7.2016 |
| EU/1/16/1107 | Zinbryta | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1108 | Qtern | Island | 25.7.2016 |
| EU/1/16/1108 | Qtern | Norge | 4.8.2016 |
| EU/1/16/1108 | Qtern | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1109 | ZAVICEFTA | Island | 12.7.2016 |
| EU/1/16/1109 | Zavicefta | Norge | 1.7.2016 |
| EU/1/16/1112 | Odefsey | Island | 12.7.2016 |
| EU/1/16/1113 | Enzepi | Island | 14.7.2016 |
| EU/1/16/1113 | Enzepi | Norge | 26.7.2016 |
| EU/1/16/1113 | Enzepi | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1114 | Bortezomib Hospira | Island | 10.8.2016 |
| EU/1/16/1114 | Bortezomib Hospira | Norge | 12.8.2016 |
| EU/1/16/1114 | Bortezomib Hospira | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1115 | Pemetrexed Fresenius Kabi | Island | 16.8.2016 |
| EU/1/16/1115 | Pemetrexed Fresenius Kabi | Norge | 11.8.2016 |
| EU/1/16/1116 | Epclusa | Island | 12.7.2016 |
| EU/1/16/1116 | Epclusa | Norge | 11.7.2016 |
| EU/1/16/1116 | Epclusa | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1119 | Zepatier | Island | 11.8.2016 |
| EU/1/16/1119 | Zepatier | Norge | 4.8.2016 |
| EU/1/16/1119 | Zepatier | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1121 | Zalmoxis | Island | 7.9.2016 |
| EU/1/16/1121 | Zalmoxis | Norge | 16.9.2016 |
| EU/1/16/1121 | Zalmoxis | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1122 | Aerivio Spiromax | Island | 2.9.2016 |
| EU/1/16/1122 | Aerivio Spiromax | Norge | 8.9.2016 |
| EU/1/16/1122 | Aerivio Spiromax | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1123 | Airexar Spiromax | Island | 2.9.2016 |
| EU/1/16/1123 | Airexar Spiromax | Norge | 13.9.2016 |
| EU/1/16/1123 | Airexar Spiromax | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1124 | Nordimet | Island | 7.9.2016 |
| EU/1/16/1124 | Nordimet | Norge | 30.8.2016 |
| EU/1/16/1124 | Nordimet | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1125 | Cinqaero | Island | 7.9.2016 |
| EU/1/16/1125 | Cinqaero | Norge | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1125 | Cinqaero | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1126 | Truberzi | Island | 7.10.2016 |
| EU/1/16/1126 | Truberzi | Norge | 6.10.2016 |
| EU/1/16/1126 | Truberzi | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1127 | Tenofovir disoproxil Zentiva | Island | 6.10.2016 |
| EU/1/16/1127 | Tenofovir disoproxil Zentiva | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1127 | Tenofovir disoproxil Zentiva | Norge | 13.10.2016 |
| EU/1/16/1128 | Kisplyx | Island | 7.9.2016 |
| EU/1/16/1128 | Kisplyx | Norge | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1128 | Kisplyx | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1129 | Tenofovir disoproxil Mylan | Island | 16.12.2016 |
| EU/1/16/1129 | Tenofovir disoproxil Mylan | Norge | 21.12.2016 |
| EU/1/16/1130 | Onivyde | Island | 1.11.2016 |
| EU/1/16/1130 | Onivyde | Norge | 4.11.2016 |
| EU/1/16/1130 | Onivyde | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1131 | Thorinane | Island | 6.10.2016 |
| EU/1/16/1131 | Thorinane | Norge | 23.9.2016 |
| EU/1/16/1131 | Thorinane | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1132 | Inhixa | Island | 7.10.2016 |
| EU/1/16/1132 | Inhixa | Norge | 5.10.2016 |
| EU/1/16/1132 | Inhixa | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1134 | Mysildecard | Island | 6.10.2016 |
| EU/1/16/1134 | Mysildecard | Norge | 29.9.2016 |
| EU/1/16/1134 | Mysildecard | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1135 | Sialanar | Island | 7.10.2016 |
| EU/1/16/1135 | Sialanar | Norge | 14.10.2016 |
| EU/1/16/1135 | Sialanar | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1136 | Cabometyx | Island | 6.10.2016 |
| EU/1/16/1136 | CABOMETYX | Norge | 20.9.2016 |
| EU/1/16/1136 | CABOMETYX | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1137 | Granpidam | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/16/1137 | Granpidam | Island | 6.12.2016 |
| EU/1/16/1137 | Granpidam | Norge | 28.11.2016 |
| EU/1/16/1138 | Venclyxto | Island | 8.12.2016 |
| EU/1/16/1138 | Venclyxto | Norge | 13.12.2016 |
| EU/1/16/1139 | Ocaliva | Island | 19.12.2016 |
| EU/1/16/1139 | OCALIVA | Norge | 12.12.2016 |
| EU/1/16/1141 | SomaKit TOC | Island | 15.12.2016 |
| EU/1/16/1141 | SomaKit TOC | Norge | 15.12.2016 |
| EU/1/16/1142 | Parsabiv | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/16/1142 | Parsabiv | Island | 1.12.2016 |
| EU/1/16/1142 | Parsabiv | Norge | 22.11.2016 |
| EU/1/16/1143 | Lartruvo | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/16/1143 | Lartruvo | Island | 1.12.2016 |
| EU/1/16/1143 | Lartruvo | Norge | 18.11.2016 |
| EU/1/16/1144 | Ivabradine Zentiva | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/16/1144 | Ivabradine Zentiva | Island | 2.12.2016 |
| EU/1/16/1144 | Ivabradine Zentiva | Norge | 28.11.2016 |
| EU/1/16/1145 | Ivabradine JensonR | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/16/1145 | Ivabradine JensonR | Island | 2.12.2016 |
| EU/1/16/1145 | Ivabradine JensonR | Norge | 5.12.2016 |
| EU/1/16/1146 | Glyxambi | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/16/1146 | Glyxambi | Island | 5.12.2016 |
| EU/1/16/1146 | Glyxambi | Norge | 9.12.2016 |
| EU/1/16/1147 | IBRANCE | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/16/1147 | Ibrance | Island | 1.12.2016 |
| EU/1/16/1147 | IBRANCE | Norge | 15.11.2016 |
| EU/1/16/1148 | Emtricitabin/Tenofovir disoproxil Zentiva | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/16/1148 | Emtricitabine/Tenofovir disoproxil Zentiva | Island | 1.12.2016 |
| EU/1/16/1148 | Emtricitabine/Tenofovir disoproxil Zentiva | Norge | 15.11.2016 |
| EU/1/16/1151 | Emtricitabine/Tenofovir disoproxil Krka | Norge | 21.12.2016 |
| EU/1/16/1151 | Emtricitabine/Tenofovir disoproxil Krka | Island | 14.12.2016 |
| EU/2/16/196 | Sevocalm | Norge | 11.7.2016 |
| EU/2/16/196 | Sevocalm | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/2/16/196 | Sevocalm | Island | 12.7.2016 |
| EU/2/16/198 | Sedadex | Island | 22.8.2016 |
| EU/2/16/198 | Sedadex | Norge | 30.8.2016 |
| EU/2/16/198 | Sedadex | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/2/16/199 | Eravac | Island | 10.10.2016 |
| EU/2/16/199 | ERAVAC | Norge | 5.10.2016 |
| EU/2/16/199 | ERAVAC | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/2/16/200 | Cepedex | Island | 19.12.2016 |

EU-nummer

Produkt

Land

Datum för godkännande

EU/1/12/793

Xalkori (övergång till villkorslöst)

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/13/848

Votubia (övergång till villkorslöst)

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/15/1066

Ongentys

Island

13.7.2016

EU/1/15/1066

Ongentys

Norge

4.7.2016

EU/1/16/1091

Atazanavir Mylan

Island

29.8.2016

EU/1/16/1091

Atazanavir Mylan

Norge

2.9.2016

EU/1/16/1091

Atazanavir Mylan

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/16/1094

Ninlaro

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/16/1094

Ninlaro

Island

7.12.2016

EU/1/16/1094

Ninlaro

Norge

28.11.2016

EU/1/16/1102

Bortezomib SUN

Island

11.8.2016

EU/1/16/1102

Bortezomib SUN

Norge

12.8.2016

EU/1/16/1102

Bortezomib SUN

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/16/1103

Neparvis

Island

4.7.2016

EU/1/16/1105

EndolucinBeta

Island

25.7.2016

EU/1/16/1105

EndolucinBeta

Norge

27.7.2016

EU/1/16/1105

EndolucinBeta

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/16/1107

ZINBRYTA

Island

14.7.2016

EU/1/16/1107

Zinbryta

Norge

7.7.2016

EU/1/16/1107

Zinbryta

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/16/1108

Qtern

Island

25.7.2016

EU/1/16/1108

Qtern

Norge

4.8.2016

EU/1/16/1108

Qtern

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/16/1109

ZAVICEFTA

Island

12.7.2016

EU/1/16/1109

Zavicefta

Norge

1.7.2016

EU/1/16/1112

Odefsey

Island

12.7.2016

EU/1/16/1113

Enzepi

Island

14.7.2016

EU/1/16/1113

Enzepi

Norge

26.7.2016

EU/1/16/1113

Enzepi

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/16/1114

Bortezomib Hospira

Island

10.8.2016

EU/1/16/1114

Bortezomib Hospira

Norge

12.8.2016

EU/1/16/1114

Bortezomib Hospira

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/16/1115

Pemetrexed Fresenius Kabi

Island

16.8.2016

EU/1/16/1115

Pemetrexed Fresenius Kabi

Norge

11.8.2016

EU/1/16/1116

Epclusa

Island

12.7.2016

EU/1/16/1116

Epclusa

Norge

11.7.2016

EU/1/16/1116

Epclusa

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/16/1119

Zepatier

Island

11.8.2016

EU/1/16/1119

Zepatier

Norge

4.8.2016

EU/1/16/1119

Zepatier

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/16/1121

Zalmoxis

Island

7.9.2016

EU/1/16/1121

Zalmoxis

Norge

16.9.2016

EU/1/16/1121

Zalmoxis

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/16/1122

Aerivio Spiromax

Island

2.9.2016

EU/1/16/1122

Aerivio Spiromax

Norge

8.9.2016

EU/1/16/1122

Aerivio Spiromax

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/16/1123

Airexar Spiromax

Island

2.9.2016

EU/1/16/1123

Airexar Spiromax

Norge

13.9.2016

EU/1/16/1123

Airexar Spiromax

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/16/1124

Nordimet

Island

7.9.2016

EU/1/16/1124

Nordimet

Norge

30.8.2016

EU/1/16/1124

Nordimet

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/16/1125

Cinqaero

Island

7.9.2016

EU/1/16/1125

Cinqaero

Norge

31.8.2016

EU/1/16/1125

Cinqaero

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/16/1126

Truberzi

Island

7.10.2016

EU/1/16/1126

Truberzi

Norge

6.10.2016

EU/1/16/1126

Truberzi

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/16/1127

Tenofovir disoproxil Zentiva

Island

6.10.2016

EU/1/16/1127

Tenofovir disoproxil Zentiva

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/16/1127

Tenofovir disoproxil Zentiva

Norge

13.10.2016

EU/1/16/1128

Kisplyx

Island

7.9.2016

EU/1/16/1128

Kisplyx

Norge

31.8.2016

EU/1/16/1128

Kisplyx

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/16/1129

Tenofovir disoproxil Mylan

Island

16.12.2016

EU/1/16/1129

Tenofovir disoproxil Mylan

Norge

21.12.2016

EU/1/16/1130

Onivyde

Island

1.11.2016

EU/1/16/1130

Onivyde

Norge

4.11.2016

EU/1/16/1130

Onivyde

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/16/1131

Thorinane

Island

6.10.2016

EU/1/16/1131

Thorinane

Norge

23.9.2016

EU/1/16/1131

Thorinane

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/16/1132

Inhixa

Island

7.10.2016

EU/1/16/1132

Inhixa

Norge

5.10.2016

EU/1/16/1132

Inhixa

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/16/1134

Mysildecard

Island

6.10.2016

EU/1/16/1134

Mysildecard

Norge

29.9.2016

EU/1/16/1134

Mysildecard

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/16/1135

Sialanar

Island

7.10.2016

EU/1/16/1135

Sialanar

Norge

14.10.2016

EU/1/16/1135

Sialanar

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/16/1136

Cabometyx

Island

6.10.2016

EU/1/16/1136

CABOMETYX

Norge

20.9.2016

EU/1/16/1136

CABOMETYX

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/16/1137

Granpidam

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/16/1137

Granpidam

Island

6.12.2016

EU/1/16/1137

Granpidam

Norge

28.11.2016

EU/1/16/1138

Venclyxto

Island

8.12.2016

EU/1/16/1138

Venclyxto

Norge

13.12.2016

EU/1/16/1139

Ocaliva

Island

19.12.2016

EU/1/16/1139

OCALIVA

Norge

12.12.2016

EU/1/16/1141

SomaKit TOC

Island

15.12.2016

EU/1/16/1141

SomaKit TOC

Norge

15.12.2016

EU/1/16/1142

Parsabiv

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/16/1142

Parsabiv

Island

1.12.2016

EU/1/16/1142

Parsabiv

Norge

22.11.2016

EU/1/16/1143

Lartruvo

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/16/1143

Lartruvo

Island

1.12.2016

EU/1/16/1143

Lartruvo

Norge

18.11.2016

EU/1/16/1144

Ivabradine Zentiva

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/16/1144

Ivabradine Zentiva

Island

2.12.2016

EU/1/16/1144

Ivabradine Zentiva

Norge

28.11.2016

EU/1/16/1145

Ivabradine JensonR

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/16/1145

Ivabradine JensonR

Island

2.12.2016

EU/1/16/1145

Ivabradine JensonR

Norge

5.12.2016

EU/1/16/1146

Glyxambi

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/16/1146

Glyxambi

Island

5.12.2016

EU/1/16/1146

Glyxambi

Norge

9.12.2016

EU/1/16/1147

IBRANCE

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/16/1147

Ibrance

Island

1.12.2016

EU/1/16/1147

IBRANCE

Norge

15.11.2016

EU/1/16/1148

Emtricitabin/Tenofovir disoproxil Zentiva

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/16/1148

Emtricitabine/Tenofovir disoproxil Zentiva

Island

1.12.2016

EU/1/16/1148

Emtricitabine/Tenofovir disoproxil Zentiva

Norge

15.11.2016

EU/1/16/1151

Emtricitabine/Tenofovir disoproxil Krka

Norge

21.12.2016

EU/1/16/1151

Emtricitabine/Tenofovir disoproxil Krka

Island

14.12.2016

EU/2/16/196

Sevocalm

Norge

11.7.2016

EU/2/16/196

Sevocalm

Liechtenstein

31.8.2016

EU/2/16/196

Sevocalm

Island

12.7.2016

EU/2/16/198

Sedadex

Island

22.8.2016

EU/2/16/198

Sedadex

Norge

30.8.2016

EU/2/16/198

Sedadex

Liechtenstein

31.8.2016

EU/2/16/199

Eravac

Island

10.10.2016

EU/2/16/199

ERAVAC

Norge

5.10.2016

EU/2/16/199

ERAVAC

Liechtenstein

31.10.2016

EU/2/16/200

Cepedex

Island

19.12.2016

---

BILAGA II

Förteckning över förlängda försäljningstillstånd

Följande försäljningstillstånd har förlängts i Eftastaterna i EES under perioden 1 juli–31 december 2016:

| EU-nummer | Produkt | Land | Datum för godkännande |
| --- | --- | --- | --- |
| EU/1/06/347 | Sutent | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/06/347 | Sutent | Island | 1.12.2016 |
| EU/1/06/347 | Sutent | Norge | 15.11.2016 |
| EU/1/06/355 | ATryn | Island | 26.7.2016 |
| EU/1/06/355 | ATryn | Norge | 10.8.2016 |
| EU/1/06/355 | ATryn | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/06/360 | Champix | Island | 13.7.2016 |
| EU/1/06/360 | Champix | Norge | 7.7.2016 |
| EU/1/06/360 | Champix | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/06/361 | Luminity | Island | 26.7.2016 |
| EU/1/06/361 | Luminity | Norge | 6.8.2016 |
| EU/1/06/361 | Luminity | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/06/362 | Byetta | Island | 18.8.2016 |
| EU/1/06/363 | Sprycel | Island | 18.8.2016 |
| EU/1/06/363 | Sprycel | Norge | 12.8.2016 |
| EU/1/06/363 | Sprycel | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/06/364 | Adrovance | Island | 16.10.2016 |
| EU/1/06/365 | Elaprase | Island | 16.10.2016 |
| EU/1/06/366 | Tandemact | Island | 16.10.2016 |
| EU/1/06/374 | Lucentis | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/06/374 | Lucentis | Island | 2.12.2016 |
| EU/1/06/374 | Lucentis | Norge | 22.11.2016 |
| EU/1/06/379 | Cystadane | Island | 7.12.2016 |
| EU/1/06/379 | Cystadane | Norge | 29.11.2016 |
| EU/1/11/699 | Fampyra | Norge | 8.7.2016 |
| EU/1/11/701 | Levatiracetam Teva | Norge | 4.8.2016 |
| EU/1/11/701 | Levatiracetam Teva | Island | 26.7.2016 |
| EU/1/11/701 | Levatiracetam Teva | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/11/706 | Levodopa/Carbidopa/Entacapone Orion | Norge | 15.9.2016 |
| EU/1/11/711 | Matever | Island | 14.7.2016 |
| EU/1/11/711 | Matever | Norge | 7.7.2016 |
| EU/1/11/711 | Matever | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/11/712 | Levetiracetam Accord | Island | 10.8.2016 |
| EU/1/11/712 | Levetiracetam Accord | Norge | 11.8.2016 |
| EU/1/11/712 | Levetiracetam Accord | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/11/713 | Levetiracetam Actavis | Island | 5.10.2016 |
| EU/1/11/713 | Levetiracetam Actavis | Norge | 30.9.2016 |
| EU/1/11/713 | Levetiracetam Actavis | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/11/715 | Plenadren | Island | 15.8.2016 |
| EU/1/11/715 | Plenadren | Norge | 15.8.2016 |
| EU/1/11/715 | Plenadren | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/11/716 | Eurartesim | Island | 15.9.2016 |
| EU/1/11/716 | Eurartesim | Norge | 15.9.2016 |
| EU/1/11/716 | Eurartesim | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/11/717 | Vyndaqel | Island | 10.8.2016 |
| EU/1/11/717 | Vyndaqel | Norge | 11.8.2016 |
| EU/1/11/717 | Vyndaqel | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/11/719 | Telmisartan Teva Pharma | Island | 12.7.2016 |
| EU/1/11/722 | Pioglitazone Accord | Island | 13.12.2016 |
| EU/1/11/722 | Pioglitazone Accord | Norge | 21.12.2016 |
| EU/1/11/727 | Xaluprine | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/11/727 | Xaluprine | Island | 6.12.2016 |
| EU/1/11/727 | Xaluprine | Norge | 5.12.2016 |
| EU/1/11/728 | Pramipexole Accord | Island | 26.7.2016 |
| EU/1/11/728 | Pramipexole Accord | Norge | 4.8.2016 |
| EU/1/11/728 | Pramipexole Accord | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/11/731 | Komboglyze | Island | 26.7.2016 |
| EU/1/11/731 | Komboglyze | Norge | 11.8.2016 |
| EU/1/11/731 | Komboglyze | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/11/732 | Desloratadine Teva | Island | 15.8.2016 |
| EU/1/11/732 | Desloratadine Teva | Norge | 22.8.2016 |
| EU/1/11/733 | Dificlir | Island | 29.8.2016 |
| EU/1/11/733 | Dificlir | Norge | 30.8.2016 |
| EU/1/11/733 | Dificlir | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/11/734 | Edarbi | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/11/734 | Edarbi | Island | 2.12.2016 |
| EU/1/11/734 | Edarbi | Norge | 22.11.2016 |
| EU/1/11/736 | EDURANT | Island | 10.8.2016 |
| EU/1/11/736 | EDURANT | Norge | 11.8.2016 |
| EU/1/11/736 | EDURANT | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/11/737 | Eviplera | Island | 10.8.2016 |
| EU/1/11/737 | Eviplera | Norge | 11.8.2016 |
| EU/1/11/737 | Eviplera | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/11/738 | Levetiracetam Actavis Group | Island | 15.8.2016 |
| EU/1/11/738 | Levetiracetam Actavis Group | Norge | 2.9.2016 |
| EU/1/11/738 | Levetiracetam Actavis Group | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/11/739 | Dasselta | Island | 22.8.2016 |
| EU/1/11/739 | Dasselta | Norge | 5.9.2016 |
| EU/1/11/739 | Dasselta | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/11/740 | Ameluz | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/11/740 | Ameluz | Island | 7.12.2016 |
| EU/1/11/740 | Ameluz | Norge | 5.12.2016 |
| EU/1/11/741 | Levetiracetam SUN | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/11/741 | Levetiracetam SUN | Island | 5.12.2016 |
| EU/1/11/741 | Levetiracetam SUN | Norge | 23.11.2016 |
| EU/1/11/742 | Efavirenz Teva | Island | 16.10.2016 |
| EU/1/11/742 | Efavirenz Teva | Norge | 21.10.2016 |
| EU/1/11/743 | Repaglinid Accord | Island | 14.10.2016 |
| EU/1/11/743 | Repaglinid Accord | Norge | 21.10.2016 |
| EU/1/11/745 | Desloratadin Actavis | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/11/745 | Desloratadin Actavis | Island | 2.12.2016 |
| EU/1/11/745 | Desloratadin Actavis | Norge | 25.11.2016 |
| EU/1/11/746 | Desloratadine ratiopharm | Island | 15.8.2016 |
| EU/1/11/746 | Desloratadine ratiopharm | Norge | 22.8.2016 |
| EU/1/11/746 | Desloratadine ratiopharm | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/11/747 | Colobreathe | Island | 10.10.2016 |
| EU/1/11/747 | Colobreathe | Norge | 13.10.2016 |
| EU/1/11/747 | Colobreathe | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/12/750 | Esmya | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/12/750 | Esmya | Island | 5.12.2016 |
| EU/1/12/750 | Esmya | Norge | 29.11.2016 |
| EU/1/12/751 | Zelboraf | Norge | 6.10.2016 |
| EU/1/12/751 | Zelboraf | Island | 10.10.2016 |
| EU/1/12/751 | Zelboraf | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/12/753 | Signifor | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/12/753 | Signifor | Island | 6.12.2016 |
| EU/1/12/753 | Signifor | Norge | 24.11.2016 |
| EU/1/12/755 | Pioglitazone Actavis | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/12/755 | Pioglitazone Actavis | Norge | 9.12.2016 |
| EU/1/12/755 | Pioglitazone Actavis | Island | 2.12.2016 |
| EU/1/12/756 | Glidipion | Norge | 9.12.2016 |
| EU/1/12/756 | Glidipion | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/12/756 | Glidipion | Island | 2.12.2016 |
| EU/1/12/763 | Ecansya | Norge | 23.12.2016 |
| EU/1/12/793 | XALKORI | Island | 10.8.2016 |
| EU/1/12/793 | XALKORI | Norge | 12.8.2016 |
| EU/1/12/793 | XALKORI | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/12/794 | ADCETRIS | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/12/794 | ADCETRIS | Island | 2.11.2016 |
| EU/1/12/794 | ADCETRIS | Norge | 8.11.2016 |
| EU/1/15/1047 | Blincyto | Island | 10.10.2016 |
| EU/1/15/1047 | Blincyto | Norge | 29.9.2016 |
| EU/1/15/1047 | Blincyto | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1086 | Tagrisso | Island | 19.12.2016 |
| EU/2/06/061 | Nobilis Influenza H5N2 | Island | 13.7.2016 |
| EU/2/11/128 | Emdocam | Island | 13.7.2016 |
| EU/2/11/132 | Nobivac Myxo-RHD | Island | 25.8.2016 |
| EU/2/11/132 | Nobivac Myxo-RHD | Norge | 30.8.2016 |
| EU/2/11/132 | Nobivac Myxo-RHD | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/2/11/133 | Recocam | Island | 17.8.2016 |
| EU/2/11/133 | Recocam | Norge | 25.8.2016 |
| EU/2/11/133 | Recocam | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/2/11/134 | Inflacam | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/2/11/134 | Inflacam | Island | 2.12.2016 |
| EU/2/11/134 | Inflacam | Norge | 25.11.2016 |
| EU/2/11/135 | Panacur AquaSol | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/2/11/135 | Panacur AquaSol | Island | 2.9.2016 |
| EU/2/11/135 | Panacur AquaSol | Norge | 5.9.2016 |
| EU/2/11/137 | Activyl Tick Plus | Norge | 23.12.2016 |
| EU/2/12/139 | Zulvac 1 + 8 Bovis | Island | 19.12.2016 |

EU-nummer

Produkt

Land

Datum för godkännande

EU/1/06/347

Sutent

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/06/347

Sutent

Island

1.12.2016

EU/1/06/347

Sutent

Norge

15.11.2016

EU/1/06/355

ATryn

Island

26.7.2016

EU/1/06/355

ATryn

Norge

10.8.2016

EU/1/06/355

ATryn

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/06/360

Champix

Island

13.7.2016

EU/1/06/360

Champix

Norge

7.7.2016

EU/1/06/360

Champix

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/06/361

Luminity

Island

26.7.2016

EU/1/06/361

Luminity

Norge

6.8.2016

EU/1/06/361

Luminity

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/06/362

Byetta

Island

18.8.2016

EU/1/06/363

Sprycel

Island

18.8.2016

EU/1/06/363

Sprycel

Norge

12.8.2016

EU/1/06/363

Sprycel

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/06/364

Adrovance

Island

16.10.2016

EU/1/06/365

Elaprase

Island

16.10.2016

EU/1/06/366

Tandemact

Island

16.10.2016

EU/1/06/374

Lucentis

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/06/374

Lucentis

Island

2.12.2016

EU/1/06/374

Lucentis

Norge

22.11.2016

EU/1/06/379

Cystadane

Island

7.12.2016

EU/1/06/379

Cystadane

Norge

29.11.2016

EU/1/11/699

Fampyra

Norge

8.7.2016

EU/1/11/701

Levatiracetam Teva

Norge

4.8.2016

EU/1/11/701

Levatiracetam Teva

Island

26.7.2016

EU/1/11/701

Levatiracetam Teva

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/11/706

Levodopa/Carbidopa/Entacapone Orion

Norge

15.9.2016

EU/1/11/711

Matever

Island

14.7.2016

EU/1/11/711

Matever

Norge

7.7.2016

EU/1/11/711

Matever

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/11/712

Levetiracetam Accord

Island

10.8.2016

EU/1/11/712

Levetiracetam Accord

Norge

11.8.2016

EU/1/11/712

Levetiracetam Accord

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/11/713

Levetiracetam Actavis

Island

5.10.2016

EU/1/11/713

Levetiracetam Actavis

Norge

30.9.2016

EU/1/11/713

Levetiracetam Actavis

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/11/715

Plenadren

Island

15.8.2016

EU/1/11/715

Plenadren

Norge

15.8.2016

EU/1/11/715

Plenadren

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/11/716

Eurartesim

Island

15.9.2016

EU/1/11/716

Eurartesim

Norge

15.9.2016

EU/1/11/716

Eurartesim

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/11/717

Vyndaqel

Island

10.8.2016

EU/1/11/717

Vyndaqel

Norge

11.8.2016

EU/1/11/717

Vyndaqel

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/11/719

Telmisartan Teva Pharma

Island

12.7.2016

EU/1/11/722

Pioglitazone Accord

Island

13.12.2016

EU/1/11/722

Pioglitazone Accord

Norge

21.12.2016

EU/1/11/727

Xaluprine

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/11/727

Xaluprine

Island

6.12.2016

EU/1/11/727

Xaluprine

Norge

5.12.2016

EU/1/11/728

Pramipexole Accord

Island

26.7.2016

EU/1/11/728

Pramipexole Accord

Norge

4.8.2016

EU/1/11/728

Pramipexole Accord

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/11/731

Komboglyze

Island

26.7.2016

EU/1/11/731

Komboglyze

Norge

11.8.2016

EU/1/11/731

Komboglyze

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/11/732

Desloratadine Teva

Island

15.8.2016

EU/1/11/732

Desloratadine Teva

Norge

22.8.2016

EU/1/11/733

Dificlir

Island

29.8.2016

EU/1/11/733

Dificlir

Norge

30.8.2016

EU/1/11/733

Dificlir

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/11/734

Edarbi

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/11/734

Edarbi

Island

2.12.2016

EU/1/11/734

Edarbi

Norge

22.11.2016

EU/1/11/736

EDURANT

Island

10.8.2016

EU/1/11/736

EDURANT

Norge

11.8.2016

EU/1/11/736

EDURANT

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/11/737

Eviplera

Island

10.8.2016

EU/1/11/737

Eviplera

Norge

11.8.2016

EU/1/11/737

Eviplera

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/11/738

Levetiracetam Actavis Group

Island

15.8.2016

EU/1/11/738

Levetiracetam Actavis Group

Norge

2.9.2016

EU/1/11/738

Levetiracetam Actavis Group

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/11/739

Dasselta

Island

22.8.2016

EU/1/11/739

Dasselta

Norge

5.9.2016

EU/1/11/739

Dasselta

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/11/740

Ameluz

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/11/740

Ameluz

Island

7.12.2016

EU/1/11/740

Ameluz

Norge

5.12.2016

EU/1/11/741

Levetiracetam SUN

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/11/741

Levetiracetam SUN

Island

5.12.2016

EU/1/11/741

Levetiracetam SUN

Norge

23.11.2016

EU/1/11/742

Efavirenz Teva

Island

16.10.2016

EU/1/11/742

Efavirenz Teva

Norge

21.10.2016

EU/1/11/743

Repaglinid Accord

Island

14.10.2016

EU/1/11/743

Repaglinid Accord

Norge

21.10.2016

EU/1/11/745

Desloratadin Actavis

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/11/745

Desloratadin Actavis

Island

2.12.2016

EU/1/11/745

Desloratadin Actavis

Norge

25.11.2016

EU/1/11/746

Desloratadine ratiopharm

Island

15.8.2016

EU/1/11/746

Desloratadine ratiopharm

Norge

22.8.2016

EU/1/11/746

Desloratadine ratiopharm

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/11/747

Colobreathe

Island

10.10.2016

EU/1/11/747

Colobreathe

Norge

13.10.2016

EU/1/11/747

Colobreathe

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/12/750

Esmya

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/12/750

Esmya

Island

5.12.2016

EU/1/12/750

Esmya

Norge

29.11.2016

EU/1/12/751

Zelboraf

Norge

6.10.2016

EU/1/12/751

Zelboraf

Island

10.10.2016

EU/1/12/751

Zelboraf

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/12/753

Signifor

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/12/753

Signifor

Island

6.12.2016

EU/1/12/753

Signifor

Norge

24.11.2016

EU/1/12/755

Pioglitazone Actavis

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/12/755

Pioglitazone Actavis

Norge

9.12.2016

EU/1/12/755

Pioglitazone Actavis

Island

2.12.2016

EU/1/12/756

Glidipion

Norge

9.12.2016

EU/1/12/756

Glidipion

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/12/756

Glidipion

Island

2.12.2016

EU/1/12/763

Ecansya

Norge

23.12.2016

EU/1/12/793

XALKORI

Island

10.8.2016

EU/1/12/793

XALKORI

Norge

12.8.2016

EU/1/12/793

XALKORI

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/12/794

ADCETRIS

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/12/794

ADCETRIS

Island

2.11.2016

EU/1/12/794

ADCETRIS

Norge

8.11.2016

EU/1/15/1047

Blincyto

Island

10.10.2016

EU/1/15/1047

Blincyto

Norge

29.9.2016

EU/1/15/1047

Blincyto

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/16/1086

Tagrisso

Island

19.12.2016

EU/2/06/061

Nobilis Influenza H5N2

Island

13.7.2016

EU/2/11/128

Emdocam

Island

13.7.2016

EU/2/11/132

Nobivac Myxo-RHD

Island

25.8.2016

EU/2/11/132

Nobivac Myxo-RHD

Norge

30.8.2016

EU/2/11/132

Nobivac Myxo-RHD

Liechtenstein

31.10.2016

EU/2/11/133

Recocam

Island

17.8.2016

EU/2/11/133

Recocam

Norge

25.8.2016

EU/2/11/133

Recocam

Liechtenstein

31.8.2016

EU/2/11/134

Inflacam

Liechtenstein

31.12.2016

EU/2/11/134

Inflacam

Island

2.12.2016

EU/2/11/134

Inflacam

Norge

25.11.2016

EU/2/11/135

Panacur AquaSol

Liechtenstein

31.8.2016

EU/2/11/135

Panacur AquaSol

Island

2.9.2016

EU/2/11/135

Panacur AquaSol

Norge

5.9.2016

EU/2/11/137

Activyl Tick Plus

Norge

23.12.2016

EU/2/12/139

Zulvac 1 + 8 Bovis

Island

19.12.2016

---

BILAGA III

Förteckning över utvidgade försäljningstillstånd

Följande försäljningstillstånd har utvidgats i Eftastaterna i EES under perioden 1 juli–31 december 2016:

| EU-nummer | Produkt | Land | Datum för godkännande |
| --- | --- | --- | --- |
| EU/1/267/012 | Reyataz | Island | 13.7.2016 |
| EU/1/08/494/005 | Stelara | Norge | 24.11.2016 |
| EU/1/08/494/005 | Stelara | Island | 5.12.2016 |
| EU/1/11/714/002–003 | Zytiga | Island | 1.12.2016 |
| EU/1/11/714/003 | Zytiga | Norge | 25.11.2016 |
| EU/1/12/776/024 | Fycompa | Island | 11.10.2016 |
| EU/1/12/776/024 | Fycompa | Norge | 10.10.2016 |
| EU/1/14/939/005–006 | Daklinza | Island | 13.7.2016 |
| EU/1/14/939/005–006 | Daklinza | Norge | 4.7.2016 |
| EU/1/15/1024/002 | KEYTRUDA | Island | 24.8.2016 |
| EU/1/15/1024/002 | KEYTRUDA | Norge | 26.8.2016 |
| EU/2/97/004/050–053 | Metacam | Norge | 29.8.2016 |

EU-nummer

Produkt

Land

Datum för godkännande

EU/1/267/012

Reyataz

Island

13.7.2016

EU/1/08/494/005

Stelara

Norge

24.11.2016

EU/1/08/494/005

Stelara

Island

5.12.2016

EU/1/11/714/002–003

Zytiga

Island

1.12.2016

EU/1/11/714/003

Zytiga

Norge

25.11.2016

EU/1/12/776/024

Fycompa

Island

11.10.2016

EU/1/12/776/024

Fycompa

Norge

10.10.2016

EU/1/14/939/005–006

Daklinza

Island

13.7.2016

EU/1/14/939/005–006

Daklinza

Norge

4.7.2016

EU/1/15/1024/002

KEYTRUDA

Island

24.8.2016

EU/1/15/1024/002

KEYTRUDA

Norge

26.8.2016

EU/2/97/004/050–053

Metacam

Norge

29.8.2016

---

BILAGA IV

Förteckning över återkallade försäljningstillstånd

Följande försäljningstillstånd har återkallats i Eftastaterna i EES under perioden 1 juli–31 december 2016:

| EU-nummer | Produkt | Land | Datum för återkallande |
| --- | --- | --- | --- |
| EU/1/00/137 | Avandia | Island | 12.8.2016 |
| EU/1/03/258 | Avandamet | Island | 12.8.2016 |
| EU/1/07/385 | Focetria | Island | 12.8.2016 |
| EU/1/08/489 | Opgenra | Island | 14.7.2016 |
| EU/1/08/489 | Opgenra | Norge | 11.8.2016 |
| EU/1/08/489 | Opgenra | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/08/500 | Fablyn | Island | 12.8.2016 |
| EU/1/08/506 | Celvapan | Island | 7.12.2016 |
| EU/1/08/506 | Celvapan | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/08/506 | Celvapan | Norge | 21.12.2016 |
| EU/1/09/518 | PANTECTA Control | Island | 7.10.2016 |
| EU/1/09/518 | PANTECTA Control | Norge | 20.10.2016 |
| EU/1/09/518 | PANTECTA Control | Liechtenstein | 31.10.2016 |
| EU/1/09/563 | ChondroCelect | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/09/563 | ChondroCelect | Island | 15.8.2016 |
| EU/1/09/563 | ChondroCelect | Norge | 11.8.2016 |
| EU/1/10/657 | Prepandemiskt influensavaccin (H5N1) (ytantigen, inaktiverat, med adjuvans) Novartis Vaccines and Dia | Island | 12.8.2016 |
| EU/1/11/721 | Paglitaz | Island | 12.8.2016 |
| EU/1/12/810 | Krystexxa | Island | 14.7.2016 |
| EU/1/12/810 | Krystexxa | Norge | 6.7.2016 |
| EU/1/12/810 | Krystexxa | Liechtenstein | 31.8.2016 |
| EU/1/13/831 | Capecitabine SUN | Island | 13.7.2016 |
| EU/1/13/831 | Capecitabine SUN | Norge | 6.7.2016 |
| EU/1/13/883 | Vitekta | Island | 10.11.2016 |
| EU/1/13/883 | Vitekta | Liechtenstein | 31.12.2016 |
| EU/1/13/883 | Vitekta | Norge | 15.12.2016 |
| EU/1/14/942 | Clopidogrel/Acetylsalicylic acid Teva | Island | 26.7.2016 |

EU-nummer

Produkt

Land

Datum för återkallande

EU/1/00/137

Avandia

Island

12.8.2016

EU/1/03/258

Avandamet

Island

12.8.2016

EU/1/07/385

Focetria

Island

12.8.2016

EU/1/08/489

Opgenra

Island

14.7.2016

EU/1/08/489

Opgenra

Norge

11.8.2016

EU/1/08/489

Opgenra

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/08/500

Fablyn

Island

12.8.2016

EU/1/08/506

Celvapan

Island

7.12.2016

EU/1/08/506

Celvapan

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/08/506

Celvapan

Norge

21.12.2016

EU/1/09/518

PANTECTA Control

Island

7.10.2016

EU/1/09/518

PANTECTA Control

Norge

20.10.2016

EU/1/09/518

PANTECTA Control

Liechtenstein

31.10.2016

EU/1/09/563

ChondroCelect

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/09/563

ChondroCelect

Island

15.8.2016

EU/1/09/563

ChondroCelect

Norge

11.8.2016

EU/1/10/657

Prepandemiskt influensavaccin (H5N1) (ytantigen, inaktiverat, med adjuvans) Novartis Vaccines and Dia

Island

12.8.2016

EU/1/11/721

Paglitaz

Island

12.8.2016

EU/1/12/810

Krystexxa

Island

14.7.2016

EU/1/12/810

Krystexxa

Norge

6.7.2016

EU/1/12/810

Krystexxa

Liechtenstein

31.8.2016

EU/1/13/831

Capecitabine SUN

Island

13.7.2016

EU/1/13/831

Capecitabine SUN

Norge

6.7.2016

EU/1/13/883

Vitekta

Island

10.11.2016

EU/1/13/883

Vitekta

Liechtenstein

31.12.2016

EU/1/13/883

Vitekta

Norge

15.12.2016

EU/1/14/942

Clopidogrel/Acetylsalicylic acid Teva

Island

26.7.2016

---

BILAGA V

Förteckning över tills vidare upphävda försäljningstillstånd

Följande försäljningstillstånd har upphävts tills vidare i Eftastaterna i EES under perioden 1 juli–31 december 2016:

| EU-nummer | Produkt | Land | Datum för upphävande |
| --- | --- | --- | --- |
| EU/2/15/192 | Velactis | Island | 30.8.2016 |
| EU/2/15/192 | Velactis | Norge | 29.8.2016 |
| EU/2/15/192 | Velactis | Liechtenstein | 31.8.2016 |

EU-nummer

Produkt

Land

Datum för upphävande

EU/2/15/192

Velactis

Island

30.8.2016

EU/2/15/192

Velactis

Norge

29.8.2016

EU/2/15/192

Velactis

Liechtenstein

31.8.2016

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 7.6.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 195/44 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 195/44

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.8954 – BPEA/PAI/WFC)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2018/C 195/12)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Baring Asien Private Equity Fund VI (BPEA, Caymanöarna), kontrollerat av Baring Asien (Hongkong), |
| --- | --- |

—

Baring Asien Private Equity Fund VI (BPEA, Caymanöarna), kontrollerat av Baring Asien (Hongkong),

| — | PAI Partners SAS (PAI, Frankrike), |
| --- | --- |

—

PAI Partners SAS (PAI, Frankrike),

| — | GB WFC International S.à.r.l (WFC, Luxemburg). |
| --- | --- |

—

GB WFC International S.à.r.l (WFC, Luxemburg).

BPEA och PAI förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, gemensam kontroll över hela WFC.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

—   BPEA: En riskkapitalfond med fokus på kapitalbevarande och värdeskapande investeringar under post-investeringsfasen i asiatiska länder. BPEA kontrolleras gemensamt av andra riskkapitalfonder som tillsammans utgör Baring Asia.

—   PAI: riskkapitalföretag som förvaltar och är rådgivare till ett antal fonder som äger företag med verksamhet inom en rad branscher, t.ex. företagstjänster, livsmedel och konsumentvaror, allmän industri, hälso- och sjukvård samt detaljhandel och distribution.

—   WFC: Försäljnings- och tjänsteombud på flygfraktområdet som tillhandahåller på entreprenad utlagd flygfraktshantering för flygbolag.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.8954 – BPEA/PAI/WFC

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:

| E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fax +32 22964301 |
| Adress: |
| Europeiska kommissionen |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adress:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 7.6.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 195/46 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 195/46

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.8928 – Francisco Partners/VeriFone)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2018/C 195/13)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Francisco Partners Management LP (Francisco partner, Förenta staterna), |
| --- | --- |

—

Francisco Partners Management LP (Francisco partner, Förenta staterna),

| — | VeriFone Systems, Inc. (VeriFone, Förenta staterna). |
| --- | --- |

—

VeriFone Systems, Inc. (VeriFone, Förenta staterna).

Francisco Partners förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, ensam kontroll över hela VeriFone.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

—   Francisco Partners: riskkapitalbolag som uteslutande är inriktat på investeringar i programvara och teknikbaserade företag.

—   VeriFone: främst verksamt inom utformning, tillverkning och leverans av betalningsanordningar för försäljningsställen och därtill relaterade tjänster.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.8928 – Francisco Partners/VeriFone

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:

| E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fax +32 22964301 |
| Adress: |
| Europeiska kommissionen |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adress:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 7.6.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 195/47 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 195/47

---

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2018/C 195/14)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN FÖR SKYDDADE URSPRUNGSBETECKNINGAR ELLER SKYDDADE GEOGRAFISKA BETECKNINGAR SOM INTE ÄR EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av en ändring i enlighet med artikel 53.2 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

”GAILTALER SPECK”

EU-nr: PGI-AT-0192-AM01 – 5.4.2017

SUB ( ) SGB ( X )

1.   Ansökande grupp och berättigat intresse

| Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten |
| --- |
| c/o Albert Jank |
| Götzing 4 |
| 9624 Egg |
| ÖSTERRIKE |
| Tfn +43 6504282000 |
| E-post: Albert.jank@gailtalerspeck.at |

Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten

c/o Albert Jank

Götzing 4

9624 Egg

ÖSTERRIKE

Tfn +43 6504282000

E-post: Albert.jank@gailtalerspeck.at

Den ansökande gruppen är densamma som i den ursprungliga ansökan och representerar samtliga, nuvarande producenter av den skyddade geografiska beteckningen ”Gailtaler Speck”.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Österrike

3.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen(ändringarna)

| — | ☐ | Produktens namn |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Produktbeskrivning |
| — | ☒ | Geografiskt område |
| — | ☒ | Bevis på ursprung |
| — | ☒ | Produktionsmetod |
| — | ☒ | Samband |
| — | ☒ | Märkning |
| — | ☒ | Annat [adress och kontaktuppgifter till behörig myndighet och ansökande grupp, produkttyp, kontrollorgan, nationell lagstiftning, källor och referensmaterial] |

—

☐

Produktens namn

—

☒

Produktbeskrivning

—

☒

Geografiskt område

—

☒

Bevis på ursprung

—

☒

Produktionsmetod

—

☒

Samband

—

☒

Märkning

—

☒

Annat [adress och kontaktuppgifter till behörig myndighet och ansökande grupp, produkttyp, kontrollorgan, nationell lagstiftning, källor och referensmaterial]

4.   Typ av ändring(ar)

| — | ☒ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |

—

☒

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

—

☐

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5.   Ändring(ar)

Den produktspecifikation som hittills gällt bestod av flera olika dokument (sammanfattning av produktspecifikationen, hela produktspecifikationen) som nu samlas i en enda text. Texten anpassas även för att bli mer läsbar och reglerna rörande framställningsmetoden och bevis på ursprung uppdateras. Reglerna för framställning av produkten, till exempel Gailtaler Speck-Richtlinien (riktlinjer för produktionen av ”Gailtaler Speck”), som tidigare fanns med bland de dokument som produktspecifikationen hänvisade till, ingår nu i produktspecifikationen och underkastas därmed kommande ändringar inom EU:s lagstiftning. De delar som hänvisar till den ansökande gruppens eget system för kvalitetssäkring och kvalitetskontroll tas bort. Allmänna föreskrifter för uppfödning av djur (till exempel förbudet mot att utfodra mjöl av animaliskt ursprung eller industriellt livsmedelsavfall) och framställning av fläskprodukter tas heller inte upp i produktspecifikationen. Övriga bifogade dokument är endast till för att styrka innehållet i produktspecifikationen.

Följande ändringar görs:

Produktbeskrivning:

Punkt 4.2 i sammanfattningen

”För framställning av ’Gailtaler Speck’ föds svin av följande raser upp: lantsvin, yorkshiresvin, korsningar av lantsvin och yorkshiresvin, Duroc samt korsningar från erkända uppfödningsprogram i Kärnten.

Svinen ska gödas i enlighet med produktionsriktlinjerna för ’Gailtaler Speck’.

För framställning av ’Gailtaler Speck’ används färskt griskött med ett pH-värde på högst 5,8. Hela fläsksidan används; vid behov enskilda delar av denna – buk, karré, hals och bog.

’Gailtaler Speck’ saltas, kallröks och får mogna i särskilda utrymmen. Den yttre färgen är gyllengul och snittytan är klarröd med vita marmoreringar av fett.’Gailtaler Speck’ har en utpräglad smak av rökt rimmat kött, med svaga inslag av kryddor och salt. Produkten har fast konsistens och är mycket mör.”

och punkt 4.2 i produktspecifikationen (produktbeskrivning och typ av produkt):

”’Gailtaler Speck’ är rimmat svinkött. I avsnitt 3 i riktlinjerna för ’Gailtaler Speck’ beskrivs kvalitetskriterierna för produkten. Där fastslås att ’Gailtaler Speck’ ska ha följande egenskaper (se dokumentet Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten, 1999b, bilaga till punkt 4.2):

Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten,

| — | Råvara: ’Gailtaler Speck’ framställs av griskött från följande raser: lantsvin, yorkshiresvin, korsningar av lantsvin och yorkshiresvin, durocsvin samt korsningar från erkända uppfödningsprogram i Kärnten. |
| --- | --- |

—

Råvara: ’Gailtaler Speck’ framställs av griskött från följande raser: lantsvin, yorkshiresvin, korsningar av lantsvin och yorkshiresvin, durocsvin samt korsningar från erkända uppfödningsprogram i Kärnten.

| — | Ingredienser, recept och innehållsförteckning: Till ’Gailtaler Speck’ används färskt griskött med ett pH-värde på högst 5,8. Produkten framställs av följande köttdelar från svinet: hela fläsksidan eller, vid behov, enskilda delar av fläsksidan – buk, karré, hals och bog. Fläskbitarnas naturliga form bibehålls under framställningsprocessen. De pressas aldrig. Till saltningen används koksalt eller salt för saltlake, peppar, vitlök och traditionella kryddor. Kryddorna är oftast en blandning av följande: ingefära, koriander, kummin, lagerblad, kryddpeppar, paprika, rosmarin, enbär och socker. Som rökningsmetod används kallrökning (med en högsta temperatur på 22 °C). |
| --- | --- |

—

Ingredienser, recept och innehållsförteckning: Till ’Gailtaler Speck’ används färskt griskött med ett pH-värde på högst 5,8. Produkten framställs av följande köttdelar från svinet: hela fläsksidan eller, vid behov, enskilda delar av fläsksidan – buk, karré, hals och bog. Fläskbitarnas naturliga form bibehålls under framställningsprocessen. De pressas aldrig. Till saltningen används koksalt eller salt för saltlake, peppar, vitlök och traditionella kryddor. Kryddorna är oftast en blandning av följande: ingefära, koriander, kummin, lagerblad, kryddpeppar, paprika, rosmarin, enbär och socker. Som rökningsmetod används kallrökning (med en högsta temperatur på 22 °C).

| — | Utseende: ’Gailtaler Speck’ är gyllengult utvändigt, med vitt fett och klarrött kött. ’Gailtaler Speck’ är utan defekter utvändigt och på snittytan. |
| --- | --- |

—

Utseende: ’Gailtaler Speck’ är gyllengult utvändigt, med vitt fett och klarrött kött. ’Gailtaler Speck’ är utan defekter utvändigt och på snittytan.

| — | Smak: ’Gailtaler Speck’ har en lätt sälta och en mycket utpräglad smak av rökt rimmat kött. ’Gailtaler Speck’ har inga organoleptiska avvikelser. |
| --- | --- |

—

Smak: ’Gailtaler Speck’ har en lätt sälta och en mycket utpräglad smak av rökt rimmat kött. ’Gailtaler Speck’ har inga organoleptiska avvikelser.

| — | Konsistens: ’Gailtaler Speck’ har en fast konsistens och är mycket mört. |
| --- | --- |

—

Konsistens: ’Gailtaler Speck’ har en fast konsistens och är mycket mört.

| — | Särskilda egenskaper: kallrökningsmetoden, användningen av hela fläsksidan och att köttet inte pressas ger de egenskaper som tillsammans är så typiska för den här produkten från Gailtal.” |
| --- | --- |

—

Särskilda egenskaper: kallrökningsmetoden, användningen av hela fläsksidan och att köttet inte pressas ger de egenskaper som tillsammans är så typiska för den här produkten från Gailtal.”

ersätts av följande version:

”4.2   Produktbeskrivning

’Gailtaler Speck’ är rimmat griskött, som ska vara benfritt och opressat. Produkten utmärks av följande egenskaper:

| — | Råvara: ’Gailtaler Speck’ framställs enbart av kött från följande raser: lantsvin, yorkshiresvin, durocsvin, schwäbisch-hällisches sattelschwein och korsningar mellan dessa raser. Korsningar mellan ovanstående raser och galtar av rasen pietrain är också tillåtet. |
| --- | --- |

—

Råvara: ’Gailtaler Speck’ framställs enbart av kött från följande raser: lantsvin, yorkshiresvin, durocsvin, schwäbisch-hällisches sattelschwein och korsningar mellan dessa raser. Korsningar mellan ovanstående raser och galtar av rasen pietrain är också tillåtet.

| — | Ingredienser, recept och tillredning: ’Gailtaler Speck’ framställs endast av färskt, benfritt kött, som behåller sin naturliga form. Köttbitarna pressas inte under bearbetningsprocessen. ’Gailtaler Speck’ kan i princip framställas av alla delar av köttet, inklusive hela fläsksidan, men delar från buk, karré, hals, lägg/skinka och bog är att föredra. De halva slaktkropparna kontrolleras av veterinär före styckningen för att garantera att köttet är friskt. Styckdelarna saltas sedan in i en blandning av salt och traditionella kryddor, röks (kallrökning) och får mogna (torka) enligt den process som beskrivs under punkt 4.5.2. |
| --- | --- |

—

Ingredienser, recept och tillredning: ’Gailtaler Speck’ framställs endast av färskt, benfritt kött, som behåller sin naturliga form. Köttbitarna pressas inte under bearbetningsprocessen. ’Gailtaler Speck’ kan i princip framställas av alla delar av köttet, inklusive hela fläsksidan, men delar från buk, karré, hals, lägg/skinka och bog är att föredra. De halva slaktkropparna kontrolleras av veterinär före styckningen för att garantera att köttet är friskt. Styckdelarna saltas sedan in i en blandning av salt och traditionella kryddor, röks (kallrökning) och får mogna (torka) enligt den process som beskrivs under punkt 4.5.2.

| — | Utseende: ’Gailtaler Speck’ är gyllengult utvändigt. På snittytan syns det rena, vita fettet tydligt och köttet är klarrött till färgen. |
| --- | --- |

—

Utseende: ’Gailtaler Speck’ är gyllengult utvändigt. På snittytan syns det rena, vita fettet tydligt och köttet är klarrött till färgen.

| — | Smak och konsistens: ’Gailtaler Speck’ är lätt kryddigt i smaken (enbärssmaken får inte dominera), med fin sälta och en utpräglad smak av rökt rimmat kött. Även om fettet är fastare än i andra typer av fläsk smälter ’Gailtaler Speck’ i munnen och är mycket mört. ’Gailtaler Speck’ har inga defekter utvändigt eller på snittytan och har inga organoleptiska avvikelser. |
| --- | --- |

—

Smak och konsistens: ’Gailtaler Speck’ är lätt kryddigt i smaken (enbärssmaken får inte dominera), med fin sälta och en utpräglad smak av rökt rimmat kött. Även om fettet är fastare än i andra typer av fläsk smälter ’Gailtaler Speck’ i munnen och är mycket mört. ’Gailtaler Speck’ har inga defekter utvändigt eller på snittytan och har inga organoleptiska avvikelser.

| — | Försäljning: ’Gailtaler Speck’ kan säljas i lösvikt eller förpackat, hel, i tillskurna bitar eller skivor.” |
| --- | --- |

—

Försäljning: ’Gailtaler Speck’ kan säljas i lösvikt eller förpackat, hel, i tillskurna bitar eller skivor.”

Motivering:

Förteckningen över godkända svinraser för framställning av ”Gailtaler Speck” preciseras. Hänvisningen till ”erkända uppfödningsprogram i Kärnten” tas bort. Eftersom griskultingarna i framtiden inte kommer att komma enbart från Kärnten (se avsnittet om geografiskt område) anges raser och möjliga korsningar mer exakt i den uppdaterade versionen av produktspecifikationen. Den enda ras som läggs till är schwäbisch-hällisches sattelschwein eftersom den ger ett kött och ett fettinnehåll av hög kvalitet. Rasen är även mycket tålig och klarar att gå ute oavsett väder. Den är därför väl anpassad för att födas upp frigående, något som är betydelsefullt vid en eventuell ekologisk produktion. Korsningar tillåts mellan alla godkända raser, något som redan fastslås i uppfödningsprogrammen i Kärnten. Även galtar av rasen pietrain får användas i avelssyfte. Korsningar med rena köttraser ger däremot inte den önskade andelen väl synligt fett.

Kravet på ett högsta pH-värde (5,8) tas bort eftersom den veterinärkontroll av slaktkropparna som utförs (av en veterinärinspektör) garanterar att köttet är friskt. Producenter av ”Gailtaler Speck” kan också, genom sin erfarenhet, se vilka fläskbitar som lämpar sig för produkten.

Tidigare användes ofta hela fläsksidan och man tog bara till tillskurna bitar vid behov. Numera är tillskurna bitar vanligare än hela stycken. Förändringen beror på efterfrågan bland kunderna och de olika försäljningsformerna. De olika försäljningsformerna tas upp i produktspecifikationen för att göra texten tydligare.

Produktens utseende och konsistens beskrivs mer detaljerat. Det fastslås att ”Gailtaler Speck” ska ha en fettandel som syns ”tydligt.” Eftersom det handlar om en naturlig produkt är det omöjligt att ge en mer exakt beskrivning, bland annat beroende på att fettandelen varierar mellan kastrerade galtar och suggor och även mellan olika fläskbitar. Men fettandelen i ”Gailtaler Speck” är ändå betydligt högre än i jämförbara produkter. Det beror på den relativt långa livslängden för de svin som används till ”Gailtaler Speck” och den höga minimivikten för levande svin före slakt (120 kg, jämfört med det europeiska genomsnittet på 85 kg för svin som normalt används för framställning av fläskprodukter). Det karaktäristiska fasta fettet i ”Gailtaler Speck” kan förklaras med det särskilda foder som svinen får. Fodret består av en mycket liten andel majs (högst 10 % jämfört med de upp till 70 %, som europeiska svin vanligtvis utfodras med). En omständighet som numera finns omnämnd i texten.

De olika formerna för försäljning av produkten förtydligas och kompletteras för att bättre stämma överens med nutida konsumtionsvanor. ”Gailtaler Speck” kan säljas i lösvikt eller förpackad form, som oskivad bit (det vill säga en hel, oskivad fläsksida, eller annan oskivad styckdel) från buk, karré, hals, lägg/skinka och bog, eller skivad, tärnad osv.

De uppgifter som nämns angående kallrökning och förteckningen över tillåtna kryddor för att ge produkten dess traditionella karaktär flyttas till punkten ”Framställningsmetod”.

Geografiskt område:

Geografiskt område:

—   Punkt 4.3 i sammanfattningen, första meningen:

”Produktionsområdet utgörs av kommunerna Kötschach-Mauthen, Dellach, Kirchbach, Gitschtal, Hermagor, St. Stefan im Gailtal, Nötsch im Gailtal, Feistritz an der Gail och Hohenthurn.”

samt punkt 4.3.1 i produktspecifikationen (Information om produktionsområdet):

”Områdets naturliga förutsättningar (se punkt 4.6) och den historiska utvecklingen (se punkt 4.4) har bidragit till att framställning av rökt fläsk blivit en unik del av kulturen i Gailtal. Baserad på historiska dokument och källor som vittnar om hur produktionen av rökt fläsk har utvecklats över tid fastställs i det följande den geografiska avgränsningen av den region där ’Gailtaler Speck’ produceras.

Ett exempel på en priskalkyl för hushållskostnader från 1830 visar tydligt hur viktigt ’Gailtaler Speck’ var på matbordet för befolkningen i Gailtal (se Kärntner Landesarchiv, Stabiler Kataster [Kärntens landsarkiv, fastighetsregistret], bilaga B till punkt 4.3.1).

Den betydelse som rökt fläsk fått som livsmedel för befolkningen i Gailtal, jämfört med andra regioner i Kärnten, finns beskrivet i andra historiska dokument (se Kärntner Landesarchiv, Stabiler Kataster, bilaga B till punkt 4.3.1). Förklaringen ligger i Gailtals natur och klimat som gör området extra lämpligt för att framställa produkter av rimmat griskött av hög kvalitet (se punkt 4.6).

I nordlig och sydlig riktning avgränsas Gailtal, i enlighet med vedertagna uppfattningar, av bergskedjor i norr och söder. Bergen i söder hör till de karniska alperna (som i sin tur är en del av kalkalperna vid den italienska gränsen) och de i norr är en del av Gailtaleralperna. Gränserna för Gailtals kommuner följer samma avgränsningar. Den geografiska avgränsningen i öst och väst grundar sig på områdets naturliga förutsättningar, framför allt klimatförhållandena, som spelar en avgörande roll vid framställningen av rökt fläsk.

Följande avsnitt beskriver avgränsningen och det geografiska läget mer i detalj (inklusive hänvisningar till relevanta bilagor) för de platser som är godkända för framställning av den skyddade geografiska beteckningen ’Gailtaler Speck’. Gailtals läge, som territoriell enhet på Nuts 2-nivå i Europa och i Österrike, beskrivs i bilaga C till punkt 4.3.1 (se dokument ZT-Kanzlei Blechl & Piechl, 1999a, bilaga C, punkt 4.3.1). Området avgränsas med hjälp av gränserna för de kommuner där ’Gailtaler Speck’ produceras samt av topografi och klimatförhållanden. Följande kommuner ingår: Kötschach-Mauthen, Dellach, Kirchbach, Hermagor, Gitschtal, St. Stefan im Gailtal, Nötsch im Gailtal, Feistritz an der Gail och Hohenthurn (se dokument ZT-Kanzlei Blechl & Piechl, 1999b, bilaga D, punkt 4.3.1).”

omformuleras enligt nedan:

”4.3   Produktbeskrivning

4.3.1   Avgränsning

Det geografiska området ligger i delstaten Kärnten i Österrike.

Områdets naturliga förutsättningar och den historiska utvecklingen har bidragit till att framställning av rökt fläsk blivit en unik del av kulturen i Gailtal. Baserad på historiska dokument och källor som vittnar om hur produktionen av rökt fläsk har utvecklats över tid fastställs i det följande den geografiska avgränsningen av den region där ’Gailtaler Speck’ produceras.

Området avgränsas enligt vedertagna uppfattningar av de karniska alperna i söder, vid italienska gränsen, och Gailtaleralperna i norr. Gränserna för Gailtals kommuner följer samma avgränsningar. Den geografiska avgränsningen i öst och väst grundar sig på områdets naturliga förutsättningar, framför allt klimatförhållandena, som spelar en avgörande roll vid framställningen av rökt fläsk (se Steinhauser, 1958). Produktionsområdet har utvidgats över tid (se Kärntner Landesarchiv, Katastralschätzungselaborat [Kärntens landsarkiv, lantmäteriregister], 1832).

Den avgränsade geografiska regionen (nedan kallat den avgränsade regionen eller regionen) består av följande kommuner: Dellach, Feistritz an der Gail, Gitschtal, Hermagor, Hohenthurn, Kirchbach, Kötschach-Mauthen, Nötsch im Gailtal och St. Stefan im Gailtal.

För att ge en mer exakt bild av den geografiska avgränsningen visas den avgränsade regionen i rött.

Image ”

Motivering:

Beskrivningarna kortas och förenklas och tar bara upp de viktigaste punkterna. Uppräkningen av kommuner, liksom uppgifterna om de naturliga förutsättningar som förklarar den geografiska avgränsningen, är oförändrade. Nya, tydligare kartor läggs till.

—   Punkt 4.3 i sammanfattningen, andra meningen:

”De svin som används för ’Gailtaler Speck’ kommer från Gailtal och, om så behövs, från andra regioner i delstaten Kärnten.”

samt punkt 4.3.2 i produktspecifikationen (Råvarans ursprung):

”’Gailtaler Speck’ ska i huvudsak framställas av griskött från Gailtal, i enlighet med avsnitt 1.2 och 1.3. i riktlinjerna för ’Gailtaler Speck’. Om behovet av griskultingar eller slaktsvin inte kan täckas av utbudet i Gailtal är det tillåtet att använda sig av svin från andra regioner i Kärnten, som finns uppräknade i bilaga A till punkt 4.3.2 (se dokumenten Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten, 1999b, bilaga till punkt 4.2, och ZT-Kanzlei Blechl & Piechl, 1999c, bilaga till punkt 4.3.2). Enligt avsnitten 1.2 och 1.3 i riktlinjerna för ’Gailtaler Speck’ får endast råvara, som framställts helt enligt de nämnda riktlinjerna för produktion, kvalitet och kontroll, användas. Lämpliga råvaror produceras till exempel av medlemsföretagen i ARGE Kärntner Schweineproduktion.”

ersätts av följande lydelse:

”4.3.2   Råvarans ursprung

’Gailtaler Speck’ ska endast framställas av kött från svin som föds, föds upp och göds i den avgränsade regionen. Inköp av griskultingar, med en vikt på högst 31 kg, från andra områden tillåts om de tillhör någon av de godkända raserna som anges i den aktuella produktspecifikationen.”

Motivering:

Begränsningen att bara få köpa in svin från delstaten Kärnten, uppfödda enligt tillämpliga riktlinjer för utfodring, tas bort med tanke på utvecklingen av EU-lagstiftningen. Dessutom medförde det problem, rent organisatoriskt, att kontrollera att riktlinjerna för utfodring följdes i områdena utanför Gailtal.

Som följd av detta tillåts nu endast inköp av griskultingar (det vill säga inga vuxna djur), med en vikt på högst 31 kg, från godkända raser eller korsningar i produktionsprocessen som ska ske i det avgränsade området och vara underkastad kontroll. Svin som väger över 31 kg, vilket motsvarar en ålder av ungefär 10 veckor, betraktas inte längre som kultingar.

—   Följande punkt läggs till:

”4.3.3   Produktionssteg som måste ske i det avgränsade området

Gödning av griskultingarna, styckning och framställning av slutprodukten (saltning, rökning och mogning) måste utföras av registrerade företag i den avgränsade regionen.”

Motivering:

Det här avsnittet syftar till att precisera vilka produktionssteg som utan undantag måste ske i det avgränsade området. Uttrycket ”registrerade företag” syftar på företag som är registrerade hos den ansökande gruppens centrala registreringsorgan (se punkten ”Bevis på ursprung”).

Bevis på ursprung:

Bevis på ursprung:

Uppgifterna under den här punkten (som i huvudsak består av en beskrivning av produktens historiska utveckling och dess ekonomiska betydelse för regionen) flyttas till punkten ”Samband med det geografiska området” och omformuleras. Istället ges här en beskrivning av bestämmelserna för att garantera produktens spårbarhet:

”4.4   Bevis på ursprung

Följande åtgärder gör det möjligt – vid sidan av de allmänna krav på dokumentation som finns – att garantera äktheten och spårbarheten för den skyddade geografiska beteckningen ’Gailtaler Speck’:

—   Centralt registreringsorgan

Den ansökande gruppen har ett centralt registreringsorgan där alla företag som bedriver uppfödning/gödning, bearbetning, framställning av och handel med produkten, inom ramarna för produktspecifikationen, ska registrera sig. Registreringen är fristående från den formella medlemsansökan. Försäljningsställen för färdigförpackade produkter behöver inte registrera sig, under förutsättning att produkten inte på något vis bearbetas före försäljning. I registret står adress, kontaktuppgifter och verksamhetsområde för varje registrerat företag. Varje företag får ett registreringsnummer som kan användas för att identifiera både företaget och dess märkta produkter. Ansökan om registrering ska göras skriftligt (e-post, fax eller brev) till registreringsorganet innan någon verksamhet påbörjas (gödning, bearbetning osv).

—   Ett särskilt system för försegling av fläskbitarna

Vid styckningen förses de råa fläskbitarna från slakteriet med ett grönt eller rött sigill, som kan regleras på längden. Sigillen får enbart utfärdas av den ansökande gruppen – även till företag som inte är medlemmar. Sigillen har ett åttasiffrigt kontrollnummer, som finns upptaget i den ansökande gruppens sigillregister, och som producenten, som tar emot sigillen, får sig tilldelat. Endast sigillförsedda fläskbitar får användas för framställning av produkten.

De enda sigill som godkänns är säkerhetssigill med reglerbar längd (2 mm tjocka och 10 mm breda), som inte kan återanvändas och tydligt visar varje manipulering. Sigillen ska vara försedda med en bild av en glad gris och namnet ’Gailtaler Speck’.

De olika färgerna används för att skilja på olika typer av produktionskedjor:

| — | Grönt sigill visar att gödning, styckning och framställning sker på en och samma jordbruksanläggning |
| --- | --- |

—

Grönt sigill visar att gödning, styckning och framställning sker på en och samma jordbruksanläggning

| — | Rött sigill visar att tillverkaren av produkten (jordbrukare eller styckningsanläggning) har bearbetat köpt råvara, det vill säga djur som inte blivit gödda på tillverkarens anläggning men som hanterats enligt riktlinjerna i produktspecifikationen |
| --- | --- |

—

Rött sigill visar att tillverkaren av produkten (jordbrukare eller styckningsanläggning) har bearbetat köpt råvara, det vill säga djur som inte blivit gödda på tillverkarens anläggning men som hanterats enligt riktlinjerna i produktspecifikationen

—   Obligatorisk anmälan vid köp av griskultingar

Varje registrerad anläggning som köper griskultingar ska anmäla det till registreringsorganet inom 5 arbetsdagar. I anmälan anges antal griskultingar, deras ursprung (LFBIS-nummer eller uppfödarens namn) samt varje djurs vikt.

Följande dokument/intyg krävs för att kunna kontrollera produktens ursprung:

Registreringsorgan:

| — | register över jordbruksanläggningar |
| --- | --- |

—

register över jordbruksanläggningar

| — | sigillregister som anger producentens namn, antal sigill som producenten fått och sigillens nummer |
| --- | --- |

—

sigillregister som anger producentens namn, antal sigill som producenten fått och sigillens nummer

| — | anmälan om inköp av griskultingar |
| --- | --- |

—

anmälan om inköp av griskultingar

Om de anmälningar som gjorts inte stämmer överens med den verkliga boskapsbesättningen ska registreringsorganet få tillgång till veterinärinformationssystemet (VIS-databasen).

Producent (uppfödning/gödning):

| — | öronmärkning |
| --- | --- |

—

öronmärkning

| — | uppfödningsprotokoll (enligt mall upprättad av registreringsorganet) som anger uppfödarens namn, gödningsfas, serienummer, ursprungsuppfödarens nummer enligt öronmärkningen, ursprungsuppfödarens namn, startdatum för gödningsfasen, slaktdatum, styckningsprotokollets nummer, (eller nummer för protokollet för rökt fläsk) namn på tillverkare av slutprodukten eller uppköpare |
| --- | --- |

—

uppfödningsprotokoll (enligt mall upprättad av registreringsorganet) som anger uppfödarens namn, gödningsfas, serienummer, ursprungsuppfödarens nummer enligt öronmärkningen, ursprungsuppfödarens namn, startdatum för gödningsfasen, slaktdatum, styckningsprotokollets nummer, (eller nummer för protokollet för rökt fläsk) namn på tillverkare av slutprodukten eller uppköpare

| — | transportintyg (vid köp av griskultingar) med leverantörens och köparens namn och adress, uppfödarens LFBIS-nummer, djurens id-nummer, antal slaktsvin, ursprungsuppfödarens nummer enligt öronmärkningen, underskrift från båda parter, datum |
| --- | --- |

—

transportintyg (vid köp av griskultingar) med leverantörens och köparens namn och adress, uppfödarens LFBIS-nummer, djurens id-nummer, antal slaktsvin, ursprungsuppfödarens nummer enligt öronmärkningen, underskrift från båda parter, datum

Bearbetningsanläggning:

| — | sigill med reglerbar längd: sigillets nummer och färg |
| --- | --- |

—

sigill med reglerbar längd: sigillets nummer och färg

| — | märkning av förpackad produkt |
| --- | --- |

—

märkning av förpackad produkt

| — | tillverkarens registreringsnummer |
| --- | --- |

—

tillverkarens registreringsnummer

| — | slaktprotokoll eller annat veterinärintyg (till exempel på transportintyget) som anger antal granskade och kontrollerade slakter, datum, stämpel och underskrift från veterinärinspektör |
| --- | --- |

—

slaktprotokoll eller annat veterinärintyg (till exempel på transportintyget) som anger antal granskade och kontrollerade slakter, datum, stämpel och underskrift från veterinärinspektör

| — | transportintyg: se ovan |
| --- | --- |

—

transportintyg: se ovan

| — | styckningsprotokoll eller protokoll för rökt fläsk som anger serienummer, tillverkare av slutprodukten, slaktdatum, slaktställe, antal bitar, gödningsställe, uppfödare, uppfödarens protokollnummer, ursprungsuppfödarens nummer enligt öronmärkningen, förteckning över styckdelar och tillhörande sigillnummer |
| --- | --- |

—

styckningsprotokoll eller protokoll för rökt fläsk som anger serienummer, tillverkare av slutprodukten, slaktdatum, slaktställe, antal bitar, gödningsställe, uppfödare, uppfödarens protokollnummer, ursprungsuppfödarens nummer enligt öronmärkningen, förteckning över styckdelar och tillhörande sigillnummer

Säljare:

| — | sigill med reglerbar längd för bitar i lösvikt |
| --- | --- |

—

sigill med reglerbar längd för bitar i lösvikt

| — | märkning av förpackad produkt |
| --- | --- |

—

märkning av förpackad produkt

| — | följesedel vid leverans där den skyddade geografiska beteckningen (SGB) ’Gailtaler Speck’ anges samt varubeteckning, antal delar/mängd, datum, namn på bearbetningsställe och köpare |
| --- | --- |

—

följesedel vid leverans där den skyddade geografiska beteckningen (SGB) ’Gailtaler Speck’ anges samt varubeteckning, antal delar/mängd, datum, namn på bearbetningsställe och köpare

| — | faktura med den skyddade geografiska beteckningen (SGB) ’Gailtaler Speck’ anges samt antal delar/mängd, datum, namn på bearbetningsställe och köpare |
| --- | --- |

—

faktura med den skyddade geografiska beteckningen (SGB) ’Gailtaler Speck’ anges samt antal delar/mängd, datum, namn på bearbetningsställe och köpare

| — | registreringsnummer för tillverkaren av slutprodukten.” |
| --- | --- |

—

registreringsnummer för tillverkaren av slutprodukten.”

Motivering:

De nya reglerna, som ska garantera produktens spårbarhet, bygger på att det finns ett centralt registreringsorgan som styrs av den ansökande gruppen. Registreringsorganet samlar alla företag inom uppfödning/gödning, bearbetning, framställning av och handel med slutprodukten. Det krävs även ett särskilt system för försegling av fläskbitarna, samt obligatorisk anmälan vid köp av griskultingar för de företag som köper in svin. De dokument och intyg som ska innehas av de olika inblandade parterna finns också uppräknade.

Ett sigill med reglerbar längd och i olika färger ska användas för att försegla varje fläskbit avsedd för framställning av slutprodukten. Det gör det möjligt att – med undantag för slakten – se om hela produktionsprocessen, från gödningsfas till slutprodukt, skett på ett och samma ställe (grönt sigill) eller om tillverkaren av slutprodukten har köpt djur som blivit gödda på en annan anläggning (rött sigill). Tack vare märkningen kan man skilja en produkt som kommer från ett traditionellt drivet jordbruk från en som framställts mer industriellt. Sigillen finns upptagna i ett centralt register och förses med ett nummer som producenten, som tar emot sigillen, får sig tilldelat.

Framställningsmetod och förpackning

Framställningsmetod och förpackning

Punkt 4.5 i sammanfattningen (Framställningsmetod):

”Framställningsmetoden anges i riktlinjerna för ’Gailtaler Speck’. I dessa riktlinjer fastställs basproduktens ursprung och kvalitet samt själva produktionsprocessen. Där anges också produktens karaktäristika och föreskrifter om kvalitetssäkring, enligt vilka samtliga producenter ska säkerställa full kontroll.

Köttets pH-värde får inte överstiga 5,8 och det behandlas genom torrsaltning i opressat tillstånd under tillsats av koksalt eller salt för inläggning, peppar, vitlök och andra örter och kryddor enligt traditionella recept.

På så vis dras vattnet ur köttet och uppkomsten av skadliga mikroorganismer förhindras. Produkten saltas vid traditionella träbord eller i kar av plast eller rostfritt stål vid en temperatur på mellan 4 °C och 10 °C och cirka 70 % luftfuktighet under 1–4 veckor. Därefter hängs köttet upp tills det är helt torrt.

Det torkade och saltade köttet hängs i ett rökutrymme, där det röks i en temperatur på högst 22 °C. För upphettning används endast bokträ och enbärskvistar, vilket ger den typiska rökaromen. Rökningen avbryts vid ett flertal tillfällen, då frisk luft tillförs. Därigenom får fläsket sin särskilda arom. Exakt när frisk luft ska tillföras och hur länge de olika rökintervallerna ska vara avgör respektive producent genom sin erfarenhet. Efter rökningen förs fläsket till mogningsutrymmet, där temperaturen är mellan 8 °C och 16 °C och det råder en relativ luftfuktighet på mellan 60 % och 80 %. Köttet förvaras där i minst 4 veckor (eller minst 12 veckor, beroende på vilka köttstycken det rör sug om) för att mogna fullständigt.

Vid en fetthalt på 25 % leder torkningen till en viktförlust på mellan 30 % och 40 %.”

och punkterna 4.5 till 4.5.4 i produktspecifikationen:

”Punkt 4.5 Framställningsmetod

De olika stegen i framställningsmetoden som anges i punkterna 4.5.1 till 4.5.3, och som finns beskrivna i detalj i riktlinjerna för ’Gailtaler Speck’, har utarbetats och fastställts av gruppen Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten. Riktlinjerna har tagits fram i samarbete med experter och sakkunniga från den nationella myndigheten för livsmedelskontroll och den nationella veterinärmyndigheten (se dokumentet Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten, 1999b, bilaga till punkt 4.3).

Riktlinjerna tar inte bara upp själva framställningsprocessen för ’Gailtaler Speck’. De innehåller också en detaljerad produktbeskrivning, beskrivning av råvarans ursprung och kvalitet, åtgärder för att garantera produktens kvalitet, bland annat med hjälp av ett eget kontrollsystem inom gruppen, sanktioner och regler för märkning av produkten.

Punkt 4.5.1 Framställning av råvaran

Uppfödarna måste föra ett register över sin boskap och märka djuren så att ursprunget för varje parti fläsk kan bevisas. Dessutom ska uppfödarna endast ge foder av hög kvalitet till djuren, särskilt foder som gynnar en långsam tillväxt, och avstå från alla typer av tillväxtstimulerande substanser, till exempel anabola substanser, hormoner och prestationshöjande ämnen framställda på kemisk väg, samt antibiotika. De måste även föra ett ’uppfödarprotokoll – svinprotokoll’ i enlighet med bilaga 2 i riktlinjerna för ’Gailtaler Speck’ eller liknande.

Endast kött från svin på minst sex månader får avsättas och användas för framställning av ’Gailtaler Speck’. De ska ha en vikt före slakt på minst 120 kg och svinen får inte öka i vikt med mer än 750 gram per dag eftersom bara kött från svin med långsam tillväxt får de egenskaper som krävs för att framställa produkten.

Slakterierna måste kontrollera att lokaler och utrustning för slakt följer gällande normer och är utan brister och att personal och anläggning uppfyller den nivå på hygien som krävs. Slakterier och tillverkare av slutprodukten ska lagra slaktkropparna i enlighet med de riktlinjer som finns, tills de går vidare till bearbetning.

4.5.2   Bearbetningsprocess

Bearbetningen av det griskött som används till ’Gailtaler Speck’ beskrivs här nedan. Fläsksidan torrsaltas. Koksalt eller salt för saltlake, peppar, vitlök och andra örter och kryddor enligt traditionella recept (se punkt 4.2) tillsätts. Saltet drar vattnet ur fläsket och förhindrar uppkomsten av skadliga mikroorganismer. Produkten saltas företrädesvis på traditionella träbord eller i kar av plast eller rostfritt stål. Temperaturen ska ligga på mellan 4 °C och 10 °C och luftfuktigheten på cirka 70 %. Tiden för saltning varierar från en till fyra veckor beroende på fläskbitens tjocklek.

När fläskbitarna är färdigsaltade slår man lätt på dem för att få bort överflödigt salt och hänger upp dem för att torka helt. Fläskbitarna hängs sedan upp i rökutrymmet med tillräckligt stora mellanrum för att alla bitar ska rökas jämnt. Den rökningsmetod som används, kallrökning, innebär att temperaturen inte får överskrida 22 °C. Endast bokträ, med tillskott av enbärsris, används till elden för att få den typiska rökarom som utmärker ’Gailtaler Speck’. Rökningen avbryts vid ett flertal tillfällen, då frisk luft tillförs. Därigenom får fläsket sin särskilda arom. Exakt när frisk luft skall tillföras och hur långa avbrotten ska vara avgör respektive producent genom sin erfarenhet.

När fläsket är färdigrökt flyttas det till ett välventilerat mogningsutrymme med en temperatur på mellan 8 °C och 16 °C och en relativ luftfuktighet på mellan 60 % och 80 %. Det rökta fläsket får mogna i minst fyra till minst tolv veckor, beroende på vilken del av svinet som använts. Vid en fetthalt på 25 % leder torkningen till en viktförlust på 30 % till 40 %.

4.5.3   Rutiner för kvalitetssäkring och kvalitetskontroll

Producenterna av ’Gailtaler Speck’ måste kunna garantera produktens kvalitet och själva kontrollera framställningen av slutprodukten. Följande regler ska tillämpas:

| — | Färskt kött med ett pH-värde över 5,8 används inte för att framställa ’Gailtaler Speck’. Ett högre pH-värde minskar köttets förmåga att ge ifrån sig vatten och absorbera salt. Dessutom påverkas slutproduktens hållbarhet. |
| --- | --- |

—

Färskt kött med ett pH-värde över 5,8 används inte för att framställa ’Gailtaler Speck’. Ett högre pH-värde minskar köttets förmåga att ge ifrån sig vatten och absorbera salt. Dessutom påverkas slutproduktens hållbarhet.

| — | Lokalen för saltning ska vara ren, välventilerad och utrustad med instrument för att mäta temperatur och luftfuktighet. Anläggningens hygien ska vara utan anmärkning. |
| --- | --- |

—

Lokalen för saltning ska vara ren, välventilerad och utrustad med instrument för att mäta temperatur och luftfuktighet. Anläggningens hygien ska vara utan anmärkning.

| — | Rökutrymmet ska vara rent, välventilerat och utrustat med instrument för att mäta temperatur och luftfuktighet. Anläggningens hygien ska vara utan anmärkning. |
| --- | --- |

—

Rökutrymmet ska vara rent, välventilerat och utrustat med instrument för att mäta temperatur och luftfuktighet. Anläggningens hygien ska vara utan anmärkning.

| — | Det saltade köttet ska torka helt innan det hängs upp i rökutrymmet, annars kan det få en för hög beläggning av sotpartiklar. |
| --- | --- |

—

Det saltade köttet ska torka helt innan det hängs upp i rökutrymmet, annars kan det få en för hög beläggning av sotpartiklar.

| — | Köttet som ska rökas ska hängas upp på ett sådant sätt att varje bit röks jämnt. |
| --- | --- |

—

Köttet som ska rökas ska hängas upp på ett sådant sätt att varje bit röks jämnt.

| — | Om elden måste tändas på nytt får köttbitarna inte komma i kontakt med den första röken. |
| --- | --- |

—

Om elden måste tändas på nytt får köttbitarna inte komma i kontakt med den första röken.

| — | Utrymmet för torkning och mogning ska vara rent, välventilerat och utrustat med instrument för att mäta temperatur och luftfuktighet. Anläggningens hygien ska vara utan anmärkning. Framför allt ska oönskade mögelsvampar avlägsnas eller förhindras att bildas. |
| --- | --- |

—

Utrymmet för torkning och mogning ska vara rent, välventilerat och utrustat med instrument för att mäta temperatur och luftfuktighet. Anläggningens hygien ska vara utan anmärkning. Framför allt ska oönskade mögelsvampar avlägsnas eller förhindras att bildas.

Tillverkarna av slutprodukten måste även föra ett ’protokoll för rökt fläsk’ i enlighet med bilaga 3 i riktlinjerna för ’Gailtaler Speck’ eller ett liknande protokoll (se dokumentet Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten, 1999b, bilaga till punkt 4.2).

Punkt 4.5.4 Särskilda kontrollåtgärder

Föreningen Gailtaler Speck – Karnische Region har, i artikel 11 i sina stadgar, angående föreningens egen kontroll av de riktlinjer som ska respekteras av producenterna av ’Gailtaler Speck’, beslutat att en kontrollkommitté upprättas (se dokumentet Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten, 1999a, bilaga till punkt 2). Kontrollkommittén ansvarar för att regelbundet kontrollera att föreningens fastslagna riktlinjer följs och utför kontroller hos alla medlemsföretag som producerar ’Gailtaler Speck’. Kontrollkommittén lutar sig mot en manual för god tillverkningspraxis (bilaga 1 till riktlinjerna för ’Gailtaler Speck’) samt ett schema för hur kontrollerna ska utföras (bilaga 4 till riktlinjerna för ’Gailtaler Speck’) (se dokumentet Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten, 1999b, bilaga till punkt 4.2.2).

Kontrollkommittén ska regelbundet rapportera sina resultat till styrelsen för föreningen Gailtaler Speck – Karnische Region. Styrelsen tar emot rapporterna från kontrollkommittén och vidtar sanktioner, som bestämts i förväg, mot de medlemmar som bryter mot reglerna i riktlinjerna för ’Gailtaler Speck’. I akuta lägen kan styrelsen fatta beslut som har omedelbar verkan. Avgörande beslut om sanktioner kan bara fattas av föreningsstämman för Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten.

Blivande producenter av den skyddade geografiska beteckningen ’Gailtaler Speck’, som inte är medlemmar i föreningen Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten, måste uppfylla ovanstående krav på kontroll genom att tillämpa en motsvarande typ av kontrollåtgärder.”

ersätts med följande text:

”4.5   Framställningsmetod och förpackning

4.5.1   Framställning av råvara

’Gailtaler Speck’ framställs endast av kött från de raser som omnämns i punkt 4.2.

Gödning av svinen:

För att få en kontinuerlig spårbarhet ska hela gödningsfasen, från griskulting till slakt, ske på en och samma anläggning. Anläggningen ska vara registrerad i den avgränsade regionen. Gödningsfasen för ett enstaka svin kan inte delas upp på flera olika anläggningar.

Djuren ska endast få foder som gynnar en långsam tillväxt. Flytande näring (till exempel blöt majs eller blöt soja) får inte användas. Majs och soja i form av torrfoder får bara användas i begränsad omfattning – mindre än 20 % av den totala mängden torrfoder för soja och mindre än 10 % av den totala mängden torrfoder för majs. Viktökningen per dag, som baseras på ett genomsnitt för hela gödningsfasen, får inte överstiga 750 gram. Användningen av tillväxtstimulerande substanser, anabola substanser eller hormoner i djurens foder är uttryckligen förbjudet. Användning av prestationshöjande ämnen, baserade på kemiska substanser, och antibiotika måste upphöra innan gödningsfasen påbörjas (det vill säga när svinen har uppnått en vikt på 31 kg). Svinen är klara för slakt när de uppnått en vikt på minst 120 kg.

4.5.2   Bearbetningsprocess

Styckning, saltning, rökning och torkning ska ske på en och samma anläggning.

Slakt och styckning:

Slakt får endast utföras på det slakteri som ligger närmast anläggningen där svinen göds och som har den nödvändiga kapacitet som krävs för det enskilda fallet, en utrustning som följer gällande normer och uppfyller lagstadgade krav på hygien, veterinärvård och djurskydd. De halva slaktkropparna styckas, benas ur, tvättas och förses omedelbart med de sigill (med reglerbar längd) som tillverkaren av slutprodukten erhållit i förväg. Endast sigillförsedda köttbitar får användas för att framställa den skyddade geografiska beteckningen ’Gailtaler Speck’.

Saltning:

De opressade köttbitarna torrsaltas i en lokal med en temperatur på högst 10 °C. Salt (koksalt, salt för saltlake, havssalt eller en blandning av dessa) peppar, vitlök och enbär tillsätts. Övriga kryddor och örter som får tillsättas är ingefära, koriander, kummin, lagerblad, kryddpeppar, paprika, rosmarin och socker.

Saltet drar vattnet ur köttet och förhindrar uppkomsten av skadliga mikroorganismer. Köttbitarna läggs i speciella kar i plast eller rostfritt stål för att saltas. Köttet kan saltas både varmt och kallt och får ligga kvar i saltlagen tills det har fått en utpräglat salt smak. Det kan ta en till fyra veckor beroende på hur tjock fläskbiten är. Erfarenhet, baserad på traditionellt överförd kunskap, gör det möjligt för producenterna att avgöra hur länge fläsket ska saltas.

När fläskbitarna är färdigsaltade slår man lätt på dem för att få bort överflödigt salt och hänger upp dem för att torka helt. Saltning via tumling, liksom pressning av de bitar som ska saltas, är förbjudet.

Rökning:

’Gailtaler Speck’ är i huvudsak kallrökt (vid en temperatur på mellan 8 och 24 °C). Till elden används bokspån, eller spån från andra lövträd, tillsammans med enbär, som tillsätts för att ge röken extra arom. I de rökutrymmen som byggts på traditionellt sätt värms lokalen upp i intervaller för att röka fläsket. Rökningen avbryts flera gånger för att kyla ned fläsket och vädra i lokalen. För att förhindra att benso[a]pyren bildas får den första röken, efter att elden tänts på nytt, inte komma i kontakt med fläsket som röks.

Om rökutrymmet saknar möjligheter till nedkylning och utomhustemperaturen överstiger 25 °C måste fläskbitarnas kärntemperatur kontrolleras under hela rökningsprocessen. Den får inte överstiga 24 °C. Om utomhustemperaturen gör det omöjligt att kyla ned lokalen genom att vädra under avbrotten i rökningen måste fläsket flyttas från rökutrymmet och kylas ned på annan plats, för att uppnå samma resultat som vid traditionell kallrökning. Längden på avbrotten under rökningen bestäms av fläskbitarnas kärntemperatur.

Under avbrotten vädras rökutrymmena genom att frisk luft släpps in. Vädringen hjälper till att skapa rätt arom, förhindra kondens och att fläskets arom kontamineras av kåda. Man vädrar genom att öppna dörren eller ventilerna till rökutrymmet eller, i moderna anläggningar, genom automatisk ventilationsutrustning.

Det är producentens kunnande, baserad på erfarenhet, som avgör exakt när frisk luft ska tillföras och hur långa och många avbrott som görs under rökningen.

I moderna rökerier kan rökningen även utföras utan avbrott, eftersom temperaturen kan hållas på en jämn nivå med hjälp av teknisk utrustning och automatiska ventilationsintervall. I de moderna anläggningarna finns ett program som reglerar hela rökningsprocessen, inklusive temperatur och mängden rök, från det att elden tänds tills det är dags för ventilation. Programmet är baserat på rökningen som utförs i traditionella rökerier. I de moderna anläggningarna finns ingen risk för kondensbildning och det finns även filter som förhindrar att fläskets arom kontamineras av kåda.

Mogning:

När fläsket är färdigrökt flyttas det till ett välventilerat mogningsutrymme, med en temperatur på mellan 8 °C och 16 °C och en relativ luftfuktighet på mellan 60 % och 80 %. Utrymmet ska kontrolleras kontinuerligt så att inte oönskade mögelsvampar bildas. Om mögelsvampar ändå bildas ska de borstas bort från fläsket och bildandet av nya förhindras genom extra rökning. För att uppnå rätt mognadsgrad ska fläsket förlora mellan 30 % och 40 % av sin råvikt och ha en fettandel på 25 %.

Olika fläskbitar måste mogna olika länge (framför allt beroende på skillnaden i tjocklek):

| — | bukfläsk: minst 4 veckor |
| --- | --- |

—

bukfläsk: minst 4 veckor

| — | fläskkarré: minst 8 veckor |
| --- | --- |

—

fläskkarré: minst 8 veckor

| — | hals: minst 6 veckor |
| --- | --- |

—

hals: minst 6 veckor

| — | bogfläsk: minst 4 veckor |
| --- | --- |

—

bogfläsk: minst 4 veckor

| — | skinka/lägg: minst 12 veckor |
| --- | --- |

—

skinka/lägg: minst 12 veckor

| — | hela fläsksidan: minst 12 veckor.” |
| --- | --- |

—

hela fläsksidan: minst 12 veckor.”

Motivering:

Innehållet i riktlinjerna för ”Gailtaler Speck”, de riktlinjer som ansetts avgörande för produktionen av ”Gailtaler Speck”, integreras i den nya versionen av produktspecifikationen (se de övergripande förklaringarna under ”Ändringar”) i de fall där de fortfarande ska tillämpas. Integreringen av riktlinjerna i texten och de ändringar av produktionsprocessen som beskrivs här nedan innebär inte att produktens kvalitet försämras:

| — | Det preciseras att hela gödningsfasen ska ske på en och samma anläggning i den avgränsade regionen. Den kan alltså inte delas upp mellan olika anläggningar. Regeln är till för att underlätta spårbarheten i det geografiska området för den här produktionsfasen som har stor betydelse för slutproduktens kvalitet. Av samma anledning ska bearbetningen av slaktkropparna (styckning, saltning, rökning, torkning) utföras på en och samma anläggning. |
| --- | --- |

—

Det preciseras att hela gödningsfasen ska ske på en och samma anläggning i den avgränsade regionen. Den kan alltså inte delas upp mellan olika anläggningar. Regeln är till för att underlätta spårbarheten i det geografiska området för den här produktionsfasen som har stor betydelse för slutproduktens kvalitet. Av samma anledning ska bearbetningen av slaktkropparna (styckning, saltning, rökning, torkning) utföras på en och samma anläggning.

| — | Tidigare var bara flytande näring baserad på majs förbjuden. Produktspecifikationen förbjuder nu flytande näring i allmänhet. Flytande näring gör att djuren äter mer och det skyndar därför på tillväxten på ett ogynnsamt sätt. |
| --- | --- |

—

Tidigare var bara flytande näring baserad på majs förbjuden. Produktspecifikationen förbjuder nu flytande näring i allmänhet. Flytande näring gör att djuren äter mer och det skyndar därför på tillväxten på ett ogynnsamt sätt.

| — | Tillåten andel av soja i torrfodret höjs från högst 10 % till högst 20 % för att säkerställa ett bättre intag av proteiner, om behovet finns. Tidigare täcktes proteinbehovet av intag av vassle och mjölk från den egna bondgården. Det är inte längre tillåtet. |
| --- | --- |

—

Tillåten andel av soja i torrfodret höjs från högst 10 % till högst 20 % för att säkerställa ett bättre intag av proteiner, om behovet finns. Tidigare täcktes proteinbehovet av intag av vassle och mjölk från den egna bondgården. Det är inte längre tillåtet.

| — | För att undvika tvetydigheter vid kontroll preciseras att den högsta tillåtna viktökningen per dag på 750 gram ”baseras på ett genomsnitt för hela gödningsfasen”. Den totala viktökningen delas med det totala antalet dagar i gödningsfasen. |
| --- | --- |

—

För att undvika tvetydigheter vid kontroll preciseras att den högsta tillåtna viktökningen per dag på 750 gram ”baseras på ett genomsnitt för hela gödningsfasen”. Den totala viktökningen delas med det totala antalet dagar i gödningsfasen.

| — | Viktgränsen för eventuell användning av antibiotika och prestationshöjande ämnen baserade på kemiska substanser sänks från 35 kg till 31 kg för griskultingarna, det vill säga samma vikt som djuren ska ha när gödningsfasen inleds i Gailtal. Eftersom griskultingar från andra områden får köpas in upp till denna viktgräns kan den ansökande gruppen inte kontrollera hur dessa djur fötts upp på ett pålitligt sätt. |
| --- | --- |

—

Viktgränsen för eventuell användning av antibiotika och prestationshöjande ämnen baserade på kemiska substanser sänks från 35 kg till 31 kg för griskultingarna, det vill säga samma vikt som djuren ska ha när gödningsfasen inleds i Gailtal. Eftersom griskultingar från andra områden får köpas in upp till denna viktgräns kan den ansökande gruppen inte kontrollera hur dessa djur fötts upp på ett pålitligt sätt.

| — | Den lägsta tillåtna vikten på 120 kg för levande djur vid tidpunkten för slakt bibehålls. Däremot slopas den lägsta tillåtna åldersgränsen på 6 månader, som funnits fram till nu, eftersom den exakta åldern inte är avgörande för slaktkropparnas kvalitet. Den lägsta tillåtna vikten är däremot avgörande för kvaliteten på de slaktkroppar som används för produktion av ”Gailtaler Speck”, liksom för fetthalten. |
| --- | --- |

—

Den lägsta tillåtna vikten på 120 kg för levande djur vid tidpunkten för slakt bibehålls. Däremot slopas den lägsta tillåtna åldersgränsen på 6 månader, som funnits fram till nu, eftersom den exakta åldern inte är avgörande för slaktkropparnas kvalitet. Den lägsta tillåtna vikten är däremot avgörande för kvaliteten på de slaktkroppar som används för produktion av ”Gailtaler Speck”, liksom för fetthalten.

| — | Slakt ska endast utföras på det slakteri som ligger närmast anläggningen där svinen göds och som har en utrustning som följer gällande normer och den nödvändiga kapacitet som krävs. Ett närliggande slakteri reducerar transportsträckan och den stress djuren kan känna vid transport. De regler som finns för hygien, raster, slakt, slaktredskap och lokaler för slakt, som fanns omnämnda i punkt 4.5.1 i den tidigare produktspecifikationen, tas inte med i den nya versionen eftersom de inte avviker från de allmänna regler som finns och som alltid ska följas. |
| --- | --- |

—

Slakt ska endast utföras på det slakteri som ligger närmast anläggningen där svinen göds och som har en utrustning som följer gällande normer och den nödvändiga kapacitet som krävs. Ett närliggande slakteri reducerar transportsträckan och den stress djuren kan känna vid transport. De regler som finns för hygien, raster, slakt, slaktredskap och lokaler för slakt, som fanns omnämnda i punkt 4.5.1 i den tidigare produktspecifikationen, tas inte med i den nya versionen eftersom de inte avviker från de allmänna regler som finns och som alltid ska följas.

| — | Halva slaktkroppar eller styckdelar som tas om hand av tillverkarna av slutprodukten ska vara försedda med sigill av reglerbar längd, som finns upptagna i sigillregistret hos det centrala registreringsorganet. Det är tillverkaren av slutprodukten, det rökta fläsket, som sätter sigillet på fläskbitarna (se punkten ”Bevis på ursprung”). |
| --- | --- |

—

Halva slaktkroppar eller styckdelar som tas om hand av tillverkarna av slutprodukten ska vara försedda med sigill av reglerbar längd, som finns upptagna i sigillregistret hos det centrala registreringsorganet. Det är tillverkaren av slutprodukten, det rökta fläsket, som sätter sigillet på fläskbitarna (se punkten ”Bevis på ursprung”).

| — | I enlighet med den lagstiftning som finns används inte längre de traditionella träborden för att salta fläsket. Träborden kan inte rengöras (desinficeras) på ett sätt som garanterar att de lever upp till de hygienkrav som finns. Saltning utförs numera endast i kar eller på bord i plast eller rostfritt stål. Förändringen har inte någon påvisbar inverkan på produktens kvalitet. |
| --- | --- |

—

I enlighet med den lagstiftning som finns används inte längre de traditionella träborden för att salta fläsket. Träborden kan inte rengöras (desinficeras) på ett sätt som garanterar att de lever upp till de hygienkrav som finns. Saltning utförs numera endast i kar eller på bord i plast eller rostfritt stål. Förändringen har inte någon påvisbar inverkan på produktens kvalitet.

| — | Termerna ”koksalt eller salt för saltlake” ersätts av ”koksalt, salt för saltlake, havssalt eller en blandning av dessa”, eftersom effekten och smaken blir densamma. Den tidigare begränsningen är därför inte nödvändig. |
| --- | --- |

—

Termerna ”koksalt eller salt för saltlake” ersätts av ”koksalt, salt för saltlake, havssalt eller en blandning av dessa”, eftersom effekten och smaken blir densamma. Den tidigare begränsningen är därför inte nödvändig.

| — | Förutom de kryddor som redan nämnts (se punkt 4.5 i sammanfattningen och punkterna 4.2 till 4.5.2 i produktspecifikationen) ingår numera enbär som en obligatorisk ingrediens. Ändringen – liksom tillskottet av enbär på elden under rökprocessen – syftar till att kompensera för det faktum att rökningen inte längre måste ske med enbärsris på elden, eftersom enbärsris blivit allt svårare att hitta i regionen. |
| --- | --- |

—

Förutom de kryddor som redan nämnts (se punkt 4.5 i sammanfattningen och punkterna 4.2 till 4.5.2 i produktspecifikationen) ingår numera enbär som en obligatorisk ingrediens. Ändringen – liksom tillskottet av enbär på elden under rökprocessen – syftar till att kompensera för det faktum att rökningen inte längre måste ske med enbärsris på elden, eftersom enbärsris blivit allt svårare att hitta i regionen.

| — | Kravet att använda enbärsris för att aromatisera röken, omnämnt i punkt 4.5 i sammanfattningen och 4.5.2 i den tidigare produktspecifikationen, tas därför bort. Se motivering ovan. För att bibehålla enbärsaromen hos ”Gailtaler Speck” ska i stället enbär blandas med träspånen – om man inte har tillgång till enbärsris. |
| --- | --- |

—

Kravet att använda enbärsris för att aromatisera röken, omnämnt i punkt 4.5 i sammanfattningen och 4.5.2 i den tidigare produktspecifikationen, tas därför bort. Se motivering ovan. För att bibehålla enbärsaromen hos ”Gailtaler Speck” ska i stället enbär blandas med träspånen – om man inte har tillgång till enbärsris.

| — | Tidigare tilläts enbart bokträ som bränsle till elden men numera godkänns även spån från andra lövträd. Eftersom även bokspån blivit svårare att få tag på vill man ge en ökad flexibilitet på den här punkten. Produktens smak eller kvalitet påverkas inte av förändringen. Däremot är spån från mjuka träslag inte lämpliga för kallrökning eftersom de producerar för mycket värme. |
| --- | --- |

—

Tidigare tilläts enbart bokträ som bränsle till elden men numera godkänns även spån från andra lövträd. Eftersom även bokspån blivit svårare att få tag på vill man ge en ökad flexibilitet på den här punkten. Produktens smak eller kvalitet påverkas inte av förändringen. Däremot är spån från mjuka träslag inte lämpliga för kallrökning eftersom de producerar för mycket värme.

| — | Den lägsta tillåtna temperaturen i lokalen för saltning, som hittills angetts till 4 °C, finns inte längre med i produktspecifikationen eftersom en lägsta temperaturgräns inte spelar någon avgörande roll för produktens kvalitet. Att behålla kravet tvingar bara fram onödiga kontroller. En lägre temperatur än den tidigare angivna leder endast till att saltet tar längre tid på sig att tränga in i fläskbitarna. Även referensvärdet på 70 % för luftfuktigheten i lokalen där fläsket saltas tas bort eftersom luftfuktigheten inte har någon inverkan på processen. |
| --- | --- |

—

Den lägsta tillåtna temperaturen i lokalen för saltning, som hittills angetts till 4 °C, finns inte längre med i produktspecifikationen eftersom en lägsta temperaturgräns inte spelar någon avgörande roll för produktens kvalitet. Att behålla kravet tvingar bara fram onödiga kontroller. En lägre temperatur än den tidigare angivna leder endast till att saltet tar längre tid på sig att tränga in i fläskbitarna. Även referensvärdet på 70 % för luftfuktigheten i lokalen där fläsket saltas tas bort eftersom luftfuktigheten inte har någon inverkan på processen.

| — | ”Gailtaler Speck” är i huvudsak kallrökt. Den högsta tillåtna temperaturen för kallrökning har tidigare angetts till 22 °C. Det ersätts av ett temperaturintervall på mellan ”8 och 24 °C”, samma intervall för kallrökning som finns angivet i den österrikiska livsmedelslagen. |
| --- | --- |

—

”Gailtaler Speck” är i huvudsak kallrökt. Den högsta tillåtna temperaturen för kallrökning har tidigare angetts till 22 °C. Det ersätts av ett temperaturintervall på mellan ”8 och 24 °C”, samma intervall för kallrökning som finns angivet i den österrikiska livsmedelslagen.

| — | Eftersom de flesta äldre rökutrymmen inte är utrustade med någon nedkylningsanordning kan rökningen av ”Gailtaler Speck” nu utföras vid högre utomhustemperaturer (från omkring 25 °C) för att möta efterfrågan på produkten. Fläskbitarnas kärntemperatur får däremot aldrig överstiga 24 °C. Temperaturen ska kontrolleras flera gånger under rökningen. Om utomhustemperaturen inte kan bidra till att kyla ned lokalen genom att vädra under avbrotten i rökningsprocessen måste fläskbitarna flyttas från rökutrymmet och kylas ned på annan plats, för att uppnå samma resultat som vid traditionell kallrökning. Längden på avbrotten under rökningen bestäms av fläskbitarnas kärntemperatur. |
| --- | --- |

—

Eftersom de flesta äldre rökutrymmen inte är utrustade med någon nedkylningsanordning kan rökningen av ”Gailtaler Speck” nu utföras vid högre utomhustemperaturer (från omkring 25 °C) för att möta efterfrågan på produkten. Fläskbitarnas kärntemperatur får däremot aldrig överstiga 24 °C. Temperaturen ska kontrolleras flera gånger under rökningen. Om utomhustemperaturen inte kan bidra till att kyla ned lokalen genom att vädra under avbrotten i rökningsprocessen måste fläskbitarna flyttas från rökutrymmet och kylas ned på annan plats, för att uppnå samma resultat som vid traditionell kallrökning. Längden på avbrotten under rökningen bestäms av fläskbitarnas kärntemperatur.

| — | Mogningstiden för ”Gailtaler Speck” anges hädanefter separat för olika typer av fläskbitar. Det gör texten tydligare. |
| --- | --- |

—

Mogningstiden för ”Gailtaler Speck” anges hädanefter separat för olika typer av fläskbitar. Det gör texten tydligare.

| — | De generella krav som ska följas för livsmedelsproduktion, framställning av köttbaserade produkter samt utrustning och hygien i produktionsutrymmena (se utdragen från punkt 4.5.3 i den tidigare produktspecifikationen) tas inte med i den nya texten. Det gör den nya produktspecifikationen mer koncis och man behöver heller inte revidera produktspecifikationen varje gång lagstiftningen ändras, såvida ändringarna inte påverkar producenterna av ”Gailtaler Speck”. |
| --- | --- |

—

De generella krav som ska följas för livsmedelsproduktion, framställning av köttbaserade produkter samt utrustning och hygien i produktionsutrymmena (se utdragen från punkt 4.5.3 i den tidigare produktspecifikationen) tas inte med i den nya texten. Det gör den nya produktspecifikationen mer koncis och man behöver heller inte revidera produktspecifikationen varje gång lagstiftningen ändras, såvida ändringarna inte påverkar producenterna av ”Gailtaler Speck”.

| — | De delar som hänvisar till den ansökande gruppens eget system för kvalitetssäkring och kvalitetskontroll (punkt 4.5.4 i den tidigare produktspecifikationen) tas bort. Åtgärder för kvalitetssäkring och kvalitetskontroll utförs nu externt av ett behörigt kontrollorgan. |
| --- | --- |

—

De delar som hänvisar till den ansökande gruppens eget system för kvalitetssäkring och kvalitetskontroll (punkt 4.5.4 i den tidigare produktspecifikationen) tas bort. Åtgärder för kvalitetssäkring och kvalitetskontroll utförs nu externt av ett behörigt kontrollorgan.

Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

De förklaringar, företrädesvis historiska, som visar på den ekonomiska betydelsen av ”Gailtaler Speck”, som hittills legat under punkten ”Bevis på ursprung”, det vill säga

punkt 4.4 i sammanfattningen (Bevis på ursprung):

”Fläskframställningen i området Gailtal finns dokumenterad sedan 1400-talet. Av reseskildringar, inventarieförteckningar för bondgårdar och måltidslistor för tjänstefolk framgår vilken betydelse detta fläsk har haft för kosthållet i Gailtal. Detta beror främst på att det röktes och lufttorkades och därmed var hållbart över lång tid.”

och punkterna 4.4 till 4.4.2.2.4 i produktspecifikationen:

”Punkt 4.4 Bevis på ursprung

Punkt 4.4.1 Historik

Punkt 4.4.1.1 Antiken

De först bevisen på boskapsnäringens betydelse i Gailtal kan spåras tillbaka till den keltiska eran (mellan år 200 f.Kr. och år 100 e.Kr.). Boskapen bestod framför allt av nötkreatur och hästar, men det fanns även svin. I Gurina, en antik gruvstad i Gailtal, nordost om Dellach, har man till exempel hittat bronsstatyer av svin och hästar (se Dinklage, 1966, bilaga till punkt 4.4.1.1).

Punkt 4.4.1.2 Medeltiden

En samling lagar daterade 812 (Capitulare de villis) och utfärdade av Karl den store, som även Kärnten löd under, anses vara den första text som nämner beredning av rökt fläsk. Lagtexten tar bland annat upp de stränga hygienkrav som gäller för livsmedel. Extra vikt läggs vid rökning, torkning och saltning av fläsk – livsmedel som omnämns i samband med hertigdömet Kärnten.

Ett diplom från 977, utfärdat av kejsar Otto II, ger bönderna i Salzburg rätt till ollonbete i hela Lavanttal. Det visar att uppfödningen av svin var en blomstrande näring under högmedeltiden. De svin som hölls i närheten av kvarnar var särskilt uppskattade eftersom de vanligtvis var mycket välgödda. I ett fastighetsregister för staden Greifenburg, upprättat av det dåvarande hertigdömet och daterat 1267, nämns kvarnarna i Höfling, inte långt från St. Daniel. Marken runt kvarnarna ansågs särskilt lämplig för svinuppfödning och de var därför befriade från grisskatt (se Dinklage, 1966, bilaga A till punkt 4.4.1.2).

Ett tydligt bevis på att rökt fläsk var ett av de viktigaste livsmedlen i Gailtal redan under 1400-talet finns i en översatt resedagbok av Paolo Santonino, privatsekreterare till patriarken av Aquileia, som följde biskopen av Caorle på hans resor under åren 1485–1487. Den första av de tre resorna gick till Gailtal och Östtyrolen. De följande till Rosental, Villach och gamla nedre Steiermark. Santonino beskriver i detalj hur invånarna i Gailtal lever och särskilt deras matkultur. Under vistelsen ingick rökt fläsk, oftast serverat med rödbetor eller kål, vid de rikliga måltider som han och biskopen tog del av. Maträtten omnämns inte mindre än sju gånger. Den förekommer vid besöken i slottet i Goldenstein, nära Mauthen, i Dölsach (Östtyrolen), Tröpolach, Hermagor, St. Laurenzen, St. Michael nära Egg och, slutligen, vid besöket i Berg im Drautal. Under resten av resan, och under senare resor, serveras maträtten inte (se Egger, 1947, bilaga B till punkt 4.4.1.2). Att Paolo Santonino inte nämner rökt fläsk som en vanlig del av måltiderna i resebeskrivningarna från andra regioner tyder på att det var ett baslivsmedel i just Gailtal redan under slutet av medeltiden.

Punkt 4.4.1.3 Modern tid

I det äldsta fastighetsregistret, som upprättats av härskarna i Aichelburg och är daterat år 1504, nämns ett stort antal undersåtar som, förutom andra produkter, måste leverera två grisbogar, oftast rökta, i skatt in natura. Skatteregistren visar att liknande leveranser gjordes även under de följande åren (se Kärntner Landesarchiv, Dinklage 1948, bilaga A till punkt 4.4.1.3).

I jordeboken för slottet Waydenburg, sydväst om Dellach, nämns också leveranser av rökta och torkade grisbogar som skatteinbetalning till slottsherrarna. Det handlade om en typ av rökt skinkfläsk från gödsvin, som framställdes i enlighet med riktlinjer utfärdade av de styrande i Oberdrauburg och Mauthen. Adelsmännen hade riklig tillgång till färskt kött som de kunde servera på matborden, eftersom de jagade vilt av alla arter. Men de behövde också livsmedel som kunde lagras och som fick lång hållbarhet tack vare den rökning och torkning som utfördes i Gailtal (se Kärntner Landesarchiv, Urbar Waydenburg [jordebok för Waydenburg] från 1523, bilaga B till punkt 4.4.1.3).

Flera inventarieförteckningar för jordbruken omkring år 1700 innehåller detaljerade uppräkningar av vad som fanns på gårdarna. De tjänade som underlag för skatteinbetalningar till de lokala adelsmännen och visar att ’Spöck im Kasten’ (fläsk i låda) och ’rökt griskött’ fanns bland de hållbara livsmedel som uppskattades av jordbruksfamiljerna i Gailtal (se Kärntner Landesarchiv, Archiv Aichelburg, bilaga C till punkt 4.4.1.3). I inventarieförteckningar från nedre Kärnten från samma tidsepok omnämns ’hackat fläsk’.

Utfodringen av svin har varit en viktig angelägenhet genom alla tidsepoker. I en jordebok från 1586 från Künburg (som lydde under biskopsdömet Bamberg), i centrala Gailtal handlar det om en ’bannskog’ (en skog där bara de styrande i området fick jaga) som omger slottet Künegg, nordväst om Pressegger See, Bönderna tilläts inte fälla träd där eftersom ekarna gav stora mängder med ekollon. Däremot fick de släppa ut svinen på ollonbete i skogen (se Dinklage, 1966, bilaga D till punkt 4.4.1.3). Och under en segdragen tvist mellan några grannbyar i Gailtal angående betesrätten beslöt Georg Friedrich av Aichelburg år 1608 att de fyra grannbyarna Emmersdorf, Michelhofen, St. Paul och Dragantschach hade rätt att låta sina djur beta i Oisternigalpe. Betesrätten gällde kor, svin och tre hästar (se Kärntner Landesarchiv, Dinklage 1948, bilaga A till punkt 4.4.1.3).

Punkt 4.4.1.4 1800-talet

Förteckningen över boskap i kommunernas lantmäteriregister i Gailtal för år 1832 visar tydligt att man hade kunskap om gödning av svin, men det var ingenting som bedrevs i stor skala. Uppfödningen av nötkreatur var betydligt mer omfattande beroende på typen av mark, som i huvudsak användes som bete. Dalen karaktäriserades av en tydlig uppdelning mellan nedre Gailtal, där man framför allt odlade foderväxter, till exempel majs, och övre Gailtal. Om man tittar på boskapen i omkringliggande regioner, till exempel Kanaltal, var svin betydligt ovanligare än i Gailtal.

De flesta hushållen i Gailtal hade åtminstone några svin. Kring 1830 handlade det främst om rasen friulaner, storvuxna, svarta svin med lång kropp, som var mycket lämpliga som gödsvin. De täckte framför allt hushållens behov av fett. Rökt och torkat fläsk var särskilt lämpligt som fettreserv eftersom det kunde lagras under lång tid och blev en mättande och smakrik energikälla som alltid fanns tillgänglig, till skillnad från färskt kött (se Kärntner Landesarchiv, Katastralschätzungselaborat från 1832, bilaga A till punkt 4.4.1.4).

Kosthållningen berikades också mycket. I lantmäteriregistret finns förteckningar, i form av veckomenyer, över vad tjänstefolket åt. Om man jämför med andra regioner i Kärnten framgår det att kosthållningen i Gailtal var betydligt mer varierad (se Kärntner Landesarchiv, Stabiler Kataster, bilaga B till punkt 4.4.1.4). Under arbetsdagarna i Gailtal åt man rökt fläsk morgon och kväll, tillsammans med polenta och färsk eller syrad mjölk. I Drautal och Ossiach fick man nöja sig med gröt och mjölk. Kött, rökt fläsk och grisfett var stående inslag på matborden i Gailtal. Efter extra hårda arbetsdagar serverades ’Frigga’, en rejäl och stärkande maträtt gjord på polenta, ost och rökt fläsk.

År 1885 skriver en åldrande bonde över jord på sin son i Vorderngberg och kräver samtidigt ett skriftligt intyg på att han har rätt till ersättning om sonen inte ger honom tillräckligt med mat. Ersättningen består av spannmål, 40 kg rökt fläsk och kött, eller ett halvt svin av motsvarande vikt, samt 10 kg salt per år (se Kärntner Landesarchiv, Dinklage 1948, bilaga c till punkt 4.4.1.4). Det visar vilken betydelse rökt fläsk hade som basföda för befolkningen i Gailtal.

Punkt 4.4.1.5 1900-talet

Under åren efter första världskriget ville man återupprätta jordbruket, som hade påverkats kraftigt av kriget, med hjälp av olika stödprogram. I Gailtal arbetade man med jordförbättrande åtgärder och inköp av gödsel och utsäde. Man ville också ha noggrann kontroll över försäljningen av överskottsboskap till slakterierna. Varje år exporterades 2 000 svin från Gailtal och i utbyte importerades tonvis med fodermajs eftersom jordbruksavkastningen per hektar låg betydligt under riksgenomsnittet (se Picker, 1947, bilaga A till punkt 4.4.1.5).

Under andra världskriget sjönk grisbeståndet till en mycket låg nivå eftersom det rådde brist på foder och fler djur gick till slakt. Det dröjde ända till 1950 innan grisbeståndet var tillbaka på samma nivå som före kriget. Fram till slutet av 1940-talet var det dessutom en lagstadgad plikt att dela med sig av fläsket efter en slakt på gården för att tillgodose hela befolkningens basbehov av mat. Lagen upphörde att gälla 1949, via ett dekret från det nationella jordbruks-, skogs- och livsmedelsdepartementet (se Kärntner Bauer, 1950, Nr. 3, bilaga B till punkt 4.4.1.5).

Facklitteraturen för jordbruk under den här perioden skiljer tydligt på ’luftrökt’ fläsk från övre Kärnten och andra sorters rökt fläsk. Förutom beskrivningar av den särskilda framställningsmetoden kan man även läsa att längden för varje produktionssteg i huvudsak avgörs av väderförhållandena (se Flatnitzer, 1949, bilaga C till punkt 4.4.1.5).

I ett nummer av Kärntner Bauer från 1984 understryks att det berättigade höga anseende som denna hållbara produkt från övre Kärnten åtnjuter beror på de unika produktionsförhållandena och svinens foder där endast en mindre mängd majs ingår (se Kärntner Bauer 1984, nr. 2, bilaga D till punkt 4.4.1.5).

Under 1980- och 90-talet har Gailtal fått ett ekonomiskt uppsving, som framför allt beror på vinterturismen. I samband med det har Gailtal också lyckats skapa sig ett anseende som ’kulinarisk region’ (se punkt 4.4.2).

En uråldrig sedvana i Gailtal, som fortfarande lever vidare i Kreuth bei Kötschach, är fläskjakten (’Speckjagern’). Byns ogifta män spelar musik för att bli insläppta i husen, där de serveras rökt fläsk och bröd. Frun i huset ser till att bara de finaste bitarna serveras, annars kan hon bli baktalad av besökarna (se Wassermann, 1998, bilaga E till punkt 4.4.1.5).

Punkt 4.4.2 Produktens ekonomiska betydelse för regionen

Punkt 4.4.2.1 Ekonomisk betydelse i dåtid

Odlingsförhållandena längst ned i Gailtal var ganska ogynnsamma beroende på den stora förekomsten av fuktig, mycket vattenmättad mark. Det är anledningen till att jordbruken i Gailtal främst utnyttjade marken, framför allt alpängarna, till bete för de hästar och nötkreatur som föddes upp. Den begränsade förekomsten av odlingsbar mark och bristen på foder gjorde att svinuppfödningen aldrig var särskilt omfattande i Gailtal. Men svin föddes ändå upp över hela området med en mycket hög nivå på kvaliteten. I sort sett varje hushåll hade några svin, som framför allt var till för att täcka husbehovet av kött och fett. Eftersom kyl- och frysmöjligheter inte fanns hade konserveringsmetoder som saltning, rökning och torkning stor betydelse. Fläsket, med sitt rika energiinnehåll, fanns därmed alltid tillgängligt.

Under krigen och efterkrigsåren på 1900-talet försökte de som kom till Gailtal att i liten skala förbättra de knappa livsmedelsransonerna i centrala Kärnten med hjälp av lokalt framställda jordbruksprodukter. Idag råder ingen livsmedelsbrist och ’Gailtaler Speck’ används inte längre för att dryga ut matransonerna, men det är en mycket uppskattad läckerhet som stannar i minnet hos dem som besöker Gailtal.

Under 1960- och 70-talet växte turistindustrin kraftigt i den karniska regionen, som Gailtal också kallas. Med turisterna följde också en ökad efterfrågan på gastronomiska och kulinariska upplevelser under besöket. Det är säkert en stor anledning till att ’Gailtaler Speck’, tillsammans med osten ’Gailtaler Almkäse’, som också är en skyddad geografisk beteckning, blivit regionens flaggskeppsprodukter.

Punkt 4.4.2.2 Ekonomisk betydelse i nutid

Punkt 4.4.2.2.1 Turism

Turismen i den karniska regionen är en mycket betydelsefull ekonomisk faktor, som även stimulerar tillväxten i andra delar av ekonomin. På vintern är det framför allt skidåkning som lockar och turisterna samlas i skidområdet Naßfeld. På sommaren, däremot, är turismen betydligt mer utspridd över området. Gailtaleralperna är till exempel mycket uppskattade av vandrare. Eftersom besökarna ställer allt högre kvalitetskrav spelar den atmosfär som erbjuds under vistelsen en allt viktigare roll. Besökarna vill hitta ett så orört och attraktivt landskap som möjligt och koppla av både fysiskt och mentalt under semestern.

Efterfrågan på kvalitetsturism är en övergripande trend, som har fått genomslag även i Gailtal, och märks i utbudet av lokal gastronomi, med starka band till naturen, traditionen och regionen. Besökarna vill ha produkter med regional karaktär och maträtter som är starkt förknippade med regionen. Säljställen för regionala produkter i alpområdena, på bondgårdarna och i små bodar och salustånd i Gailtal utgör en oerhört viktig och berikande del av utbudet för turister i området. Den traditionella framställningsmetoden för ’Gailtaler Speck’ och det faktum att det redan finns en annan skyddad produkt – ’Gailtaler Almkäse’ – ger bättre marknadsföringsmöjligheter för båda produkterna.

Punkt 4.4.2.2.2 Förädling av en naturlig produkt och branschövergripande samarbete

En förädlad jordbruksprodukt ger högre inkomster för producenterna och insynen och spårbarheten i framställningsprocessen motsvarar de önskemål som finns hos dagens konsumenter. Det avgränsade produktionsområdet, den särskilda framställningsprocessen och kvalitetskontrollen borgar för att ’Gailtaler Speck’ produceras i begränsad kvantitet och med hög kvalitet. Tack vare samarbetet med slakt- och charkuteriföretag i regionen återfinns ’Gailtaler Speck’ även på hyllorna i livsmedelsbutikerna och man får därmed tillgång till en bredare kundbas, vilket underlättar försäljningen av produkten. Tillsammans med ’Gailtaler Almkäse’ har ’Gailtaler Speck’ inspirerat till marknadsföring av andra regionala produkter, populära turistevenemang i regionen, som festivalen ’Speckfest’, och uppförande av permanenta turistmål, till exempel Speckmuseum (se pressmeddelanden, 1993 till 1999, bilaga till punkt 4.4.2.2.2).

Punkt 4.4.2.2.3 Samarbete med regionala gourmetrestauranger

Samarbete mellan producenter av regionala kvalitetsprodukter och gourmetrestauranger på högsta nivå är ett allt vanligare sätt att profilera sig inom turistindustrin. Den internationellt kända och flerfaldigt prisbelönta kocken Sissy Sonnleitener (Landhaus Kellerwand, Kötschach-Mauthen) använder gärna ’Gailtaler Speck’ för att förhöja smaken på sina rätter eftersom produkten, enligt henne, ger ’rätterna en unik fyllig smak och en mycket tilltalande, rökig arom’ (se Sonnleitner, 1999, bilaga till punkt 4.4.2.2.3). Den jämna, höga kvaliteten på produkten, som är ett resultat av kraven i riktlinjerna för ’Gailtaler Speck’ bör ge goda förutsättningar för ett fortsatt samarbete, som är gynnsamt för båda parter.

Punkt 4.4.2.2.4 Regionens positionering

En fri marknad och förändrad lagstiftning innebär ett kraftigt ökat ekonomiskt tryck utifrån på jordbruksprodukter från Gailtal. Att alla producenter av den skyddade geografiska beteckningen ’Gailtaler Speck’ måste följa de riktlinjer som utarbetats och gjorts till standard av gruppen Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten ger goda förutsättningar för ’Gailtaler Speck’ att positionera sig både som kvalitetsprodukt och som varumärke på lång sikt. Det är även positivt för prisutvecklingen.

Gailtal har ett tufft ekonomiskt klimat och det är svårt att skapa nya arbetstillfällen inom produktionssektorn genom etablering av nya företag i området. Därför är det viktigt för Kärntens regionalpolitiker att behålla de arbetstillfällen som finns inom jordbrukssektorn och hos småföretagen i området. Sammanslutningar i form av producentorganisationer som gruppen Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten eller Verein der Gemeinschaft der Gailtaler Almsennereien och storskaliga åtgärder för kvalitetssäkring och kvalitetskontroll inom livsmedelssektorn skapar möjligheter att förbättra det regionala utbudet och koncentrera sig på försäljning och marknadsföring. Den prioritet som ges till sektorer som jordbruk, livsmedel, gastronomi och kultur, och deras betydelse för turistnäringen, är ett viktigt bidrag för att bevara och utveckla Gailtal som levande, jordbruksregion.”

flyttas till punkten ”Samband med det geografiska området” och slås samman med det innehåll som redan finns där.

Punkt 4.6 i sammanfattningen (Samband med det geografiska området):

”Tidigare framställde man fläsk framför allt för att öka köttets hållbarhet. På grund av de klimatologiskt betingade mogningsförhållandena, det faktum att man endast använder långsamt växande svin som fått högvärdigt foder samt det traditionella produktionsförfarandet enligt recept förts över sedan generationer har ’Gailtaler Speck’ utvecklats till en mycket känd produkt som är typisk för regionen. Hur länge de olika skedena i bearbetningen av färskt griskött ska pågå för att mynna ut i en kulinariskt högvärdig produkt bestäms av erfarenheter som överförts från generation till generation. Producenternas kunskap om och erfarenhet av produktionsförhållandena (som växlar beroende på säsong och väder) gör att de kan förlägga produktionen till tidpunkter med optimala produktionsförhållanden. I det sammanhanget är de speciella klimatologiska förhållandena i Gailtal, med jämn temperatur och luftfuktighet, många soltimmar, begränsad dimma under vintern samt friska sydvindar av avgörande betydelse för en optimal fläskproduktion som saknar motstycke i regionen Kärnten. Tack vare stabila luftströmmar och begränsade variationer i temperatur och luftfuktighet kan produkten torkas jämnt. Fläsket får sin särskilda arom och långa hållbarhet genom den långsamma mognadsprocessen.”

och punkterna 4.6 till 4.6.5 i produktspecifikationen:

”Punkt 4.6 Samband med det geografiska området

Punkt 4.6.1 Klimat

Kärnten hör till Centraleuropas tempererade klimatzon men klimatet varierar ändå mycket beroende på vilka regioner området gränsar till, topografi och lokala förutsättningar. Kärntens berg, som sträcker sig från väst till öst, skapar skarpa skiljelinjer mellan skuggiga och soliga områden och även mellan områden som är skyddade respektive utsatta för vind. Samma kontraster finns i Gailtal.

Centralalperna i norr, särskilt Hohe Tauern-massivet, liksom de karniska alpernas kedja av bergstoppar i söder, skyddar dalgångar och sänkor från vind och regn och dämpar styrkan i lågtrycken från väster. De dominerande luftströmmarna hejdas av bergskedjornas toppar, vilket ger en kraftigt ökad nederbörd i de högst belägna områdena och minskad molnighet i områden på lägre höjd och i dalsänkorna.

De särskilda väderförhållandena i Gailtal beror på rörelsen hos lågtrycksbanan Vb, det vill säga luftströmmarna från Biscayabukten och Spanien mot Baltikum. Vindarna från Genuabukten blåser mot nordost och försöker ta sig runt Alperna för att komma till Östersjön. De stöter emot sydsidan av alpkedjan och kommer in i Kärnten via Fellatal och Naßfeldpasset. Den stora mängden fuktig och varm luft möter kall luft vilket ger upphov till nederbörd över Gailtal. På hösten når nederbördsmängden den näst högsta nivån i södra Kärnten. Hela Kärnten får annars vanligtvis den största mängden nederbörd under sommaren. Nederbördsområdena är mycket kraftiga när de når de högt liggande bergsregionerna i de karniska alperna men försvagas snabbt när de fortsätter mot norr.

Den sydliga vinden som följer med Vb-fronten blåser in i Gailtal och jagar bort kalluften. Den försvagas sedan kraftigt och märks inte alls i de norra bergen i Gailtal (se Tschada, 1962, bilaga A till punkt 4.6.1). De vindutsatta kalkalperna i söder, framför allt de karniska alperna, skyddar området, något som ger Gailtal och Villachdistriktet fler soltimmar än genomsnittet – över 50 % mer sol under ett år jämfört med andra områden i Kärnten. Gailtal har ett särskilt gynnsamt klimat under hösten och vintern, jämfört med de lägre liggande dalarna i centrala Kärnten där dimman ofta hindrar solens strålar från att tränga igenom (se Steinhauser, 1958, bilaga B till punkt 4.6.1 och Paschinger, 1976).

Luftfuktigheten i Gailtal är därför jämnt fördelad över året, även om luften i de lägst liggande dalgångarna är relativt fuktig på vintern och relativt torr på sommaren. Variationen i genomsnittlig, relativ luftfuktighet under året är bara hälften så stor i Gailtal jämfört med centrala Kärnten. En viktig naturlig förutsättning för att få rökt fläsk att mogna på rätt sätt, det vill säga en jämn nivå på luftfuktigheten, finns därför i Gailtal.

Temperaturerna ligger i genomsnitt något under temperaturerna i Klagenfurter Becken, eftersom Gailtal ligger lite högre. Temperaturen håller sig även på en relativt jämn nivå, det vill säga utan extrema värden i någon riktning (se Meteorologische Zentralanstalt [meteorologiska centralinstitutet], 1999).

Den totala mängden nederbörd som faller över Gailtal är hög även om antalet dagar med nederbörd är något färre än vid mätstationerna i omkringliggande regioner. Det visar att nederbörden i området består av kraftiga regnskurar som åtföljs av snabbt uppklarnande himmel (se Hydrographisches Zentralbüro [hydrografiska centralbyrån], 1999, bilaga C till punkt 4.6.1).

Dalens väst-östliga riktning, en jämn temperatur och luftfuktighet, många soltimmar, bara lätt molnighet och avsaknad av dimma på vintern samt sydvindarna som jagar bort molnen från Gailtal, tack vare det starka inflytandet från Vb-lågtrycket, skapar optimala förutsättningar för framställning av rökt fläsk, i synnerhet för mognadsfasen. Kvalitetsprodukter av rimmat griskött kan bara framställas i områden med regelbundna luftströmmar och små variationer i temperatur och luftfuktighet. Det är endast under de förutsättningarna som produkten kan torka på ett homogent sätt (se Aichwalder, 1997, bilaga D till punkt 4.6.1). Det är den långsamma och ostörda mognadsprocessen (torkningen) som ger det rökta fläsket dess särskilda arom. Gailtal har därmed särskilt goda förutsättningar för att lyckas med framställningen av rökt fläsk.

4.6.2   Traditionen att framställa rökt fläsk

Tidigare rökte och torkade man fläsk framför allt för att öka råvarans, det vill säga köttets, hållbarhet. På så sätt hade man tillgång till kött och fett under hela året för att komplettera och berika matutbudet. Under de senaste decennierna är det snarare den höga kvaliteten på det rökta fläsket, tack vare de särskilda förutsättningar för produktion och mogning som finns i Gailtal, som gör produkten till en eftertraktad kulinarisk specialitet.

Produkten får sin typiska smak genom saltningen på traditionella träbord, de gamla, traditionella recept som följs samt rökningen och avbrotten under rökprocessen då fläskbitarna kommer i kontakt med frisk luft. Tillsammans med den långsamma mognadsprocessen i Gailtals gynnsamma klimat är metoderna ovan avgörande för att få ett rökt fläsk av hög kvalitet (se Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten, 1999b, bilaga B till punkt 2).

4.6.3   Produktens, ’Gailtaler Speck’, unika anseende

’Gailtaler Speck’ har ett mycket högt anseende i övriga regioner i delstaten Kärnten, men också utanför Kärntens gränser. Särskilt i regionerna i nedre Kärnten, där rökt fläsk – om det över huvud taget produceras – framställs på ett helt annat sätt än i Gailtal, lovordas ’Gailtaler Speck’ för sin erkänt unika smak. Den uppskattning som ’Gailtaler Speck’ åtnjuter märks varje år under festivalen ’Speckfest’, som redan har anordnats sju gånger i staden Hermagor i centrala Gailtal. Festivalen lockar tiotusentals besökare både från Österrike och utlandet. Det är ett utmärkt tillfälle att besöka Gailtal för att provsmaka ’Gailtaler Speck’ på plats och även ta med sig produkten hem (se pressmeddelanden, 1993 till 1999, bilaga till punkt 4.6.3).

4.6.4   Betydelsen av ’Gailtaler Speck’ för de regionala matvanorna

Att ’Gailtaler Speck’ var en viktig del av kosthållningen eftersom det kunde lagras under en längre tid har redan tagits upp i punkt 4.6.2. Framställningsmetoden, som ökade hållbarheten, spelade extra stor roll i en tid då kyl- och frysteknik inte fanns. Men än i dag är ’Gailtaler Speck’ ett mycket uppskattat inslag på matborden hos invånarna i Gailtal och för de som besöker området. ’Gailtaler Speck’ intar till exempel en framträdande plats i traditionella Brettljausen (en tallrik med kallskuret kött och annan plockmat), som kan ätas som en komplett måltid (se Speckfestjournal 1998, bilaga A till punkt 4.6.4).

’Gailtaler Speck’ är också en viktig ingrediens i den traditionella matlagningen och används dessutom ofta i det förnyade regionala köket. Kocken Sissy Sonnleitener, som citerades i punkt 4.4.2.2.3, kocken Walter Trupp, belönad med tre kockmössor, och Harald Fritze, årets kock 1997, uppskattar ’Gailtaler Speck’ för den unika arom som produkten tillför rätterna (se Lexe, 1997, bilaga B till punkt 4.6.4).

4.6.5   Bevarandet av traditionella jordbruksmetoder

Framställningen av ’Gailtaler Speck’ bygger på lokala jordbrukstraditioner. Det märks bland annat på att hela fläsksidan används för att framställa produkten, att saltningen sker på traditionella träbord och att kallrökningen görs med flera avbrott under processen och slutligen i de olika recept för kryddblandningen, som varierar från person till person, och överförs inom familjerna från en generation till en annan (se Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten, 1999b, bilaga till punkt 4.2).”

ersätts med följande text:

”4.6   Samband med det geografiska området

4.6.1   Klimat

Gailtal i delstaten Kärnten hör, med några få undantag, till Centraleuropas tempererade klimatzon. Kärntens berg, som sträcker sig från väst till öst, skapar skarpa skiljelinjer mellan skuggiga och soliga områden och även mellan områden som är skyddade respektive utsatta för vind. Samma kontraster finns i Gailtal. Centralalperna i norr, särskilt Hohe Tauern-massivet, liksom de karniska alpernas kedja av bergstoppar i söder, skyddar dalgångar och sänkor från vind och regn och dämpar styrkan i lågtrycken från väster. De dominerande luftströmmarna hejdas av bergskedjornas toppar, vilket ger en kraftigt ökad nederbörd i de högst belägna områdena och minskad molnighet i områden på lägre höjd och i dalsänkorna.

De särskilda väderförhållandena i Gailtal beror på rörelsen hos lågtrycksbanan Vb, det vill säga luftströmmarna från Biscayabukten och Spanien mot Baltikum. Vindarna från Genuabukten blåser mot nordost och försöker ta sig runt Alperna för att komma till Östersjön. De stöter emot sydsidan av alpkedjan och kommer in i Kärnten via Fellatal och Naßfeldpasset. Den stora mängden fuktig och varm luft möter kall luft vilket ger upphov till nederbörd över Gailtal. På hösten når nederbördsmängden den näst högsta nivån i södra Kärnten. Hela Kärnten får annars vanligtvis den största mängden nederbörd under sommaren. Nederbördsområdena är mycket kraftiga när de når de högt liggande bergsregionerna i de karniska alperna men försvagas snabbt när de fortsätter mot norr.

De vindutsatta kalkalperna i söder, framför allt de karniska alperna, skyddar området, något som ger Gailtal och Villachdistriktet fler soltimmar än genomsnittet – över 50 % mer sol under ett år jämfört med andra områden i Kärnten. Klimatet i Gailtal är extra gynnsamt under hösten och vintern.

Luftfuktigheten i Gailtal är därför jämnt fördelad över året, även om luften i de lägst liggande dalgångarna är relativt fuktig på vintern och relativt torr på sommaren. Variationen i genomsnittlig, relativ luftfuktighet under året är bara hälften så stor i Gailtal jämfört med centrala Kärnten. En viktig naturlig förutsättning för att få rökt fläsk att mogna på rätt sätt, det vill säga en jämn nivå på luftfuktigheten, finns därför i Gailtal. Temperaturerna ligger i genomsnitt något under temperaturerna i Klagenfurter Becken, eftersom Gailtal ligger lite högre. Temperaturen håller sig även på en relativt jämn nivå, det vill säga utan extrema värden i någon riktning (se Meteorologische Zentralanstalt [meteorologiska centralinstitutet], 1999).

Den totala mängden nederbörd som faller över Gailtal är hög även om antalet dagar med nederbörd är något färre än vid mätstationerna i omkringliggande regioner. Det visar att nederbörden i området består av kraftiga regnskurar som åtföljs av snabbt uppklarnande himmel (se Hydrographisches Zentralbüro [hydrografiska centralbyrån], 1999).

Dalens väst-östliga riktning, en jämn temperatur och luftfuktighet, många soltimmar, bara lätt molnighet och avsaknad av dimma på vintern samt sydvindarna som jagar bort molnen från Gailtal, tack vare det starka inflytandet från Vb-lågtrycket, skapar optimala förutsättningar för framställning av rökt fläsk, i synnerhet för mognadsfasen. Kvalitetsprodukter av rimmat griskött kan bara framställas i områden med regelbundna luftströmmar och små variationer i temperatur och luftfuktighet. Det är endast under de förutsättningarna som produkten kan torka på ett homogent sätt (se Aichwalder, 1997).

4.6.2   Det mänskliga kunnandet

Hur länge de olika skedena i bearbetningen av det färska köttet ska pågå för att ge en kulinariskt högvärdig produkt bestäms av den kunskap och erfarenhet som överförts från generation till generation. Producenternas kunskap om och erfarenhet av produktionsförhållandena (som växlar beroende på säsong och väder) gör att de kan förlägga produktionen till tidpunkter med optimala produktionsförhållanden men även garantera produktens kvalitet vid ogynnsamma väderförhållanden. Att kunna dra fördel av de särskilda klimatförhållanden som råder i Gailtal, och som beskrivs ovan, är av avgörande betydelse för framställningen av rökt fläsk. De optimala förhållandena saknar motstycke i övriga Kärnten.

4.6.3   Produktionen av rökt fläsk – historia och tradition

Framställning av ’Gailtaler Speck’ finns omnämnt redan i ett dokument från 812. Sedan slutet av medeltiden har rökt fläsk varit ett viktigt inslag i det lokala köket och ingår i regionens traditionella maträtter.

Tidigare rökte och torkade man fläsk framför allt för att öka råvarans, det vill säga köttets, hållbarhet. På så sätt hade man tillgång till kött och fett under hela året för att komplettera och berika matutbudet. Tidigare saltades köttet på traditionella träbord men numera används kar eller bord i rostfritt stål eller plast för saltningen. Däremot har inga förändringar gjorts som kan påverka råvarans höga kvalitet. Utfodring och gödning av svinen, recepten som överförts från generation till generation, den känsliga rökningsprocessen och den långsamma mognadsprocessen i Gailtals gynnsamma klimat utförs på samma sätt som tidigare och är faktorer som anses grundläggande för kvaliteten på ’Gailtaler Speck’.

4.6.4   Produktens, ’Gailtaler Speck’, unika anseende

’Gailtaler Speck’ har ett mycket högt anseende i övriga regioner i delstaten Kärnten, men också utanför Kärntens gränser. Särskilt i regionerna i nedre Kärnten (där rökt fläsk – om det över huvud taget produceras – framställs på ett helt annat sätt än i Gailtal) lovordas ’Gailtaler Speck’ för sin erkänt unika smak och särskilda konsistens, som framför allt beror på hur djuren utfodras.

Den uppskattning som ’Gailtaler Speck’ åtnjuter märks varje år under festivalen ’Speckfest’, som anordnas i staden Hermagor i centrala Gailtal. Festivalen, som alltid hålls den första helgen i juni, ger de tiotusentals besökarna, inhemska och utländska, möjlighet att smaka ’Gailtaler Speck’ på plats och givetvis köpa med sig hem. Den betydelse som ’Gailtaler Speck’ har som flaggskeppsprodukt för Kärnten erkändes 2005 när ursprungsområdet för produkten togs upp på listan över berömda gastronomiska regioner i Österrike. Något som åtföljs av regelbundna turist- och marknadsföringsinitiativ (se http://www.genuss-region.at/genussregionen/kaernten/gailtaler-speck-g-g-a/region.html).”

Motivering:

Uppgifterna under den här punkten, som fanns med i de olika dokument som utgjorde den tidigare produktspecifikationen (till exempel en detaljerad beskrivning av de meteorologiska förhållandena i Gailtal, historiska detaljer och beskrivning av produktens unika anseende), tas upp i förkortad form även i den nya produktspecifikationen. Det svarar mot målsättningen med den nya produktspecifikationen, som angavs i början av dokumentet [se punkten ”Ändring(ar)”]. De enda uppgifter som läggs till handlar om det kunnande som gör det möjligt att framställa en produkt av jämn och hög kvalitet även under mindre gynnsamma väderförhållanden (till exempel när det är varmare än normalt ute – se de förklaringar som rör kallrökningsprocessen).

Märkning

Märkning

Punkt 4.8 i sammanfattningen (Märkning):

”Märkningen sker genom att en platta eller ett band fästs på de enskilda fläsksidorna, eller på de enskilda delarna av fläskstycken, samt genom produktkännetecken, som inte får ändras, på vilka producent och kontrollnummer anges tydligt och bestående. Kontrollnumret ska anges i ett produktionsprotokoll som producenten ska lämna till kontrollorganet. I det protokollet ska dokumenteras att den föreskrivna framställningsmetoden tillämpas för varje parti fläsk, och protokollet kan när som helst ligga till grund för kontroll av att de föreskrifter som anges i framställningsmetoden följs. Det är tillåtet att använda firmabeteckningar och egennamn i produktmärkningen, förutsatt att detta inte vilseleder konsumenterna.”

och punkt 4.8 i produktspecifikationen (Märkning):

”Märkningen av de fläskbitar som ska användas för framställning av ’Gailtaler Speck’ sker genom att en platta, ett band eller motsvarande fästs på hela fläsksidan eller på de tillskurna fläskbitarna. Producent och kontrollnummer anges tydligt med siffror och bokstäver som inte kan raderas. Kontrollnumret består av ett kontrollmärke som är unikt för varje producent, slaktdatum och ett veterinärkontrollnummer, som är unikt för varje slakteri. Kontrollnumret anges i ett produktionsprotokoll som producenten ska lämna till kontrollorganet. I protokollet intygas att den föreskrivna framställningsmetoden tillämpas för varje parti fläsk. Kontrollorganet kan när som helst använda protokollet för att kontrollera att de ovannämnda föreskrifterna följs. För att kunna dokumentera framställningsmetoden har gruppen Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten utarbetat ett produktionsprotokoll eller ’protokoll för rökt fläsk’ (se Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten, 1999b, bilaga till punkt 4.2). Producenterna av den skyddade geografiska beteckningen ’Gailtaler Speck’ ska använda protokollet, eller en motsvarande mall, för att dokumentera framställningsmetoden.

Märkningen ska vara väl synlig på varje del som säljs från varje parti rökt fläsk. Förpackningar av ’Gailtaler Speck’ som är avsedda för försäljning ska ha en etikett där kontrollnumret finns med. Produkten ska förpackas i lämpligt material som garanterar produktens hållbarhet och kvalitet. Märkningen ska följa all övrig lagstiftning som rör märkning.

För att produkten alltid ska presenteras på ett enhetligt sätt ska märkningen hädanefter bestå av en text och en symbol. Etiketten ska var försedd med namnet ’Gailtaler Speck’ och förkortningen ’g.g.A’ för skyddad geografisk beteckning, i de fall det är aktuellt. Den logotyp som EU-kommissionen tagit fram ska användas.”

ersätts av följande lydelse:

”Förpackade varor ska märkas med en etikett som i det genomskinliga fönstret ska vara försedd med EU-symbolen, texten ’Gailtaler Speck – g.g.A’ samt producentens registreringsnummer.”

Motivering:

Med anledning av det system för att garantera produktens spårbarhet som utvecklats för den nya versionen av produktspecifikationen (se punkten ”Bevis på ursprung”) kan tidigare märkningsmetoder (med platta eller band eller motsvarande, liksom producentens namn och kontrollnummer) slopas.

Även uppgifterna angående förpackningens utformning, som fanns med tidigare, kan tas bort utan att ersättas av några nya. De finns redan omnämnda i de övergripande kraven (bevarande av produktens kvalitet och hållbarhet) och innehåller inte några detaljerade krav på förpackningsmaterial, förpackningsmaterialets kvalitet eller särskild utformning av förpackningarna.

Att använda firmabeteckningar eller egennamn tillsammans med produktens namn ska fortfarande var tillåtet utan att det krävs ett uttryckligt godkännande i produktspecifikationen. Det stycket tas därför bort i den nya produktspecifikationen eftersom det är överflödigt.

Annat

Annat

| — | Kontaktuppgifterna för behörig myndighet och den ansökande gruppen har ändrats efter att den skyddade beteckningen godkändes. De nya kontaktuppgifterna är:






  1. | Behörig myndighet i medlemsstaten






  Namn: | Österreichisches Patentamt |
| --- | --- | --- | --- |
| Adress: | Dresdner Straße 87 |
| 1200 Wien |
| ÖSTERRIKE |

—

Kontaktuppgifterna för behörig myndighet och den ansökande gruppen har ändrats efter att den skyddade beteckningen godkändes. De nya kontaktuppgifterna är:

1.

Behörig myndighet i medlemsstaten

Namn:

Österreichisches Patentamt

Adress:

Dresdner Straße 87

1200 Wien

ÖSTERRIKE

Tfn

+43 1534240

Fax

+43 153424535

E-post:

Herkunftsangaben@patentamt.at

| 2. | Grupp:






  Namn: | Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten |
| --- | --- | --- |
| Adress: | c/o Albert Jank, Götzing 4, 9620 Egg |
| Tfn | +43 6504282000 |
| E-post: | albert.jank@gailtalerspeck.at |

2.

Grupp:

Namn:

Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten

Adress:

c/o Albert Jank, Götzing 4, 9620 Egg

Tfn

+43 6504282000

E-post:

albert.jank@gailtalerspeck.at

| — | Produkttyp:
  En officiell ändring av den exakta beteckningen av den klass produkten tillhör, det vill säga ”Klass 1.2. Köttprodukter (värmebehandlade, saltade, rökta etc.)”. |
| --- | --- |

—

Produkttyp:

En officiell ändring av den exakta beteckningen av den klass produkten tillhör, det vill säga ”Klass 1.2. Köttprodukter (värmebehandlade, saltade, rökta etc.)”.

| — | Kontrollorgan:
  Den ändring som görs beträffande kontrollorganet motsvarar kommande förändringar i den nationella lagstiftningen. Systemet med offentliga kontroller utförda av delstatens myndigheter är på väg att överges och i stället läggs kontrollerna ut på auktoriserade privata företag. Kontrollerna utförs från och med nu av:





  agroVet GmbH |
| --- | --- |
| Königsbrunnerstrasse 8 |
| 2202 Enzersfeld |
| ÖSTERRIKE |
| Mobiltelefon: +43 6648487991 |
| Fax +43 226267221333 |
| E-post: enzersfeld@agrovet.at |

—

Kontrollorgan:

Den ändring som görs beträffande kontrollorganet motsvarar kommande förändringar i den nationella lagstiftningen. Systemet med offentliga kontroller utförda av delstatens myndigheter är på väg att överges och i stället läggs kontrollerna ut på auktoriserade privata företag. Kontrollerna utförs från och med nu av:

agroVet GmbH

Königsbrunnerstrasse 8

2202 Enzersfeld

ÖSTERRIKE

Mobiltelefon: +43 6648487991

Fax +43 226267221333

E-post: enzersfeld@agrovet.at

Kontrollorganets exakta uppdrag finns beskrivet i produktspecifikationen:

”Kontroll av produktens egenskaper och de dokument och bevis som omnämns under punkt 4.4 Bevis på ursprung och som visar att produktspecifikationens krav rimligen har respekterats.”

| — | Den relevanta nationella lagstiftning, som omnämndes under punkten ”Nationella krav”, nämns inte längre i texten (även om den fortfarande tillämpas generellt) eftersom punkten inte längre anses nödvändig i produktspecifikationen. |
| --- | --- |

—

Den relevanta nationella lagstiftning, som omnämndes under punkten ”Nationella krav”, nämns inte längre i texten (även om den fortfarande tillämpas generellt) eftersom punkten inte längre anses nödvändig i produktspecifikationen.

| — | Litteratur- och källförteckning
  Följande bilagor tas bort eftersom deras innehåll ingår i den nya produktspecifikationens text eller för att bilagorna har blivit inaktuella på grund av nya bestämmelser:






  — | Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten (1999b): Gailtaler Speck-Richtlinien, Hermagor. |
| --- | --- | --- |

—

Litteratur- och källförteckning

Följande bilagor tas bort eftersom deras innehåll ingår i den nya produktspecifikationens text eller för att bilagorna har blivit inaktuella på grund av nya bestämmelser:

—

Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten (1999b): Gailtaler Speck-Richtlinien, Hermagor.

Gailtaler Speck-Richtlinien

| — | Ziviltechnikerkanzlei Blechl & Piechl (1999): Karte ”Herkunft der Ausgangsprodukte für den Gailtaler Speck”, Klagenfurt. |
| --- | --- |

—

Ziviltechnikerkanzlei Blechl & Piechl (1999): Karte ”Herkunft der Ausgangsprodukte für den Gailtaler Speck”, Klagenfurt.

Karte ”Herkunft der Ausgangsprodukte für den Gailtaler Speck”

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”GAILTALER SPECK”

GAILTALER SPECK

EU-nr: PGI-AT-0192-AM01 – 5.4.2017

EU-nr: PGI-AT-0192-AM01 – 5.4.2017

SUB ( ) SGB ( X )

SUB ( ) SGB ( X )

1.   Namn

Namn

”Gailtaler Speck”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Österrike

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Produkttyp

Klass 1.2 Köttprodukter (värmebehandlade, saltade, rökta etc.)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Gailtaler Speck” är rimmat griskött, som ska vara benfritt och opressat.

”Gailtaler Speck” kan i princip framställas av alla delar av köttet, inklusive hela fläsksidan, men delar från buk, karré, hals, lägg/skinka och bog är att föredra.

”Gailtaler Speck” säljs i lösvikt eller förpackat, som hela bitar, tillskurna bitar eller i skivor. De hela, förpackade eller oförpackade, bitarna är försedda med numrerade, röda eller gröna sigill av reglerbar längd som kan spåras tillbaka till den producent som tagit emot sigillen. Sigillen är försedda med en bild på en glad gris och produktnamnet ”Gailtaler Speck”.

Organoleptiska egenskaper:

Organoleptiska egenskaper:

”Gailtaler Speck” är gyllengult utvändigt. På snittytan syns det rena, vita fettet tydligt och köttet är klarrött till färgen. ”Gailtaler Speck” är lätt kryddigt i smaken (enbärssmaken får inte dominera), med fin sälta och en utpräglad smak av rökt rimmat kött. Även om fettet är fastare än i andra typer av rökt fläsk smälter ”Gailtaler Speck” i munnen och är mycket mört.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Råvaran kommer från svin som föds, föds upp och göds i den avgränsade regionen. Svinen får tillhöra följande raser: lantsvin, yorkshiresvin, durocsvin, schwäbisch-hällisches sattelschwein och korsningar mellan dessa raser. Korsningar mellan ovanstående raser och galtar av rasen pietrain är också tillåtet. Köp av griskultingar från andra områden tillåts om de tillhör någon av de godkända raserna och väger högst 31 kg.

Djuren ska endast få foder som gynnar en långsam tillväxt. Viktökningen per dag, som baseras på ett genomsnitt för hela gödningsfasen, får inte överstiga 750 gram. Flytande näring (till exempel blöt majs eller blöt soja) får inte användas. Majs och soja i form av torrfoder får bara användas i begränsad omfattning – mindre än 20 % av den totala mängden torrfoder för soja och mindre än 10 % av den totala mängden torrfoder för majs. Användningen av tillväxtstimulerande substanser, anabola substanser eller hormoner i djurens foder är uttryckligen förbjudet. Användning av prestationshöjande ämnen, baserade på kemiska substanser, och antibiotika måste upphöra innan gödningsfasen påbörjas. Svinen är klara för slakt när de uppnått en vikt på minst 120 kg.

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Gödning av griskultingarna, styckning och framställning av det rökta fläsket (saltning, rökning, mogning) måste äga rum på en anläggning som ligger i det avgränsade geografiska området och är registrerad hos den ansökande gruppens centrala registreringsorgan.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Förpackade varor ska märkas med en etikett i det genomskinliga fönstret på förpackningen. Etiketten ska vara försedd med EU-symbolen, texten ”Gailtaler Speck – g.g.A” samt producentens registreringsnummer.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska området ligger i den österrikiska delstaten Kärnten och består av följande kommuner: Dellach, Feistritz an der Gail, Gitschtal, Hermagor, Hohenthurn, Kirchbach, Kötschach-Mauthen, Nötsch im Gailtal och St. Stefan im Gailtal.

5.   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

Specifika uppgifter om det geografiska området

Specifika uppgifter om det geografiska området

Naturliga faktorer

Naturliga faktorer

Gailtal i delstaten Kärnten hör, med några få undantag, till Centraleuropas tempererade klimatzon. De omgivande bergen som sträcker sig från väst till öst skapar skarpa skiljelinjer mellan skuggiga och soliga områden och även mellan områden som är skyddade respektive utsatta för vind. Bergen skyddar samtidigt Gailtal från dåligt väder och dämpar styrkan i lågtrycken från väster. Gailtal får därför mer sol än genomsnittet för Kärntens övriga regioner – över 50 % fler soliga dagar, beräknat över hela året. Klimatet i Gailtal är extra gynnsamt under hösten och vintern. Luftfuktigheten i Gailtal är därför mycket jämnt fördelad över hela året.

Temperaturerna i det avgränsade geografiska området ligger i genomsnitt något under temperaturerna i Klagenfurter Becken, eftersom Gailtal ligger lite högre. Temperaturen håller sig dessutom på en relativt jämn nivå, det vill säga utan extrema temperaturer i någon riktning.

Dalens väst-östliga riktning, en jämn temperatur och luftfuktighet, många soltimmar, bara lätt molnighet och avsaknad av dimma på vintern, samt sydvindarna som jagar bort molnen från Gailtal skapar sammantaget optimala förutsättningar för framställning av rökt fläsk, i synnerhet för mognadsfasen.

Mänskliga faktorer

Mänskliga faktorer

I Gailtal finns en lång och väletablerad tradition att framställa rökt fläsk, som kan spåras tillbaka till 800-talet. Det har gett invånarna i Gailtal en omfattande kunskap i ämnet, baserad på erfarenhet. Det är enbart genom att föda upp svinen enligt särskilda metoder (tillåtna raser, utfodring som ger en långsam tillväxt) och dra nytta av klimatförhållandena i regionen som man kan framställa en förädlad produkt med den höga kvalitet och särart som utmärker ”Gailtaler Speck”. Flera seklers erfarenhet har gett den kunskap som krävs för att veta vilka faktorer som påverkar kvaliteten på ”Gailtaler Speck”, något som är grundläggande för att kunna åstadkomma en produkt av hög och jämn kvalitet. Inte minst är det viktigt att känna till de negativa faktorer som kan ge upphov till kvalitetsavvikelser och hur egenskaperna hos råvaran kan variera beroende på omgivande faktorer, samt hur dessa faktorer ska hanteras.

Produktens särskilda egenskaper

Produktens särskilda egenskaper

”Gailtaler Speck” har en relativt hög andel fett med karaktäristisk fast konsistens men är ändå mycket mört och smälter i munnen. Den egenskapen, tillsammans med smaken, som beskrivs i punkt 3.2, gör produkten helt unik för kännaren.

Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens egenskaper

Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens egenskaper

Sambandet syns i första hand på den påverkan som den regionala framställningsmetoden har på produkten. En metod som överförts från generation till generation och ger ”Gailtaler Speck” den unika karaktär, som utgör grunden för det goda anseende produkten har i våra dagar.

Det kunnande som utvecklats i regionen, och som har vidmakthållits och förfinats över tid, märks i alla steg av produktionskedjan:

—   Urval och uppfödning av djuren

Endast de raser som, genom långsam tillväxt och utfodring med godkända fodertyper, av erfarenhet har visat sig ge ett kött med en relativt hög andel fett får användas. Ett exakt mått i centimeter för den höga andelen fett kan inte anges eftersom ”Gailtaler Speck” är en naturlig produkt och fettandelen varierar mellan kastrerade galtar och suggor och även mellan olika köttbitar. Men fettandelen i ”Gailtaler Speck” är ändå betydligt högre än i jämförbara produkter. Det beror på den längre livslängden (beroende på begränsningen för den dagliga viktökningen) för de svin som används till ”Gailtaler Speck” och den höga minimivikten för levande svin före slakt (minst 120 kg, jämfört med det europeiska genomsnittet på 85 kg för svin som normalt används för framställning av fläskprodukter).

Det karaktäristiska fasta fettet i ”Gailtaler Speck” kan förklaras med svinens särskilda utfodring. Fodret består av en mycket liten andel majs (högst 10 % jämfört med de upp till 70 % som europeiska svin vanligtvis utfodras med). En högre andel majs i fodret skulle öka andelen linolsyra (en fleromättad fettsyra) i köttet, något som skulle ge en mer oxidationskänslig produkt, som härsknar lättare, och dessutom påverka fläskets smältpunkt. Även den karaktäristiska konsistensen och texturen skulle ändras.

—   Framställningsmetod

Valet av kryddor, den angivna längden på saltningen och anpassningen av rökningsprocessen efter temperatur och luftfuktighet ger produkten dess utseende och typiska, lätt kryddiga arom med fin sälta, liksom dess smak av rökt rimmat kött. Fettets unika fasta konsistens i ”Gailtaler Speck” har redan omnämnts. Den fasta konsistensen gör det möjligt att (vid sidan av traditionell kallrökning) röka fläsket i rökutrymmen utan nedkylningsanordningar även när det är mycket varmt ute, helt enligt den föreskrivna framställningsmetoden. Ett mjukare fett skulle svettas kraftigare om det utsattes för höga temperaturer, något som skulle öka rökens löslighet och därmed ge produkten en avvikande smak.

Vid vädring, torkning och mogning drar man nytta av de fördelar, beskrivna ovan, som klimatet i regionen ger och som är avgörande för produktens konsistens och hållbarhet. Den erfarenhetsbaserade kunskapen hos de lokala producenterna avgör hur länge de opressade bitarna av rökt fläsk, med olika tjocklek, ska mogna.

Samma kunskap och erfarenhet används för att programmera ventilation och rökning när ”Gailtaler Speck” framställs i moderna rökerier med inbyggd ventilation. Det garanterar ett resultat jämförbart med det som uppnås genom en mänskligt styrd framställningsmetod.

Den smak och konsistens som skiljer ”Gailtaler Speck” från annat rökt fläsk, som produceras i omkringliggande regioner, har gett produkten en snabbt växande popularitet.

Det märks bland annat under festivalen ”Speckfest”, som hålls varje år i staden Hemragor i centrala Gailtal. Festivalen, som alltid hålls den första helgen i juni, ger de tiotusentals besökarna, inhemska och utländska, möjlighet att smaka ”Gailtaler Speck” på plats och givetvis köpa med sig hem.

Den betydelse som ”Gailtaler Speck” har som flaggskeppsprodukt för Kärnten erkändes 2005 när ursprungsområdet för produkten togs upp på listan över berömda gastronomiska regioner i Österrike. Något som åtföljs av regelbundna turist- och marknadsföringsinitiativ.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

Produktspecifikationen i sin helhet finns tillgänglig via följande länk:

https://www.patentamt.at/herkunftsangaben/gailtalerspeck/

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---