# Europos Sąjungos C 129/2018

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 129 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 61 metai2018m. balandžio 11d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 129

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

61 metai2018m. balandžio 11d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 530-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2017 m. 6–7 d. |
| 2018/C 129/01 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Turtinė nelygybė Europoje: pajamų ir darbo santykis valstybėse narėse (nuomonė savo iniciatyva) | 1 |
| 2018/C 129/02 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl tvarių socialinio draudimo ir socialinės apsaugos sistemų skaitmeniniame amžiuje (nuomonė savo iniciatyva) | 7 |
| 2018/C 129/03 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Bendradarbiavimas su pilietine visuomene jaunimo radikalizacijos prevencijos srityje (nuomonė savo iniciatyva) | 11 |
| 2018/C 129/04 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Pilietinės visuomenės indėlis rengiant visapusišką ES maisto politiką (nuomonė savo iniciatyva) | 18 |
| 2018/C 129/05 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Esminis prekybos ir investicijų vaidmuo siekiant darnaus vystymosi tikslų ir juos įgyvendinant (nuomonė savo iniciatyva) | 27 |
| 2018/C 129/06 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Bendruomenės inicijuotos vietos plėtros metodo privalumai integruotai vietos ir kaimo plėtrai (tiriamoji nuomonė) | 36 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

530-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2017 m. 6–7 d.

2018/C 129/01

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Turtinė nelygybė Europoje: pajamų ir darbo santykis valstybėse narėse (nuomonė savo iniciatyva)

1

2018/C 129/02

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl tvarių socialinio draudimo ir socialinės apsaugos sistemų skaitmeniniame amžiuje (nuomonė savo iniciatyva)

7

2018/C 129/03

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Bendradarbiavimas su pilietine visuomene jaunimo radikalizacijos prevencijos srityje (nuomonė savo iniciatyva)

11

2018/C 129/04

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Pilietinės visuomenės indėlis rengiant visapusišką ES maisto politiką (nuomonė savo iniciatyva)

18

2018/C 129/05

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Esminis prekybos ir investicijų vaidmuo siekiant darnaus vystymosi tikslų ir juos įgyvendinant (nuomonė savo iniciatyva)

27

2018/C 129/06

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Bendruomenės inicijuotos vietos plėtros metodo privalumai integruotai vietos ir kaimo plėtrai (tiriamoji nuomonė)

36

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS |
| | 530-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2017 m. 6–7 d. |
| 2018/C 129/07 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Dirbančių tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros palaikymo iniciatyva(COM(2017) 252 final). Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, kuria panaikinama Tarybos direktyva 2010/18/ES(COM(2017) 253 final – 2017/0085 (COD)) | 44 |
| 2018/C 129/08 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos gynybos pramonės plėtros programos(COM(2017) 294 final) | 51 |
| 2018/C 129/09 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Pradeda veikti Europos gynybos fondas(COM(2017) 295 final) | 58 |
| 2018/C 129/10 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl 2017 m. balandžio 28 d. Komisijos komunikato Komisijos pranešimas dėl teisės kreiptis į teismą aplinkosaugos klausimais(C(2017) 2616 final) | 65 |
| 2018/C 129/11 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/1/EB dėl transporto priemonių, išnuomotų be vairuotojų, naudojimo kroviniams vežti keliais (COM(2017) 282 final – 2017/0113 (COD)) | 71 |
| 2018/C 129/12 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl geležinkelių transporto statistikos (COM(2017) 353 final – 2017/0146(COD)) | 75 |
| 2018/C 129/13 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Atnaujintos partnerystės su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybėmis (JOIN(2016) 52 final) | 76 |
| 2018/C 129/14 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Darnios mėlynosios ekonomikos plėtros vakariniame Viduržemio jūros regione iniciatyva(COM(2017) 183) | 82 |
| 2018/C 129/15 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Veiksmų planas gamtai, žmonėms ir ekonomikai(COM(2017) 198 final) | 90 |
| 2018/C 129/16 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statuto ir finansavimo (COM(2017) 481 final – 2017/0219 (COD)) | 96 |
| 2018/C 129/17 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas, kuriuo dėl lėšų ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai ir lėšų investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslui ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui pakeitimų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013(COM(2017) 565 final – 2017/0247 COD) | 98 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

530-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2017 m. 6–7 d.

2018/C 129/07

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Dirbančių tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros palaikymo iniciatyva(COM(2017) 252 final). Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, kuria panaikinama Tarybos direktyva 2010/18/ES(COM(2017) 253 final – 2017/0085 (COD))

(COM(2017) 252 final)

(COM(2017) 253 final – 2017/0085 (COD))

44

2018/C 129/08

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos gynybos pramonės plėtros programos(COM(2017) 294 final)

(COM(2017) 294 final)

51

2018/C 129/09

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Pradeda veikti Europos gynybos fondas(COM(2017) 295 final)

(COM(2017) 295 final)

58

2018/C 129/10

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl 2017 m. balandžio 28 d. Komisijos komunikato Komisijos pranešimas dėl teisės kreiptis į teismą aplinkosaugos klausimais(C(2017) 2616 final)

(C(2017) 2616 final)

65

2018/C 129/11

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/1/EB dėl transporto priemonių, išnuomotų be vairuotojų, naudojimo kroviniams vežti keliais (COM(2017) 282 final – 2017/0113 (COD))

(COM(2017) 282 final – 2017/0113 (COD))

71

2018/C 129/12

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl geležinkelių transporto statistikos (COM(2017) 353 final – 2017/0146(COD))

(COM(2017) 353 final – 2017/0146(COD))

75

2018/C 129/13

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Atnaujintos partnerystės su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybėmis (JOIN(2016) 52 final)

(JOIN(2016) 52 final)

76

2018/C 129/14

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Darnios mėlynosios ekonomikos plėtros vakariniame Viduržemio jūros regione iniciatyva(COM(2017) 183)

(COM(2017) 183)

82

2018/C 129/15

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Veiksmų planas gamtai, žmonėms ir ekonomikai(COM(2017) 198 final)

(COM(2017) 198 final)

90

2018/C 129/16

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statuto ir finansavimo (COM(2017) 481 final – 2017/0219 (COD))

(COM(2017) 481 final – 2017/0219 (COD))

96

2018/C 129/17

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas, kuriuo dėl lėšų ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai ir lėšų investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslui ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui pakeitimų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013(COM(2017) 565 final – 2017/0247 COD)

(COM(2017) 565 final – 2017/0247 COD)

98

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

530-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2017 m. 6–7 d.

| 11.4.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 129/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 129/1

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Turtinė nelygybė Europoje: pajamų ir darbo santykis valstybėse narėse“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2018/C 129/01)

| Pranešėjas | Plamen DIMITROV |
| --- | --- |

Pranešėjas

Plamen DIMITROV

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2016 9 22 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2017 9 7 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2017 12 6 |
| Plenarinė sesija Nr. | 530 |
| Balsavimo rezultatai
  (už/prieš/susilaikė) | 188 / 30 / 23 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2016 9 22

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2017 9 7

Priimta plenarinėje sesijoje

2017 12 6

Plenarinė sesija Nr.

530

Balsavimo rezultatai

(už/prieš/susilaikė)

188 / 30 / 23

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK mano, kad pajamų ir turtinė nelygybė ES tapo ekonominėmis ir socialinėmis problemomis, kurios turėtų būti sprendžiamos atitinkamomis priemonėmis nacionaliniu lygmeniu ir remiant ES lygmens veiksmais. Didesnę svarbą teikiame pajamų nelygybei, ar tai būtų Europoje, ar visame pasaulyje. Tačiau EESRK pabrėžia būtinumą taip pat atkreipti dėmesį į turtinę nelygybę, kuri yra kur kas labiau kintama funkcija ir turi daug ilgesnės trukmės poveikį. Tai reiškia, kad reikia nustatyti šios nelygybės priežastis ir veiksnius, kurie ją lemia, ir suformuluoti politiką šiai problemai spręsti. |
| --- | --- |

1.1.

EESRK mano, kad pajamų ir turtinė nelygybė ES tapo ekonominėmis ir socialinėmis problemomis, kurios turėtų būti sprendžiamos atitinkamomis priemonėmis nacionaliniu lygmeniu ir remiant ES lygmens veiksmais. Didesnę svarbą teikiame pajamų nelygybei, ar tai būtų Europoje, ar visame pasaulyje. Tačiau EESRK pabrėžia būtinumą taip pat atkreipti dėmesį į turtinę nelygybę, kuri yra kur kas labiau kintama funkcija ir turi daug ilgesnės trukmės poveikį. Tai reiškia, kad reikia nustatyti šios nelygybės priežastis ir veiksnius, kurie ją lemia, ir suformuluoti politiką šiai problemai spręsti.

| 1.2. | Reikia atlikti kruopščią turto pasiskirstymo ES tikslaus pobūdžio analizę ir vertinimą ir laiku imtis prevencinių priemonių, kad būtų išvengta tokių neigiamų pasekmių kaip spartus viduriniosios klasės nykimas ir vis didesnis į „skurstančių dirbančiųjų“ kategoriją patenkančių žmonių arba asmenų, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, skaičius. Rinkos ekonomika turėtų būti vertinama ne tik kaip priemonė sparčiam ekonomikos augimui užtikrinti, bet ir kaip viena iš priemonių, reikalingų visuomenei svarbiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

1.2.

Reikia atlikti kruopščią turto pasiskirstymo ES tikslaus pobūdžio analizę ir vertinimą ir laiku imtis prevencinių priemonių, kad būtų išvengta tokių neigiamų pasekmių kaip spartus viduriniosios klasės nykimas ir vis didesnis į „skurstančių dirbančiųjų“ kategoriją patenkančių žmonių arba asmenų, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, skaičius. Rinkos ekonomika turėtų būti vertinama ne tik kaip priemonė sparčiam ekonomikos augimui užtikrinti, bet ir kaip viena iš priemonių, reikalingų visuomenei svarbiems tikslams pasiekti.

| 1.3. | Svarbiausia valstybių narių turima priemonė teisingam pridėtinės vertės perskirstymui visai visuomenei skatinti yra fiskalinė politika. Aktyvi darbo rinkos politika, kuri padeda užtikrinti sklandų perėjimą nuo studijų ir mokymosi prie darbinės veiklos, turėtų taip pat būti dėmesio centre, kartu su mokesčių ir socialinių pervedimų politika. EESRK rekomenduoja valstybėms narėms kuo greičiau įgyvendinti priemones, kurios gali sumažinti nelygybę ir užtikrinti teisingą naujos pridėtinės vertės perskirstymą visiems visuomenės nariams. |
| --- | --- |

1.3.

Svarbiausia valstybių narių turima priemonė teisingam pridėtinės vertės perskirstymui visai visuomenei skatinti yra fiskalinė politika. Aktyvi darbo rinkos politika, kuri padeda užtikrinti sklandų perėjimą nuo studijų ir mokymosi prie darbinės veiklos, turėtų taip pat būti dėmesio centre, kartu su mokesčių ir socialinių pervedimų politika. EESRK rekomenduoja valstybėms narėms kuo greičiau įgyvendinti priemones, kurios gali sumažinti nelygybę ir užtikrinti teisingą naujos pridėtinės vertės perskirstymą visiems visuomenės nariams.

| 1.4. | EESRK mano, jog būtina gerai veikianti socialinių pervedimų ir socialinės paramos sistema. Perskirstymas, kaip kompensavimo mechanizmas, didžiąja dalimi turėtų papildyti rinkos sistemos spragas. Turėtų būti vystomas viešasis turtas (socialinė infrastruktūra, objektai viešojo intereso paslaugoms teikti), o jo vaidmuo turėtų būti vertinamas kaip priemonė nelygybės problemai spręsti. Fiskalinės pajamos turėtų būti perorientuotos nuo su darbu susijusių mokesčių į su turtu susijusius mokesčius, apmokestinant palikimu ir iš kapitalo gautas pajamas. |
| --- | --- |

1.4.

EESRK mano, jog būtina gerai veikianti socialinių pervedimų ir socialinės paramos sistema. Perskirstymas, kaip kompensavimo mechanizmas, didžiąja dalimi turėtų papildyti rinkos sistemos spragas. Turėtų būti vystomas viešasis turtas (socialinė infrastruktūra, objektai viešojo intereso paslaugoms teikti), o jo vaidmuo turėtų būti vertinamas kaip priemonė nelygybės problemai spręsti. Fiskalinės pajamos turėtų būti perorientuotos nuo su darbu susijusių mokesčių į su turtu susijusius mokesčius, apmokestinant palikimu ir iš kapitalo gautas pajamas.

| 1.5. | Turto koncentracija taip pat lemia didžiulės galios koncentraciją, kuri pasireiškia įvairiomis formomis, įskaitant konkurencijos iškraipymą. EESRK mano, kad intensyvus ekonomikos augimas yra pagrindinis veiksnys siekiant sumažinti skurdą ir turtinę nelygybę. Tai turėtų būti skatinama geriau panaudojant struktūrinių ir sanglaudos fondų lėšas, skatinant verslumą, apsaugant konkurenciją, pasitelkiant MVĮ remti skirtas programas ir įgyvendinant politiką, užkertančią kelią moterų ir nepalankioje padėtyje esančių žmonių diskriminacijai. |
| --- | --- |

1.5.

Turto koncentracija taip pat lemia didžiulės galios koncentraciją, kuri pasireiškia įvairiomis formomis, įskaitant konkurencijos iškraipymą. EESRK mano, kad intensyvus ekonomikos augimas yra pagrindinis veiksnys siekiant sumažinti skurdą ir turtinę nelygybę. Tai turėtų būti skatinama geriau panaudojant struktūrinių ir sanglaudos fondų lėšas, skatinant verslumą, apsaugant konkurenciją, pasitelkiant MVĮ remti skirtas programas ir įgyvendinant politiką, užkertančią kelią moterų ir nepalankioje padėtyje esančių žmonių diskriminacijai.

| 1.6. | EESRK turi abejonių dėl dabartinės ES politikos, vykdomos pagal strategiją „Europa 2020“, kuria ypač daug dėmesio skiriama skurdui, veiksmingumo. Tam reikalinga tinkamesnė politinė parama, kad valstybėms narėms būtų suteikta pakankama pagalba kovojant su blogėjančiomis nelygybės tendencijomis. Reikia ryžtingesnių veiksmų siekiant įveikti skurdą, kuris, vertinant absoliučiais skaičiais, per pastaruosius kelerius metus padidėjo (1). Politika, kuri skatintų labiau integracinį augimą laikantis integruoto požiūrio, turi būti formuojama viršvalstybiniu Europos lygmeniu. Europos socialinių teisių ramstis turėtų būti kur kas labiau susietas su Europos semestru ir jie abu, savo ruožtu, turėtų būti suderinti su strategija „Europa 2020“, siekiant veiksmingai įgyvendinti šiuose teisės aktuose įtvirtintus Europos ir nacionalinius tikslus. |
| --- | --- |

1.6.

EESRK turi abejonių dėl dabartinės ES politikos, vykdomos pagal strategiją „Europa 2020“, kuria ypač daug dėmesio skiriama skurdui, veiksmingumo. Tam reikalinga tinkamesnė politinė parama, kad valstybėms narėms būtų suteikta pakankama pagalba kovojant su blogėjančiomis nelygybės tendencijomis. Reikia ryžtingesnių veiksmų siekiant įveikti skurdą, kuris, vertinant absoliučiais skaičiais, per pastaruosius kelerius metus padidėjo (1). Politika, kuri skatintų labiau integracinį augimą laikantis integruoto požiūrio, turi būti formuojama viršvalstybiniu Europos lygmeniu. Europos socialinių teisių ramstis turėtų būti kur kas labiau susietas su Europos semestru ir jie abu, savo ruožtu, turėtų būti suderinti su strategija „Europa 2020“, siekiant veiksmingai įgyvendinti šiuose teisės aktuose įtvirtintus Europos ir nacionalinius tikslus.

| 1.7. | Taip pat reikia tikslinių su socialine apsauga susietų darbo rinkos priemonių. Atsižvelgiant į tai, kad darbo vietų, kurios kinta labai sparčiai, apsauga ne visada įmanoma, reikia sutelkti dėmesį į užimtumo skatinimą ir darbo jėgos apsaugą. Labai svarbu turėti būtiniausius socialinius standartus, užtikrinančius deramą darbo užmokestį ir tinkamas darbo sąlygas. Reikėtų pabrėžti būtinumą sudaryti palankesnes sąlygas profesinei veiklai keisti kartu užtikrinant bendras darbo ir socialines teises, įskaitant teisę jungtis į profesines sąjungas ir teisę į kolektyvines derybas. |
| --- | --- |

1.7.

Taip pat reikia tikslinių su socialine apsauga susietų darbo rinkos priemonių. Atsižvelgiant į tai, kad darbo vietų, kurios kinta labai sparčiai, apsauga ne visada įmanoma, reikia sutelkti dėmesį į užimtumo skatinimą ir darbo jėgos apsaugą. Labai svarbu turėti būtiniausius socialinius standartus, užtikrinančius deramą darbo užmokestį ir tinkamas darbo sąlygas. Reikėtų pabrėžti būtinumą sudaryti palankesnes sąlygas profesinei veiklai keisti kartu užtikrinant bendras darbo ir socialines teises, įskaitant teisę jungtis į profesines sąjungas ir teisę į kolektyvines derybas.

| 1.8. | EESRK mano, kad reikia sukurti skaidrų mechanizmą, kuris leistų sistemingai stebėti duomenis apie visas pajamas ir turtą, taip pat suteiktų galimybę šiuos duomenis konsoliduoti. Taip, viena vertus, būtų pagerintas administravimas ir, kita vertus, sudarytos palankesnės sąlygos rinkti statistinę informaciją apie turto pasiskirstymą valstybėse narėse. Šiuo požiūriu svarbų vaidmenį suvaidintų ES lygmens bendrovių akcininkų registro sudarymas. |
| --- | --- |

1.8.

EESRK mano, kad reikia sukurti skaidrų mechanizmą, kuris leistų sistemingai stebėti duomenis apie visas pajamas ir turtą, taip pat suteiktų galimybę šiuos duomenis konsoliduoti. Taip, viena vertus, būtų pagerintas administravimas ir, kita vertus, sudarytos palankesnės sąlygos rinkti statistinę informaciją apie turto pasiskirstymą valstybėse narėse. Šiuo požiūriu svarbų vaidmenį suvaidintų ES lygmens bendrovių akcininkų registro sudarymas.

2.   Bendra informacija

| 2.1. | Turtinė nelygybė Europoje egzistuoja jau seniai. Tai istorinis procesas, kuris tęsiasi net po euro zonos sukūrimo dėl pastoviai susidarančio vidaus ir išorės disbalanso, kurį sukelia įvairaus lygio ekonominio konkurencingumo veiksniai. Jie apima kainų ir (arba) sąnaudų aspektus, ir šiuo metu padėtį dar blogina ES kylančios didelės politinės problemos, įskaitant terorizmą, populizmą, nacionalinius rinkimus, o ekonomikos srityje – žemą investicijų lygį, lėtą augimą, aukštą nedarbo lygį, demografinius pokyčius ir Europos padėtį naujoje pasaulinėje kovoje dėl galios per prekybos ir skaitmeninimo prizmę. |
| --- | --- |

2.1.

Turtinė nelygybė Europoje egzistuoja jau seniai. Tai istorinis procesas, kuris tęsiasi net po euro zonos sukūrimo dėl pastoviai susidarančio vidaus ir išorės disbalanso, kurį sukelia įvairaus lygio ekonominio konkurencingumo veiksniai. Jie apima kainų ir (arba) sąnaudų aspektus, ir šiuo metu padėtį dar blogina ES kylančios didelės politinės problemos, įskaitant terorizmą, populizmą, nacionalinius rinkimus, o ekonomikos srityje – žemą investicijų lygį, lėtą augimą, aukštą nedarbo lygį, demografinius pokyčius ir Europos padėtį naujoje pasaulinėje kovoje dėl galios per prekybos ir skaitmeninimo prizmę.

| 2.2. | Reikia aiškiai atskirti pajamų nelygybę nuo turtinės nelygybės, nes pastaroji turi ilgesnės trukmės poveikį, todėl gyvybiškai svarbu jas išnagrinėti išsamiau. Turtas sistemingai pasiskirsto netolygiau už pajamas. Labai dažnai ekonominės veiklos vykdytojai gali turėti gana panašias pajamas, tačiau jų turtas dėl su pinigais nesusijusių, altruistinių, paveldėjimo ar kitų priežasčių labai skiriasi. Todėl dėmesį sutelkę į turto nelygybę gauname objektyvesnį realių piniginių skirtumų tarp ES piliečių vaizdą. |
| --- | --- |

2.2.

Reikia aiškiai atskirti pajamų nelygybę nuo turtinės nelygybės, nes pastaroji turi ilgesnės trukmės poveikį, todėl gyvybiškai svarbu jas išnagrinėti išsamiau. Turtas sistemingai pasiskirsto netolygiau už pajamas. Labai dažnai ekonominės veiklos vykdytojai gali turėti gana panašias pajamas, tačiau jų turtas dėl su pinigais nesusijusių, altruistinių, paveldėjimo ar kitų priežasčių labai skiriasi. Todėl dėmesį sutelkę į turto nelygybę gauname objektyvesnį realių piniginių skirtumų tarp ES piliečių vaizdą.

| 2.3. | EESRK laikosi nuomonės, kad ekonomikos pokyčiai Europoje yra vis dinamiškesni ir yra išbandymas institucijoms ir jų gebėjimui nuo jų neatsilikti. Šis klausimas taip pat keliamas ypač tinkamu laiku, atsižvelgiant į ES valstybių narių diskusijas dėl vystymosi skirtumų. Yra esminių skirtumų tarp išsivysčiusių ir besivystančių šalių, tarp Vakarų ir Rytų Europos, tarp euro zonai priklausančių ir nepriklausančių valstybių narių, tarp Šengeno erdvei priklausančių ir nepriklausančių valstybių narių. |
| --- | --- |

2.3.

EESRK laikosi nuomonės, kad ekonomikos pokyčiai Europoje yra vis dinamiškesni ir yra išbandymas institucijoms ir jų gebėjimui nuo jų neatsilikti. Šis klausimas taip pat keliamas ypač tinkamu laiku, atsižvelgiant į ES valstybių narių diskusijas dėl vystymosi skirtumų. Yra esminių skirtumų tarp išsivysčiusių ir besivystančių šalių, tarp Vakarų ir Rytų Europos, tarp euro zonai priklausančių ir nepriklausančių valstybių narių, tarp Šengeno erdvei priklausančių ir nepriklausančių valstybių narių.

| 2.4. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad pajamų ir turtinė nelygybė Europoje laipsniškai didėjo nuo 1970 m. Apskritai, globalizacija turėtų atlikti teigiamą vaidmenį mažinant pajamų ir kitus esminius šalių tarpusavio skirtumus, tačiau pastaraisiais metais ši tendencija pasisuko priešinga kryptimi. 28 ES valstybėse narėse 10 % turtingiausių namų ūkių ne tik gauna 31 % visų pajamų, bet ir valdo daugiau kaip 50 % viso turto. Daugelyje šalių turto augimas pralenkė BVP augimą, o tai lėmė žiojėjantį atotrūkį (2). Tai turi svarbių ekonominių, socialinių ir politinių padarinių, todėl reikalingos rimtos visuomenės diskusijos ir ekspertų bei politikų svarstymai, kaip spręsti šį klausimą, ir tam reikalingi politikos veiksmai. |
| --- | --- |

2.4.

EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad pajamų ir turtinė nelygybė Europoje laipsniškai didėjo nuo 1970 m. Apskritai, globalizacija turėtų atlikti teigiamą vaidmenį mažinant pajamų ir kitus esminius šalių tarpusavio skirtumus, tačiau pastaraisiais metais ši tendencija pasisuko priešinga kryptimi. 28 ES valstybėse narėse 10 % turtingiausių namų ūkių ne tik gauna 31 % visų pajamų, bet ir valdo daugiau kaip 50 % viso turto. Daugelyje šalių turto augimas pralenkė BVP augimą, o tai lėmė žiojėjantį atotrūkį (2). Tai turi svarbių ekonominių, socialinių ir politinių padarinių, todėl reikalingos rimtos visuomenės diskusijos ir ekspertų bei politikų svarstymai, kaip spręsti šį klausimą, ir tam reikalingi politikos veiksmai.

| 2.5. | EESRK mano, kad yra realus pavojus, kad nelygybės problema gali didėti visame pasaulyje, kadangi ekonomikos pokyčiai Europoje vyksta labai sparčiai ir darosi vis sunkiau laiku įgyvendinti makroekonominę politiką. Pastaraisiais dešimtmečiais didėjančią pajamų ir turtinę nelygybę patvirtina padidėjęs GINI koeficientas, kuris EBPO šalyse padidėjo nuo 0,29 9-ojo dešimtmečio viduryje iki 0,32–0,35 2013–2015 m. Atskirose ES šalyse stebima panaši tendencija (3). Vis dėlto reikėtų pabrėžti, kad tokiose šalyse, kaip Bulgarija, Lietuva ir Rumunija, jis jau pasiekė kritinę vertę, viršijančią 0,37 (4). Nepaisant to, kad yra daugybė duomenų ir tyrimų apie pajamų skirtumus, turima kur kas mažiau nelygaus namų ūkių turto pasiskirstymo įrodymų tiek šalių viduje, tiek tarp jų. Iš tikrųjų, net ir šiuo metu nėra tarptautinių standartų, kuriais galėtų naudotis nacionalinės statistikos institucijos ir kiti duomenų rengėjai rinkdami duomenis apie turto pasiskirstymą (5). |
| --- | --- |

2.5.

EESRK mano, kad yra realus pavojus, kad nelygybės problema gali didėti visame pasaulyje, kadangi ekonomikos pokyčiai Europoje vyksta labai sparčiai ir darosi vis sunkiau laiku įgyvendinti makroekonominę politiką. Pastaraisiais dešimtmečiais didėjančią pajamų ir turtinę nelygybę patvirtina padidėjęs GINI koeficientas, kuris EBPO šalyse padidėjo nuo 0,29 9-ojo dešimtmečio viduryje iki 0,32–0,35 2013–2015 m. Atskirose ES šalyse stebima panaši tendencija (3). Vis dėlto reikėtų pabrėžti, kad tokiose šalyse, kaip Bulgarija, Lietuva ir Rumunija, jis jau pasiekė kritinę vertę, viršijančią 0,37 (4). Nepaisant to, kad yra daugybė duomenų ir tyrimų apie pajamų skirtumus, turima kur kas mažiau nelygaus namų ūkių turto pasiskirstymo įrodymų tiek šalių viduje, tiek tarp jų. Iš tikrųjų, net ir šiuo metu nėra tarptautinių standartų, kuriais galėtų naudotis nacionalinės statistikos institucijos ir kiti duomenų rengėjai rinkdami duomenis apie turto pasiskirstymą (5).

| 2.6. | Nerimą kelia tai, kad apskritai nepakankamai pasitikima daugeliu Europos ekonomikų, sukauptas pelnas nėra reinvestuojamas, ir tai sukėlė konkurencijos slopinimą, smarkų investicijų sumažėjimą ir naujų darbo vietų trūkumą. Thomas Piketty pateikia empirinius įrodymus savo knygoje Capital in the Twenty-First Century
   (6), kurioje visų pirma nagrinėjama Europos ekonomika. Jei pelnas yra tiesiog kaupiamas ir rekapitalizuojamas, jis nepadeda sukurti pridėtinės vertės ar didinti išteklių grąžos realiojoje ekonomikoje. Todėl logiška, kad ES ištisus dešimtmečius didėjo atotrūkis tarp turtingųjų ir vargšų. |
| --- | --- |

2.6.

Nerimą kelia tai, kad apskritai nepakankamai pasitikima daugeliu Europos ekonomikų, sukauptas pelnas nėra reinvestuojamas, ir tai sukėlė konkurencijos slopinimą, smarkų investicijų sumažėjimą ir naujų darbo vietų trūkumą. Thomas Piketty pateikia empirinius įrodymus savo knygoje Capital in the Twenty-First Century
   (6), kurioje visų pirma nagrinėjama Europos ekonomika. Jei pelnas yra tiesiog kaupiamas ir rekapitalizuojamas, jis nepadeda sukurti pridėtinės vertės ar didinti išteklių grąžos realiojoje ekonomikoje. Todėl logiška, kad ES ištisus dešimtmečius didėjo atotrūkis tarp turtingųjų ir vargšų.

| 2.7. | EESRK nuomone, esama rizikos, kad vidutinės trukmės laikotarpiu vidurinioji klasė ES pradės jausti spaudimą. Artimiausioje ateityje dėl skaitmeninimo ir robotizacijos nuolat mažės darbo vietų skaičius. Be to, nyksta kai kurios profesijos, tačiau istorija ir dabartis rodo, kad šios tendencijos lygiai taip pat gali paskatinti naujų darbo vietų ir profesijų atsiradimą. Tikėtina, kad jei šie pokyčiai nebus tinkamai valdomi, jie prisidės prie dar didesnės nelygybės. EESRK mano, kad būtina laiku imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią neigiamiems padariniams, susijusiems su šiais technologijų atnaujinimo procesais, kurie iš esmės yra inovatyvūs ir socialiniu požiūriu naudingi. |
| --- | --- |

2.7.

EESRK nuomone, esama rizikos, kad vidutinės trukmės laikotarpiu vidurinioji klasė ES pradės jausti spaudimą. Artimiausioje ateityje dėl skaitmeninimo ir robotizacijos nuolat mažės darbo vietų skaičius. Be to, nyksta kai kurios profesijos, tačiau istorija ir dabartis rodo, kad šios tendencijos lygiai taip pat gali paskatinti naujų darbo vietų ir profesijų atsiradimą. Tikėtina, kad jei šie pokyčiai nebus tinkamai valdomi, jie prisidės prie dar didesnės nelygybės. EESRK mano, kad būtina laiku imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią neigiamiems padariniams, susijusiems su šiais technologijų atnaujinimo procesais, kurie iš esmės yra inovatyvūs ir socialiniu požiūriu naudingi.

| 2.8. | EESRK išreiškia susirūpinimą dėl to, kad pelno dydžio ir darbo veiksnio sukuriamos pridėtinės vertės santykis valstybėse narėse darosi vis labiau neproporcingas. Tai dar labiau didina tiek turtinę, tiek pajamų nelygybę Europoje. |
| --- | --- |

2.8.

EESRK išreiškia susirūpinimą dėl to, kad pelno dydžio ir darbo veiksnio sukuriamos pridėtinės vertės santykis valstybėse narėse darosi vis labiau neproporcingas. Tai dar labiau didina tiek turtinę, tiek pajamų nelygybę Europoje.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Turtinė nelygybė paprastai yra gerokai didesnė už pajamų nelygybę (7). EESRK pabrėžia, kad ekonominę ir socialinę nelygybę visų pirma turi spręsti valstybės narės, kurios disponuoja atitinkamomis priemonėmis, pavyzdžiui, turi investicijų, ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, mokesčių ir socialinių pervedimų programas. Tačiau yra vietos ir Europos lygmens veiksmams ir šis klausimas turėtų būti sprendžiamas rimčiau Europos institucijose, nes jo poveikis realiam verslo ciklui būtų sudėtingas ir kur kas ilgalaikiškesnis. Esama politika ir toliau daugiau dėmesio skiriama pajamoms nei turtui. |
| --- | --- |

3.1.

Turtinė nelygybė paprastai yra gerokai didesnė už pajamų nelygybę (7). EESRK pabrėžia, kad ekonominę ir socialinę nelygybę visų pirma turi spręsti valstybės narės, kurios disponuoja atitinkamomis priemonėmis, pavyzdžiui, turi investicijų, ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, mokesčių ir socialinių pervedimų programas. Tačiau yra vietos ir Europos lygmens veiksmams ir šis klausimas turėtų būti sprendžiamas rimčiau Europos institucijose, nes jo poveikis realiam verslo ciklui būtų sudėtingas ir kur kas ilgalaikiškesnis. Esama politika ir toliau daugiau dėmesio skiriama pajamoms nei turtui.

| 3.2. | EESRK nuomone, pagrindinė problema yra ta, kad Europos ekonomikos augimu dažnai nepavyksta pasinaudoti finansiškai nepalankioje padėtyje esantiems asmenims. Jokiu būdu neketinama prieštarauti rinkos ekonomikos veikimui, nes jis atveria galimybių kurti gerovę diegiant naujoves, steigiant įmones, kuriant darbo vietas ir taip prisidedant prie ekonomikos augimo, užimtumo ir socialinės apsaugos sistemos finansavimo. Tačiau asmenys, esantys turto ir pajamų perskirstymo piramidės apačioje, apskritai nepasinaudoja naujai sukurtomis darbo vietomis. Iš to darytina išvada, kad visuomenė bus finansiškai lygesnė, jei Europos Sąjungos politika bus orientuota į priemones, kuriomis vis didesniam žmonių skaičiui suteikiama galimybė patekti į darbo rinką ir dalytis integracinio ekonomikos augimo teikiama nauda. Taigi turtinės nelygybės mažinimas ir ilgalaikio ekonomikos augimo stiprinimas yra dvi to paties medalio pusės. |
| --- | --- |

3.2.

EESRK nuomone, pagrindinė problema yra ta, kad Europos ekonomikos augimu dažnai nepavyksta pasinaudoti finansiškai nepalankioje padėtyje esantiems asmenims. Jokiu būdu neketinama prieštarauti rinkos ekonomikos veikimui, nes jis atveria galimybių kurti gerovę diegiant naujoves, steigiant įmones, kuriant darbo vietas ir taip prisidedant prie ekonomikos augimo, užimtumo ir socialinės apsaugos sistemos finansavimo. Tačiau asmenys, esantys turto ir pajamų perskirstymo piramidės apačioje, apskritai nepasinaudoja naujai sukurtomis darbo vietomis. Iš to darytina išvada, kad visuomenė bus finansiškai lygesnė, jei Europos Sąjungos politika bus orientuota į priemones, kuriomis vis didesniam žmonių skaičiui suteikiama galimybė patekti į darbo rinką ir dalytis integracinio ekonomikos augimo teikiama nauda. Taigi turtinės nelygybės mažinimas ir ilgalaikio ekonomikos augimo stiprinimas yra dvi to paties medalio pusės.

| 3.3. | EESRK yra susirūpinęs dėl to, kad vis didesnis turto kaupimas visuomenėje gali paskatinti rentininko mąstyseną ir todėl turtas nėra reinvestuojamas. Tai neprisidės nei prie realiosios ekonomikos vystymo, nei prie galimo BVP augimo. Šią pagrindinę problemą Th. Piketty aptaria savo knygoje, kurioje pateikti penkiolikos metų mokslinių tyrimų rezultatai ir surinkti empiriniai duomenys apie pajamų ir turtinę nelygybę kapitalistinėje visuomenėje. Nors yra prieštaraujančių šiems metodams, galutiniai rezultatai rodo didelius skirtumus Europos Sąjungoje. Remiantis Th. Piketty duomenimis, metinė kapitalo grąžos norma yra 4–5 %, o metinis pajamų augimas Vidurio Europoje – maždaug 1–1,5 %, priklausomai nuo šalies ir atsižvelgiant į akivaizdžią susijusių šalių įvairovę. |
| --- | --- |

3.3.

EESRK yra susirūpinęs dėl to, kad vis didesnis turto kaupimas visuomenėje gali paskatinti rentininko mąstyseną ir todėl turtas nėra reinvestuojamas. Tai neprisidės nei prie realiosios ekonomikos vystymo, nei prie galimo BVP augimo. Šią pagrindinę problemą Th. Piketty aptaria savo knygoje, kurioje pateikti penkiolikos metų mokslinių tyrimų rezultatai ir surinkti empiriniai duomenys apie pajamų ir turtinę nelygybę kapitalistinėje visuomenėje. Nors yra prieštaraujančių šiems metodams, galutiniai rezultatai rodo didelius skirtumus Europos Sąjungoje. Remiantis Th. Piketty duomenimis, metinė kapitalo grąžos norma yra 4–5 %, o metinis pajamų augimas Vidurio Europoje – maždaug 1–1,5 %, priklausomai nuo šalies ir atsižvelgiant į akivaizdžią susijusių šalių įvairovę.

| 3.4. | EESRK požiūriu, atitinkamais lygmenimis reikia imtis papildomų priemonių perteklinio finansavimo ir tolesnio mokesčių politikos koordinavimo ir derinimo srityje, kovos su mokesčių rojais, mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu, siekiant kovoti su ilgalaike šešėlinės ekonomikos tendencija (neteisinga informacija apie įmonės pajamas, neregistruoti arba slepiami darbuotojai ir darbo užmokestis „vokeliuose“), taip pat priemonių, kuriomis būtų optimizuota mokesčių struktūra ir jų santykinė svarba valstybių narių mokestinėms pajamoms. Mokestinės pajamos turėtų būti gaunamos daugiau iš turto nei darbo jėgos apmokestinimo. |
| --- | --- |

3.4.

EESRK požiūriu, atitinkamais lygmenimis reikia imtis papildomų priemonių perteklinio finansavimo ir tolesnio mokesčių politikos koordinavimo ir derinimo srityje, kovos su mokesčių rojais, mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu, siekiant kovoti su ilgalaike šešėlinės ekonomikos tendencija (neteisinga informacija apie įmonės pajamas, neregistruoti arba slepiami darbuotojai ir darbo užmokestis „vokeliuose“), taip pat priemonių, kuriomis būtų optimizuota mokesčių struktūra ir jų santykinė svarba valstybių narių mokestinėms pajamoms. Mokestinės pajamos turėtų būti gaunamos daugiau iš turto nei darbo jėgos apmokestinimo.

| 3.5. | Per pastaruosius du dešimtmečius valstybių narių konkurencija mokesčių srityje pastūmėjo daugelį Vyriausybių įgyvendinti priemones, kurios pakeitė mokesčių politikos perskirstomąjį pobūdį ir paskatino didesnę nelygybę. EESRK rekomenduoja valstybėms narėms įvertinti neigiamą mokesčių politikos poveikį ir kuo skubiau jį ištaisyti. |
| --- | --- |

3.5.

Per pastaruosius du dešimtmečius valstybių narių konkurencija mokesčių srityje pastūmėjo daugelį Vyriausybių įgyvendinti priemones, kurios pakeitė mokesčių politikos perskirstomąjį pobūdį ir paskatino didesnę nelygybę. EESRK rekomenduoja valstybėms narėms įvertinti neigiamą mokesčių politikos poveikį ir kuo skubiau jį ištaisyti.

| 3.6. | EESRK mano, kad J.-C. Junckerio planas turėtų visų pirma būti skirtas šalims, kuriose nelygybė yra didžiausia neatsižvelgiant į jos pobūdį. Būtina skatinti užsienio ir vidaus investicijas. Visos šios priemonės turi būti įgyvendinamos vienodai, atsižvelgiant į Europos teisės aktus ir konkrečius nacionalinius ypatumus, o fondų panaudojimas turėtų būti atidžiai stebimas. |
| --- | --- |

3.6.

EESRK mano, kad J.-C. Junckerio planas turėtų visų pirma būti skirtas šalims, kuriose nelygybė yra didžiausia neatsižvelgiant į jos pobūdį. Būtina skatinti užsienio ir vidaus investicijas. Visos šios priemonės turi būti įgyvendinamos vienodai, atsižvelgiant į Europos teisės aktus ir konkrečius nacionalinius ypatumus, o fondų panaudojimas turėtų būti atidžiai stebimas.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | Vokietija ir Austrija yra euro zonos šalys, kuriose turtinė nelygybė yra ryškiausia. Vokietijoje 5 % turtingiausių gyventojų valdo 45,6 % šalies turto, o Austrijoje šis skaičius yra didesnis ir siekia 47,6 % (8)
   (9). Ši problema ir ta pati tendencija egzistuoja ir kitose šalyse, pavyzdžiui, Kipre, Portugalijoje, Prancūzijoje, Suomijoje, Liuksemburge ir Nyderlanduose (10). Tai rodo didelius išteklių pasiskirstymo skirtumus atskirose šalyse. Viena vertus, šiose šalyse nedidelė pajamų nelygybė, tačiau, antra vertus, didelė turtinė nelygybė. |
| --- | --- |

4.1.

Vokietija ir Austrija yra euro zonos šalys, kuriose turtinė nelygybė yra ryškiausia. Vokietijoje 5 % turtingiausių gyventojų valdo 45,6 % šalies turto, o Austrijoje šis skaičius yra didesnis ir siekia 47,6 % (8)
   (9). Ši problema ir ta pati tendencija egzistuoja ir kitose šalyse, pavyzdžiui, Kipre, Portugalijoje, Prancūzijoje, Suomijoje, Liuksemburge ir Nyderlanduose (10). Tai rodo didelius išteklių pasiskirstymo skirtumus atskirose šalyse. Viena vertus, šiose šalyse nedidelė pajamų nelygybė, tačiau, antra vertus, didelė turtinė nelygybė.

| 4.2. | 1910 m. 10 % Europos gyventojų priklausė 90 % turto, o 1 % turtingiausiųjų valdė 50 % turto. Vėliau, dėl dviejų pasaulinių karų ir Didžiosios depresijos, sunaikinusių didžiąją dalį finansinio kapitalo, ir dėl įvairių sričių viešosios politikos, pasižymėjusios progresiniu pajamų ir paveldėto turto apmokestinimu, finansinės spekuliacijos ribojimu, atlyginimų didinimu pajamų iš kapitalo sąskaita ir kt., nelygybė gerokai sumažėjo. Aštuntajame ir devintajame dešimtmečiuose 1 % turtingųjų priklausė 20 % turto, kiti 9 % valdė 30 % turto, o 40 % viduriniosios klasės valdė 40 % turto. Pajamų nelygybė taip pat labai sumažėjo (11). Tačiau nuo 1980 m. nelygybė vėl pradėjo augti. Šiuo metu privatus kapitalas išsivysčiusiose 28 ES šalyse sudaro 500–600 %, o Italijoje siekia 800 % BVP. |
| --- | --- |

4.2.

1910 m. 10 % Europos gyventojų priklausė 90 % turto, o 1 % turtingiausiųjų valdė 50 % turto. Vėliau, dėl dviejų pasaulinių karų ir Didžiosios depresijos, sunaikinusių didžiąją dalį finansinio kapitalo, ir dėl įvairių sričių viešosios politikos, pasižymėjusios progresiniu pajamų ir paveldėto turto apmokestinimu, finansinės spekuliacijos ribojimu, atlyginimų didinimu pajamų iš kapitalo sąskaita ir kt., nelygybė gerokai sumažėjo. Aštuntajame ir devintajame dešimtmečiuose 1 % turtingųjų priklausė 20 % turto, kiti 9 % valdė 30 % turto, o 40 % viduriniosios klasės valdė 40 % turto. Pajamų nelygybė taip pat labai sumažėjo (11). Tačiau nuo 1980 m. nelygybė vėl pradėjo augti. Šiuo metu privatus kapitalas išsivysčiusiose 28 ES šalyse sudaro 500–600 %, o Italijoje siekia 800 % BVP.

| 4.3. | EESRK nuomone, taip pat yra didelė turto pasiskirstymo pagal lytį problema. Aštriausia ji Slovakijoje ir Prancūzijoje, po jų eina Austrija, Vokietija ir Graikija. Slovakijoje ir Prancūzijoje vyrai valdo daugiau nei 75 % turto, o moterys – tik 25 %, nepaisant labai skirtingos lyčių pusiausvyros tarp šių šalių gyventojų. Austrijoje, Vokietijoje ir Graikijoje maždaug 55 % turto priklauso vyrams (12). Svarbu įvertinti tokių tendencijų priežastis ir nuspręsti, ar šis aspektas turėtų būti įtrauktas į ES masto lyčių lygybės politiką. |
| --- | --- |

4.3.

EESRK nuomone, taip pat yra didelė turto pasiskirstymo pagal lytį problema. Aštriausia ji Slovakijoje ir Prancūzijoje, po jų eina Austrija, Vokietija ir Graikija. Slovakijoje ir Prancūzijoje vyrai valdo daugiau nei 75 % turto, o moterys – tik 25 %, nepaisant labai skirtingos lyčių pusiausvyros tarp šių šalių gyventojų. Austrijoje, Vokietijoje ir Graikijoje maždaug 55 % turto priklauso vyrams (12). Svarbu įvertinti tokių tendencijų priežastis ir nuspręsti, ar šis aspektas turėtų būti įtrauktas į ES masto lyčių lygybės politiką.

| 4.4. | EESRK mano, kad labai svarbu, kaip turtas yra paskirstomas pagal poreikius švietimo, profesinio mokymo, sveikatos priežiūros paslaugų, būsto ir kitose srityse. Vadovaudamiesi Europos socialiniu modeliu privalome gerbti pagrindinius principus – lygių galimybių, lyčių lygybės, nediskriminavimo ir kartų tarpusavio sąžiningumo. Struktūrinės reformos, kuriomis siekiama padidinti žmogiškąjį kapitalą, yra svarbios gerinant gyvenimo lygį ir taip pat galėtų sumažinti darbo pajamų ir turtinę nelygybę. |
| --- | --- |

4.4.

EESRK mano, kad labai svarbu, kaip turtas yra paskirstomas pagal poreikius švietimo, profesinio mokymo, sveikatos priežiūros paslaugų, būsto ir kitose srityse. Vadovaudamiesi Europos socialiniu modeliu privalome gerbti pagrindinius principus – lygių galimybių, lyčių lygybės, nediskriminavimo ir kartų tarpusavio sąžiningumo. Struktūrinės reformos, kuriomis siekiama padidinti žmogiškąjį kapitalą, yra svarbios gerinant gyvenimo lygį ir taip pat galėtų sumažinti darbo pajamų ir turtinę nelygybę.

| 4.5. | Apie 44 % euro zonos gyventojų yra vienaip ar kitaip įsiskolinę bankams ar finansų įstaigoms. Padėtis yra geresnė nei, pavyzdžiui, JAV, kur šis skaičius yra 75 %, tačiau įsiskolinimo augimo tendencija pastaraisiais metais kelia nerimą (13). Bankų sistemai taip pat tenka didžiulė atsakomybė, nes ji galėtų imtis pirminės augančio visuomenės bendro įsiskolinimo prevencijos. Daugiausia dėmesio turi būti skiriama atsakingam elgesiui. |
| --- | --- |

4.5.

Apie 44 % euro zonos gyventojų yra vienaip ar kitaip įsiskolinę bankams ar finansų įstaigoms. Padėtis yra geresnė nei, pavyzdžiui, JAV, kur šis skaičius yra 75 %, tačiau įsiskolinimo augimo tendencija pastaraisiais metais kelia nerimą (13). Bankų sistemai taip pat tenka didžiulė atsakomybė, nes ji galėtų imtis pirminės augančio visuomenės bendro įsiskolinimo prevencijos. Daugiausia dėmesio turi būti skiriama atsakingam elgesiui.

| 4.6. | Dėl pastaruosius tris dešimtmečius sparčiau vykstančios globalizacijos padidėjo darbo jėgai tenkanti mokesčių našta ir pasikeitė darbo užmokesčio ir kapitalo dalis bendrajame vidaus produkte. Todėl 1980–2006 m. laikotarpiu daugumoje EBPO valstybių narių darbo užmokesčio metinio vidurkio procentinė dalis BVP sumažėjo iki 0,3 % Per tą patį laikotarpį 15 ES valstybių narių pelno dalis BVP padidėjo nuo maždaug 31 % iki 47 % (14) EESRK mano, kad valstybės narės ir Europos Sąjunga turėtų nedelsdamos įgyvendinti politiką, kuri šią tendenciją pakeistų |
| --- | --- |

4.6.

Dėl pastaruosius tris dešimtmečius sparčiau vykstančios globalizacijos padidėjo darbo jėgai tenkanti mokesčių našta ir pasikeitė darbo užmokesčio ir kapitalo dalis bendrajame vidaus produkte. Todėl 1980–2006 m. laikotarpiu daugumoje EBPO valstybių narių darbo užmokesčio metinio vidurkio procentinė dalis BVP sumažėjo iki 0,3 % Per tą patį laikotarpį 15 ES valstybių narių pelno dalis BVP padidėjo nuo maždaug 31 % iki 47 % (14) EESRK mano, kad valstybės narės ir Europos Sąjunga turėtų nedelsdamos įgyvendinti politiką, kuri šią tendenciją pakeistų

| 4.7. | EESRK yra susirūpinęs dėl to, kad kai kuriose šalyse, pavyzdžiui, Didžiojoje Britanijoje ir Prancūzijoje, daugiau kaip 50 % turto sudaro būstas. Viena vertus, tai rodo nepakankamą turto diversifikaciją. Kita vertus, tai reiškia, kad didelė gyventojų dalis kaupia turtą iš pajamų, gaunamų iš nekilnojamojo turto. Šis turtas, vienok, nėra reinvestuojamas. Rekapitalizacija pati kaupiasi. Todėl kyla klausimas dėl kapitalo, kuris kaupiamas daug sparčiau nei pridėtinė vertė. Naujausia „Oxfam“ ataskaita (15) parodė, kad aštuonių turtingiausių pasaulio žmonių turtas prilygsta 50 % skurdžiausių pasaulio gyventojų turimam turtui; tai kelia plačiai paplitusį visuomenės nepasitenkinimą. Kapitalas buvo svarbus pramoninio laikotarpio veiksnys, tačiau jis netenka prasmės, jei tampa savaiminiu tikslu. |
| --- | --- |

4.7.

EESRK yra susirūpinęs dėl to, kad kai kuriose šalyse, pavyzdžiui, Didžiojoje Britanijoje ir Prancūzijoje, daugiau kaip 50 % turto sudaro būstas. Viena vertus, tai rodo nepakankamą turto diversifikaciją. Kita vertus, tai reiškia, kad didelė gyventojų dalis kaupia turtą iš pajamų, gaunamų iš nekilnojamojo turto. Šis turtas, vienok, nėra reinvestuojamas. Rekapitalizacija pati kaupiasi. Todėl kyla klausimas dėl kapitalo, kuris kaupiamas daug sparčiau nei pridėtinė vertė. Naujausia „Oxfam“ ataskaita (15) parodė, kad aštuonių turtingiausių pasaulio žmonių turtas prilygsta 50 % skurdžiausių pasaulio gyventojų turimam turtui; tai kelia plačiai paplitusį visuomenės nepasitenkinimą. Kapitalas buvo svarbus pramoninio laikotarpio veiksnys, tačiau jis netenka prasmės, jei tampa savaiminiu tikslu.

2017 m. gruodžio 6 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Georges DASSIS

---

(1)  Pavyzdį pateikė Salverda et al. (2013 m., 2.3 ir 5.2 lentelės).

1

(2)  Piketty, Capital in the Twenty-First Century, Harvard University Press, 2014 m., ISBN 978–0674430006.

2

Capital in the Twenty-First Century

Harvard University Press

(3)  Europos Parlamento Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto 2016 m. liepos mėn. pranešimas „Ekonominė nelygybė“.

3

(4)  Eurostatas, 2015 m. statistika apie pajamas ir gyvenimo sąlygas (SPGS).

4

(5)  2015 m. birželio mėn. EBPO Statistic Brief Nr. 21.

5

Statistic Brief

(6)  Piketty, Capital in the Twenty-First Century, Harvard University Press, 2014 m., ISBN 978–0674430006.

6

Capital in the Twenty-First Century

Harvard University Press

(7)  Kiekybiniu požiūriu.

7

(8)  Eurosystem Household Finance and Consumption Survey, 2010 m.

8

Eurosystem Household Finance and Consumption Survey

(9)  Vermeulen, 2016 m. (ECB WP), apskaičiuota remiantis Forbes turtingųjų sąrašais.

9

Forbes

(10)  HFCS 2010 m.; Sierminska ir Medgyesi 2013 m.; Holzner, Jestl, Leitner 2015 m.

10

(11)  Piketty, Capital in the Twenty-First Century, Harvard University Press, 2014 m., ISBN 978–0674430006.

11

Capital in the Twenty-First Century

Harvard University Press

(12)  Rehm, M., Schneebaum, A., Mader, K. Hollan, K., The Gender Gap Wealth Across European Countries, Vienos ekonomikos ir verslo universiteto Ekonomikos fakultetas, darbo dokumentas Nr 232, 2016 m. rugsėjo mėn.

12

The Gender Gap Wealth Across European Countries

(13)  HFCS 2010 m.; Sierminska ir Medgyesi 2013 m.; Holzner, Jestl, Leitner 2015 m.

13

(14)  EBPO ataskaita „Likime kartu: kodėl mažesnė nelygybė naudinga visiems“ (angl. In it together: Why less inequality benefits all), OECD Publishing, Paryžius, 2015 m.

14

In it together: Why less inequality benefits all

OECD Publishing

(15)  An Economy for the 99 % („Oxfam“, 2017 m.).

15

An Economy for the 99 %

---

Priedas

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės

Toliau pateikiami diskusijų metu atmesti pakeitimai, už kuriuos buvo atiduota daugiau kaip 1/4 balsų:

1.4. punktas

Iš dalies pakeisti taip:

EESRK mano, jog būtina gerai veikianti socialinių pervedimų ir socialinės paramos sistema. Perskirstymas, kaip kompensavimo mechanizmas, iš esmės turėtų padėti užpildyti rinkos sistemos spragas. Turėtų būti vystomas viešasis turtas (socialinė infrastruktūra, objektai viešojo intereso paslaugoms teikti), o jo vaidmuo turėtų būti vertinamas kaip priemonė nelygybės problemai spręsti. Fiskalinės pajamos turėtų būti perorientuotos nuo su darbu susijusių mokesčių į su turtu susijusius mokesčius, apmokestinant palikimu ir iš kapitalo gautas pajamas.
  Valstybės narės turėtų pakeisti savo mokestines pajamas ir sumažinti darbo jėgos mokesčius.

Paaiškinimas

Laikantis subsidiarumo principo ir atsižvelgiant į valstybių narių skirtumus, su skaitmeninės visuomenės vystymusi susijusius pokyčius, ir būtinybę užtikrinti tvarų vystymąsi, valstybės narės turėtų atlikti didesnį vaidmenį reformuojant mokesčių sistemas. Turėtų būti galima dėmesį sutelkti ne į šiame dokumente minimus mokesčius, o į aplinkos apsaugos mokesčius, išmetamo CO2 kiekio apmokestinimą, arba visiškai naujas apmokestinimo formas (pvz., mechanizmų apmokestinimas).

Pakeitimas atmestas 116 nariams balsavus prieš, 95 – už ir 24 susilaikius.

---

| 11.4.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 129/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 129/7

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl tvarių socialinio draudimo ir socialinės apsaugos sistemų skaitmeniniame amžiuje

(nuomonė savo iniciatyva)

(2018/C 129/02)

| Pranešėjas | Petru Sorin Dandea |
| --- | --- |

Pranešėjas

Petru Sorin Dandea

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2017 1 26 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| | |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2017 11 8 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2017 12 6 |
| Plenarinė sesija Nr. | 530 |
| Balsavimo rezultatai
  (už/prieš/susilaikė) | 157/3/5 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2017 1 26

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2017 11 8

Priimta plenarinėje sesijoje

2017 12 6

Plenarinė sesija Nr.

530

Balsavimo rezultatai

(už/prieš/susilaikė)

157/3/5

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Skaitmeninimas sukūrė naujas užimtumo formas, kurios daro didelį spaudimą socialinės apsaugos sistemoms. EESRK rekomenduoja valstybėms narėms ir Europos teismams reglamentuoti šias naujas užimtumo formas, kad būtų galima aiškiai nustatyti darbdavį ir darbuotoją. Šiuo tikslu EESRK rekomenduoja pasinaudoti Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika, pagal kurią darbuotojo statusą turinčiais pripažinti asmenys, kurie vykdo veiklą pagal priklausomybės santykį ir už ją gauna atlyginimą, nors neturi įprastinės darbo sutarties. |
| --- | --- |

1.1.

Skaitmeninimas sukūrė naujas užimtumo formas, kurios daro didelį spaudimą socialinės apsaugos sistemoms. EESRK rekomenduoja valstybėms narėms ir Europos teismams reglamentuoti šias naujas užimtumo formas, kad būtų galima aiškiai nustatyti darbdavį ir darbuotoją. Šiuo tikslu EESRK rekomenduoja pasinaudoti Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika, pagal kurią darbuotojo statusą turinčiais pripažinti asmenys, kurie vykdo veiklą pagal priklausomybės santykį ir už ją gauna atlyginimą, nors neturi įprastinės darbo sutarties.

| 1.2. | Daugeliu atveju dabartinių socialinio draudimo sistemų finansavimo pagrindas – individualios darbo sutartys. Daugelis naujų ekonominės veiklos ir užimtumo formų, atsiradusių dėl skaitmeninių technologijų plėtros, atrodo, nepatenka į darbo sutarties taikymo sritį. EESRK manymu, tai yra rimtas pavojus tokiomis sąlygomis veiklą vykdantiems darbuotojams, nes jiems nebebus užtikrinama apsauga pagal darbo užmokestį, darbo sąlygas ir socialinį draudimą reglamentuojančius teisės aktus. |
| --- | --- |

1.2.

Daugeliu atveju dabartinių socialinio draudimo sistemų finansavimo pagrindas – individualios darbo sutartys. Daugelis naujų ekonominės veiklos ir užimtumo formų, atsiradusių dėl skaitmeninių technologijų plėtros, atrodo, nepatenka į darbo sutarties taikymo sritį. EESRK manymu, tai yra rimtas pavojus tokiomis sąlygomis veiklą vykdantiems darbuotojams, nes jiems nebebus užtikrinama apsauga pagal darbo užmokestį, darbo sąlygas ir socialinį draudimą reglamentuojančius teisės aktus.

| 1.3. | EESRK mano, kad valstybės narės turėtų pagalvoti, ar nereikėtų į savo teisės aktus, reglamentuojančius pensijų sistemas, įtraukti reikalavimą, pagal kurį visi profesinių pajamų gaunantys asmenys privalėtų mokėti įmokas. Tai yra būtina, atsižvelgiant į tai, kad daugeliu atveju, darbuotojams, dirbantiems, kurių veikla susijusi su skaitmeninimo paskatintomis naujomis darbo formomis, nėra tinkamai taikomi šiuo metu galiojantys pensijų sistemas reglamentuojantys teisės aktai. |
| --- | --- |

1.3.

EESRK mano, kad valstybės narės turėtų pagalvoti, ar nereikėtų į savo teisės aktus, reglamentuojančius pensijų sistemas, įtraukti reikalavimą, pagal kurį visi profesinių pajamų gaunantys asmenys privalėtų mokėti įmokas. Tai yra būtina, atsižvelgiant į tai, kad daugeliu atveju, darbuotojams, dirbantiems, kurių veikla susijusi su skaitmeninimo paskatintomis naujomis darbo formomis, nėra tinkamai taikomi šiuo metu galiojantys pensijų sistemas reglamentuojantys teisės aktai.

| 1.4. | EESRK mano, kad valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę sujungti atitinkamas nacionalinių pensijų sistemų ir sveikatos draudimo valdytojo elektronines sistemas su mokesčių administratorių sistema. Taip jos galėtų greitai nustatyti asmenis, kurie, nors ir gauna pajamų iš profesinės veiklos, niekada nesinaudojo apdraustojo statusu pagal valstybės pensijų ir sveikatos draudimo sistemą. |
| --- | --- |

1.4.

EESRK mano, kad valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę sujungti atitinkamas nacionalinių pensijų sistemų ir sveikatos draudimo valdytojo elektronines sistemas su mokesčių administratorių sistema. Taip jos galėtų greitai nustatyti asmenis, kurie, nors ir gauna pajamų iš profesinės veiklos, niekada nesinaudojo apdraustojo statusu pagal valstybės pensijų ir sveikatos draudimo sistemą.

| 1.5. | Valstybių narių socialinės apsaugos sistemose yra ir kitų reglamentuojamų teisių, pagal kurias jomis besinaudojantiems gali būti mokamos išmokos. Tarp jų: vaiko priežiūros atostogos, šeimos išmokos, išmokos vaikui ir kitų rūšių išmokos. Nors šios teisės dažnai yra neįmokinio pobūdžio, išmokos skiriamos atsižvelgiant į teisę jas gauti, o tai reiškia, kad daugeliu atvejų, potencialus išmokos gavėjas turi samdomojo darbuotojo statusą. EESRK rekomenduoja valstybėms narėms ieškoti sprendimų siekiant užtikrinti, kad šios išmokos būtų tinkamai mokamos darbuotojams, dirbantiems naujos užimtumo formos sąlygomis. |
| --- | --- |

1.5.

Valstybių narių socialinės apsaugos sistemose yra ir kitų reglamentuojamų teisių, pagal kurias jomis besinaudojantiems gali būti mokamos išmokos. Tarp jų: vaiko priežiūros atostogos, šeimos išmokos, išmokos vaikui ir kitų rūšių išmokos. Nors šios teisės dažnai yra neįmokinio pobūdžio, išmokos skiriamos atsižvelgiant į teisę jas gauti, o tai reiškia, kad daugeliu atvejų, potencialus išmokos gavėjas turi samdomojo darbuotojo statusą. EESRK rekomenduoja valstybėms narėms ieškoti sprendimų siekiant užtikrinti, kad šios išmokos būtų tinkamai mokamos darbuotojams, dirbantiems naujos užimtumo formos sąlygomis.

| 1.6. | EESRK mano, kad būtų galima rasti visapusišką sprendimą pagal naujas užimtumo formas dirbantiems darbuotojams, siekiant spręsti su socialiniu draudimu susijusias jų teisių pripažinimo problemas vykdant bendrą finansavimo sistemos reformą. EESRK ragina valstybes nares ieškoti sprendimų, kaip būtų galima finansuoti socialinės apsaugos sistemas taikant priemones, kurios užtikrintų jų tvarumą ir atitiktų poreikį sudaryti galimybes šiomis sistemomis naudotis pagal naujas darbo formas dirbantiems asmenims. Siekiant ir ateityje užtikrinti socialinių sistemų tvarumą ir sumažinti darbo apmokestinimo naštą, būtų galima apsvarstyti galimybę šiam tikslui panaudoti dalį skaitmeninimo dividendų. |
| --- | --- |

1.6.

EESRK mano, kad būtų galima rasti visapusišką sprendimą pagal naujas užimtumo formas dirbantiems darbuotojams, siekiant spręsti su socialiniu draudimu susijusias jų teisių pripažinimo problemas vykdant bendrą finansavimo sistemos reformą. EESRK ragina valstybes nares ieškoti sprendimų, kaip būtų galima finansuoti socialinės apsaugos sistemas taikant priemones, kurios užtikrintų jų tvarumą ir atitiktų poreikį sudaryti galimybes šiomis sistemomis naudotis pagal naujas darbo formas dirbantiems asmenims. Siekiant ir ateityje užtikrinti socialinių sistemų tvarumą ir sumažinti darbo apmokestinimo naštą, būtų galima apsvarstyti galimybę šiam tikslui panaudoti dalį skaitmeninimo dividendų.

| 1.7. | EESRK mano, kad, atsižvelgiant į Europos Komisijos pradėtą diskusiją dėl Europos socialinių teisių ramsčio kūrimo, būtinai reikėtų į šias diskusijas įtraukti ir pagal naujas darbo formas dirbančių darbuotojų padėties klausimą, visų pirma, kaip pripažinti jų statusą ir užtikrinti jiems galimybę tinkamai naudotis socialinio draudimo ir socialinės apsaugos sistemomis. |
| --- | --- |

1.7.

EESRK mano, kad, atsižvelgiant į Europos Komisijos pradėtą diskusiją dėl Europos socialinių teisių ramsčio kūrimo, būtinai reikėtų į šias diskusijas įtraukti ir pagal naujas darbo formas dirbančių darbuotojų padėties klausimą, visų pirma, kaip pripažinti jų statusą ir užtikrinti jiems galimybę tinkamai naudotis socialinio draudimo ir socialinės apsaugos sistemomis.

2.   Pagrindiniai faktai – Skaitmeninimas ir jo poveikis socialinio draudimo ir socialinės apsaugos sistemoms

| 2.1. | Perėjimas prie skaitmeninimo lėmė didelius pokyčius ekonomikoje, darbo rinkose ir apskritai visuomenėje, šalyse, įvairiuose regionuose ir visame pasaulyje. Pripažįstami visi akivaizdūs su juo susiję privalumai, tačiau aišku, kad dėl skaitmeninimo teks keisti daugelį visuomenės ir ekonomikos struktūrų ir jis gali turėti neigiamą poveikį kai kuriems sektoriams, jei jie neprisitaikys prie šios naujos aplinkos. Viena sričių, kuriame skaitmeninimo poveikis gali būti neigiamas, yra socialinio draudimo sistema. |
| --- | --- |

2.1.

Perėjimas prie skaitmeninimo lėmė didelius pokyčius ekonomikoje, darbo rinkose ir apskritai visuomenėje, šalyse, įvairiuose regionuose ir visame pasaulyje. Pripažįstami visi akivaizdūs su juo susiję privalumai, tačiau aišku, kad dėl skaitmeninimo teks keisti daugelį visuomenės ir ekonomikos struktūrų ir jis gali turėti neigiamą poveikį kai kuriems sektoriams, jei jie neprisitaikys prie šios naujos aplinkos. Viena sričių, kuriame skaitmeninimo poveikis gali būti neigiamas, yra socialinio draudimo sistema.

| 2.2. | Socialinio draudimo sistemos, kokios jos yra šiandieną, sukurtos daugiau kaip prieš šimtą metų. Jos didele dalimi grindžiamos tiesiogine sąsaja su darbo rinka ir iš esmės yra finansuojamos darbuotojų ir darbdavių įmokomis ir skirtingu mastu mokesčių pajamomis. Daugelyje valstybių narių oficialiai įregistruota individuali darbo sutartis yra esminė būtina sąlyga suteikti samdomajam darbuotojui apdraustojo asmens statusą pagal tris socialinio draudimo sistemos ramsčius: pensijų draudimą, sveikatos draudimą ir nedarbo draudimą. |
| --- | --- |

2.2.

Socialinio draudimo sistemos, kokios jos yra šiandieną, sukurtos daugiau kaip prieš šimtą metų. Jos didele dalimi grindžiamos tiesiogine sąsaja su darbo rinka ir iš esmės yra finansuojamos darbuotojų ir darbdavių įmokomis ir skirtingu mastu mokesčių pajamomis. Daugelyje valstybių narių oficialiai įregistruota individuali darbo sutartis yra esminė būtina sąlyga suteikti samdomajam darbuotojui apdraustojo asmens statusą pagal tris socialinio draudimo sistemos ramsčius: pensijų draudimą, sveikatos draudimą ir nedarbo draudimą.

| 2.3. | Skaitmeninimas lėmė svarbių pokyčių darbo rinkoje ir šie pokyčiai tęsiasi. Dėl šių pokyčių vis įvairesnės tampa užimtumo formos, kurios vis labiau skiriasi nuo pastaraisiais dešimtmečiais užimtumo srityje dominavusių individualia nuolatinio darbo sutartimi grindžiamų darbo formų. Būtent siekiant atsisakyti klasikinių sąvokų „darbuotojas“, „darbdavys“ ar „savarankiškai dirbantis asmuo“ supratimo, sukurtos tam tikrais atvejais šios naujos užimtumo formos, įvardijamos kaip „nepriklausomas rangovas“ arba „partneris“ (1). Taigi reikės pritaikyti socialinio draudimo sistemas, kad jos išliktų tvarios ir tinkamai pritaikytos ilguoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

2.3.

Skaitmeninimas lėmė svarbių pokyčių darbo rinkoje ir šie pokyčiai tęsiasi. Dėl šių pokyčių vis įvairesnės tampa užimtumo formos, kurios vis labiau skiriasi nuo pastaraisiais dešimtmečiais užimtumo srityje dominavusių individualia nuolatinio darbo sutartimi grindžiamų darbo formų. Būtent siekiant atsisakyti klasikinių sąvokų „darbuotojas“, „darbdavys“ ar „savarankiškai dirbantis asmuo“ supratimo, sukurtos tam tikrais atvejais šios naujos užimtumo formos, įvardijamos kaip „nepriklausomas rangovas“ arba „partneris“ (1). Taigi reikės pritaikyti socialinio draudimo sistemas, kad jos išliktų tvarios ir tinkamai pritaikytos ilguoju laikotarpiu.

| 2.4. | Vadinamosios „gimstamumo bumo“ kartos darbuotojams palikus darbo rinką ir juos tam tikru mastu pakeitus darbuotojais, kurie dirbs pagal naujas darbo formas (pavyzdžiui, pagal nenustatytos apimties darbo sutartis, pagal budėjimo sutartis arba civilinės teisės sutartis), socialinės apsaugos sistemos patirs didelį spaudimą. Šis spaudimas tik dar labiau didės dėl Europos gyventojų senėjimo. |
| --- | --- |

2.4.

Vadinamosios „gimstamumo bumo“ kartos darbuotojams palikus darbo rinką ir juos tam tikru mastu pakeitus darbuotojais, kurie dirbs pagal naujas darbo formas (pavyzdžiui, pagal nenustatytos apimties darbo sutartis, pagal budėjimo sutartis arba civilinės teisės sutartis), socialinės apsaugos sistemos patirs didelį spaudimą. Šis spaudimas tik dar labiau didės dėl Europos gyventojų senėjimo.

| 2.5. | Todėl akivaizdu, kad socialinio draudimo ir socialinės apsaugos sistemos turės būti pritaikytos prie darbo rinkos pasikeitimų, kurie jau joje vyksta dėl skaitmeninimo. Kai kuriose valstybėse narėse socialiniai partneriai pradėjo dialogą siekiant nustatyti įvairias politikos pasirinktis ir priemones, kurių reikia imtis, kad jos būtų įgyvendintos, norint užtikrinti, kad socialinės gerovės sistema išliktų gyvybinga ir pakankama naujoje skaitmeninėje eroje. Taip pat reikalingos gairės, kurios paaiškintų su apmokestinimu ir socialiniu draudimu susijusius užimtumo statuso aspektus, kurie yra neaiškūs. |
| --- | --- |

2.5.

Todėl akivaizdu, kad socialinio draudimo ir socialinės apsaugos sistemos turės būti pritaikytos prie darbo rinkos pasikeitimų, kurie jau joje vyksta dėl skaitmeninimo. Kai kuriose valstybėse narėse socialiniai partneriai pradėjo dialogą siekiant nustatyti įvairias politikos pasirinktis ir priemones, kurių reikia imtis, kad jos būtų įgyvendintos, norint užtikrinti, kad socialinės gerovės sistema išliktų gyvybinga ir pakankama naujoje skaitmeninėje eroje. Taip pat reikalingos gairės, kurios paaiškintų su apmokestinimu ir socialiniu draudimu susijusius užimtumo statuso aspektus, kurie yra neaiškūs.

| 2.6. | Gali būti, kad vis didesnė dalis dirbančiųjų į nustatytas socialinio draudimo sistemas nemokės įmokų – nedarbo, sveikatos draudimo ar pensinių įmokų – ir negalės jomis pasinaudoti. Socialiniai partneriai ir valstybių narių Vyriausybės turėtų ryžtingai spręsti su tokia padėtimi susijusius klausimus. Šios diskusijos turėtų vykti visoje ES ir į jose turėtų dalyvauti vietos valdžios institucijos, kiti pilietinės visuomenės subjektai, asociacijos ir teikėjai, siekiant nustatyti perspektyvias ir tvarias politikos ir teisėkūros priemones ir papildomas priemones, kuriomis būtų užtikrinta atitinkama socialinė apsauga visiems dirbantiesiems, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis. |
| --- | --- |

2.6.

Gali būti, kad vis didesnė dalis dirbančiųjų į nustatytas socialinio draudimo sistemas nemokės įmokų – nedarbo, sveikatos draudimo ar pensinių įmokų – ir negalės jomis pasinaudoti. Socialiniai partneriai ir valstybių narių Vyriausybės turėtų ryžtingai spręsti su tokia padėtimi susijusius klausimus. Šios diskusijos turėtų vykti visoje ES ir į jose turėtų dalyvauti vietos valdžios institucijos, kiti pilietinės visuomenės subjektai, asociacijos ir teikėjai, siekiant nustatyti perspektyvias ir tvarias politikos ir teisėkūros priemones ir papildomas priemones, kuriomis būtų užtikrinta atitinkama socialinė apsauga visiems dirbantiesiems, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis.

3.   Politika, užtikrinanti tvarias socialinio draudimo ir socialinės apsaugos sistemas skaitmeniniame amžiuje

| 3.1. | Skaitmeninimas lėmė svarbių pokyčių darbo rinkoje ir šie pokyčiai tęsiasi. Šiuo metu yra daug užimtumo formų, kurios nepriklauso tradiciniams darbdavių ir darbuotojų santykiams, pavyzdžiui, platformų darbuotojai, kurie dažnai laikomi savarankiškai dirbančiais asmenimis. Dėl šio reiškinio socialinės apsaugos sistemos patiria didelį spaudimą. EESRK rekomenduoja valstybėms narėms atsižvelgti į šiuos reiškinius ir prireikus reglamentuoti juos reformuojant darbo rinką ir socialinės apsaugos sistemas. |
| --- | --- |

3.1.

Skaitmeninimas lėmė svarbių pokyčių darbo rinkoje ir šie pokyčiai tęsiasi. Šiuo metu yra daug užimtumo formų, kurios nepriklauso tradiciniams darbdavių ir darbuotojų santykiams, pavyzdžiui, platformų darbuotojai, kurie dažnai laikomi savarankiškai dirbančiais asmenimis. Dėl šio reiškinio socialinės apsaugos sistemos patiria didelį spaudimą. EESRK rekomenduoja valstybėms narėms atsižvelgti į šiuos reiškinius ir prireikus reglamentuoti juos reformuojant darbo rinką ir socialinės apsaugos sistemas.

| 3.2. | Daugumoje valstybių narių konkrečiai su darbo rinka susijusiuose teisės aktuose nustatyta, kad darbo santykių pagrindas – individuali darbo sutartis. Daugelio naujų užimtumo formų, atsiradusių dėl naujų technologijų plėtros, atveju darbo sutartys nebetaikomos. EESRK mano, kad reikėtų išaiškinti šių darbuotojų padėtį, kad jie būtų tinkamai apsaugoti pagal pagrindinius nacionalinių sistemų principus, taikomus darbo rinkai ir socialinei apsaugai Praradę darbą šie darbuotojai iš karto pateks į skurstančių kategoriją, nes jie neturi teisės pasinaudoti socialinės apsaugos sistema. |
| --- | --- |

3.2.

Daugumoje valstybių narių konkrečiai su darbo rinka susijusiuose teisės aktuose nustatyta, kad darbo santykių pagrindas – individuali darbo sutartis. Daugelio naujų užimtumo formų, atsiradusių dėl naujų technologijų plėtros, atveju darbo sutartys nebetaikomos. EESRK mano, kad reikėtų išaiškinti šių darbuotojų padėtį, kad jie būtų tinkamai apsaugoti pagal pagrindinius nacionalinių sistemų principus, taikomus darbo rinkai ir socialinei apsaugai Praradę darbą šie darbuotojai iš karto pateks į skurstančių kategoriją, nes jie neturi teisės pasinaudoti socialinės apsaugos sistema.

| 3.3. | Valstybių narių valstybinės pensijų sistemos pagrįstos kartų solidarumo principu. Tačiau profesinės pensijos dydis dažniausia yra apskaičiuojamas pagal įnašus, kuriuos moka darbuotojas ir darbdavys per visą darbo laikotarpį. Iš to darytina išvada, kad darbuotojams, kurie vykdė netipinę veiklą, nepagrįstą įprastine darbo sutartimi, daugeliu atvejų bus sunku už atitinkamą laikotarpį sukaupti adekvačių pensinių teisių. Kadangi ilgesnį laiką jie dirbo ne pagal darbo sutartį, jų senatvės pensija bus labai maža, todėl kyla rizika, kad jie atsidurs žemiau skurdo ribos. EESRK mano, kad valstybės narės turėtų pagalvoti, ar nereikėtų į savo teisės aktus, reglamentuojančius pensijų sistemas, įtraukti reikalavimą, pagal kurį visi asmenys, gaunantys pajamų iš profesinės veiklos, privalėtų mokėti įmokas. |
| --- | --- |

3.3.

Valstybių narių valstybinės pensijų sistemos pagrįstos kartų solidarumo principu. Tačiau profesinės pensijos dydis dažniausia yra apskaičiuojamas pagal įnašus, kuriuos moka darbuotojas ir darbdavys per visą darbo laikotarpį. Iš to darytina išvada, kad darbuotojams, kurie vykdė netipinę veiklą, nepagrįstą įprastine darbo sutartimi, daugeliu atvejų bus sunku už atitinkamą laikotarpį sukaupti adekvačių pensinių teisių. Kadangi ilgesnį laiką jie dirbo ne pagal darbo sutartį, jų senatvės pensija bus labai maža, todėl kyla rizika, kad jie atsidurs žemiau skurdo ribos. EESRK mano, kad valstybės narės turėtų pagalvoti, ar nereikėtų į savo teisės aktus, reglamentuojančius pensijų sistemas, įtraukti reikalavimą, pagal kurį visi asmenys, gaunantys pajamų iš profesinės veiklos, privalėtų mokėti įmokas.

| 3.4. | Pagal daugumos valstybių narių pensijas reglamentuojančius teisės aktus reikalaujama, kad savarankiškai dirbantys asmenys mokėtų pensijų įmokas. Sąvokos „savarankiškai dirbantis asmuo“ ir „samdomas darbas“ apibrėžiamos pagal mokesčių teisę arba darbo teisę. Tačiau daugeliu atvejų valdžios institucijoms sunku nustatyti darbo pobūdį, ypač tais atvejais, kai darbuotojai dirba pagal naujas užimtumo formas. EESRK rekomenduoja, kad valstybės narės patikslintų savo teisės aktus, kai tai būtina siekiant užtikrinti, kad būtų galima lengviau nustatyti samdomo darbo formas. Taip galima būtų lengviau nustatyti internete ir pagal kitas naujas formas dirbančius asmenis, o valstybės narės galės geriau apsaugoti jų sukauptas pensijų teises. |
| --- | --- |

3.4.

Pagal daugumos valstybių narių pensijas reglamentuojančius teisės aktus reikalaujama, kad savarankiškai dirbantys asmenys mokėtų pensijų įmokas. Sąvokos „savarankiškai dirbantis asmuo“ ir „samdomas darbas“ apibrėžiamos pagal mokesčių teisę arba darbo teisę. Tačiau daugeliu atvejų valdžios institucijoms sunku nustatyti darbo pobūdį, ypač tais atvejais, kai darbuotojai dirba pagal naujas užimtumo formas. EESRK rekomenduoja, kad valstybės narės patikslintų savo teisės aktus, kai tai būtina siekiant užtikrinti, kad būtų galima lengviau nustatyti samdomo darbo formas. Taip galima būtų lengviau nustatyti internete ir pagal kitas naujas formas dirbančius asmenis, o valstybės narės galės geriau apsaugoti jų sukauptas pensijų teises.

| 3.5. | Siekiant lengviau nustatyti tuos darbuotojus, kurie dėl to, kad tam tikru metu dirbo naujos formos darbą, neturi apdraustojo statuso pagal valstybinę pensijų sistemą, EESRK mano, kad valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę susieti atitinkamas elektronines nacionalinių pensijų sistemas su mokesčių administratorių sistemomis. Taip jos galės greitai nustatyti asmenis, kurie, nors ir gauna pajamų iš profesinės veiklos, niekada nesinaudojo apdraustojo statusu pagal valstybės pensijų ir sveikatos draudimo sistemą. Taip valstybės narės galės greitai juos įtraukti tarp apdraustų asmenų. |
| --- | --- |

3.5.

Siekiant lengviau nustatyti tuos darbuotojus, kurie dėl to, kad tam tikru metu dirbo naujos formos darbą, neturi apdraustojo statuso pagal valstybinę pensijų sistemą, EESRK mano, kad valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę susieti atitinkamas elektronines nacionalinių pensijų sistemas su mokesčių administratorių sistemomis. Taip jos galės greitai nustatyti asmenis, kurie, nors ir gauna pajamų iš profesinės veiklos, niekada nesinaudojo apdraustojo statusu pagal valstybės pensijų ir sveikatos draudimo sistemą. Taip valstybės narės galės greitai juos įtraukti tarp apdraustų asmenų.

| 3.6. | Nedarbo draudimo klausimu EESRK rekomenduoja, be kita ko, nuodugniau išnagrinėti aptariamą pasiūlymą sukurti ES lygmeniu (2) veikiantį visuotinį draudimą, jei tokia draudimo sistema būtų finansuojama visų ES įmonių mokamomis įmokomis. Be to, reikėtų apsvarstyti galimybę nacionalinėse nedarbo sistemose taikyti ES būtiniausius standartus, kad, pavyzdžiui, bet kuris darbo ieškantis asmuo, taip pat tie darbuotojai, kurie vykdė veiklą pagal naujas užimtumo formas, galėtų pasinaudoti finansine parama. |
| --- | --- |

3.6.

Nedarbo draudimo klausimu EESRK rekomenduoja, be kita ko, nuodugniau išnagrinėti aptariamą pasiūlymą sukurti ES lygmeniu (2) veikiantį visuotinį draudimą, jei tokia draudimo sistema būtų finansuojama visų ES įmonių mokamomis įmokomis. Be to, reikėtų apsvarstyti galimybę nacionalinėse nedarbo sistemose taikyti ES būtiniausius standartus, kad, pavyzdžiui, bet kuris darbo ieškantis asmuo, taip pat tie darbuotojai, kurie vykdė veiklą pagal naujas užimtumo formas, galėtų pasinaudoti finansine parama.

| 3.7. | ES nacionalinės sveikatos draudimo sistemos yra sistemos, kuriomis užtikrinamas beveik visuotinis draudimas. Savarankiškai dirbantys asmenys yra teisiškai įpareigoti mokėti įmokas į valstybinę sveikatos draudimo sistemą, taigi, jiems suteikiamas apdraustojo arba apsaugos gavėjo statusas. Tačiau tam tikriems darbuotojams, kurie vykdo veiklą pagal naują darbo formą ir oficialiai nedeklaruoja savo profesinės veiklos pajamų, kyla pavojus neturėti apdraustojo asmens statuso pagal valstybinę sveikatos draudimo sistemą. EESRK ragina valstybes nares imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad asmenys, esantys tokioje situacijoje, būtų apdrausti. |
| --- | --- |

3.7.

ES nacionalinės sveikatos draudimo sistemos yra sistemos, kuriomis užtikrinamas beveik visuotinis draudimas. Savarankiškai dirbantys asmenys yra teisiškai įpareigoti mokėti įmokas į valstybinę sveikatos draudimo sistemą, taigi, jiems suteikiamas apdraustojo arba apsaugos gavėjo statusas. Tačiau tam tikriems darbuotojams, kurie vykdo veiklą pagal naują darbo formą ir oficialiai nedeklaruoja savo profesinės veiklos pajamų, kyla pavojus neturėti apdraustojo asmens statuso pagal valstybinę sveikatos draudimo sistemą. EESRK ragina valstybes nares imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad asmenys, esantys tokioje situacijoje, būtų apdrausti.

| 3.8. | Be teisių į socialinį draudimą, kurios grindžiamos samdomojo darbuotojo ir jo darbdavio mokamomis įmokomis, kai kurios valstybės narės savo socialinės apsaugos sistemose yra numatę kitas reglamentuojamas teises, pagal kurias jomis besinaudojantys gali gauti išmokas. Tarp jų: vaiko priežiūros atostogos, šeimos išmokos, išmokos vaikui arba kt. Nors šios teisės yra neįmokinio pobūdžio, išmokos skiriamos atsižvelgiant į teisę jas gauti, o tai reiškia, kad daugeliu kai kuriose valstybėse narėse ir tam tikrais atvejais, potencialus išmokų gavėjas turi samdomojo darbuotojo statusą. Dėl tokios padėties naujų formų darbą dirbantiems asmenims faktiškai užkertamas kelias tokiomis teisėmis pasinaudoti. |
| --- | --- |

3.8.

Be teisių į socialinį draudimą, kurios grindžiamos samdomojo darbuotojo ir jo darbdavio mokamomis įmokomis, kai kurios valstybės narės savo socialinės apsaugos sistemose yra numatę kitas reglamentuojamas teises, pagal kurias jomis besinaudojantys gali gauti išmokas. Tarp jų: vaiko priežiūros atostogos, šeimos išmokos, išmokos vaikui arba kt. Nors šios teisės yra neįmokinio pobūdžio, išmokos skiriamos atsižvelgiant į teisę jas gauti, o tai reiškia, kad daugeliu kai kuriose valstybėse narėse ir tam tikrais atvejais, potencialus išmokų gavėjas turi samdomojo darbuotojo statusą. Dėl tokios padėties naujų formų darbą dirbantiems asmenims faktiškai užkertamas kelias tokiomis teisėmis pasinaudoti.

| 3.9. | EESRK mano, kad ES institucijos ir valstybės narės turėtų dėti pastangas ir rasti būdų, kaip pripažinti darbuotojo statusą asmenims, užsiimantiems nauja su skaitmeninėmis technologijomis susijusia profesine veikla, statusą. Šiuo tikslu EESRK rekomenduoja pasinaudoti Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika, pagal kurią darbuotojo statusą turinčiais pripažinti asmenys, kurie vykdo veiklą pagal priklausomybės santykį ir už ją gauna atlyginimą, nors neturi įprastinės darbo sutarties. Šiems darbuotojams suteikus darbuotojo statusą būtų galima išspręsti problemą, susijusią su galimybe naudotis socialinio draudimo ir socialinės apsaugos sistema kaip ir įprastiems darbuotojams. |
| --- | --- |

3.9.

EESRK mano, kad ES institucijos ir valstybės narės turėtų dėti pastangas ir rasti būdų, kaip pripažinti darbuotojo statusą asmenims, užsiimantiems nauja su skaitmeninėmis technologijomis susijusia profesine veikla, statusą. Šiuo tikslu EESRK rekomenduoja pasinaudoti Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika, pagal kurią darbuotojo statusą turinčiais pripažinti asmenys, kurie vykdo veiklą pagal priklausomybės santykį ir už ją gauna atlyginimą, nors neturi įprastinės darbo sutarties. Šiems darbuotojams suteikus darbuotojo statusą būtų galima išspręsti problemą, susijusią su galimybe naudotis socialinio draudimo ir socialinės apsaugos sistema kaip ir įprastiems darbuotojams.

| 3.10. | EESRK palankiai vertina Europos Komisijos pradėtas diskusijas dėl Europos socialinių teisių ramsčio. Būtinai reikėtų į šias diskusijas įtraukti ir pagal naujas darbo formas dirbančių darbuotojų padėties klausimą, visų pirma, kaip pripažinti jų statusą ir užtikrinti jiems galimybę tinkamai naudotis socialinio draudimo ir socialinės apsaugos sistemomis. |
| --- | --- |

3.10.

EESRK palankiai vertina Europos Komisijos pradėtas diskusijas dėl Europos socialinių teisių ramsčio. Būtinai reikėtų į šias diskusijas įtraukti ir pagal naujas darbo formas dirbančių darbuotojų padėties klausimą, visų pirma, kaip pripažinti jų statusą ir užtikrinti jiems galimybę tinkamai naudotis socialinio draudimo ir socialinės apsaugos sistemomis.

| 3.11. | EESRK rekomenduoja valstybėms narėms kurti platformas, kuriose dalyvautų socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos ir kurios pateiktų pasiūlymų, kaip pritaikyti darbo rinką prie skaitmeninio amžiaus. EESRK mano, kad norint įveikti skaitmeninio amžiaus keliamus iššūkius, būtina darbo rinką pritaikyti prie naujų realijų užtikrinant laisvą darbuotojų judėjimą ir kartu galimybę darbuotojams naudotis socialinio draudimo sistemomis ir darbo sąlygas reglamentuojančiais teisės aktais. |
| --- | --- |

3.11.

EESRK rekomenduoja valstybėms narėms kurti platformas, kuriose dalyvautų socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos ir kurios pateiktų pasiūlymų, kaip pritaikyti darbo rinką prie skaitmeninio amžiaus. EESRK mano, kad norint įveikti skaitmeninio amžiaus keliamus iššūkius, būtina darbo rinką pritaikyti prie naujų realijų užtikrinant laisvą darbuotojų judėjimą ir kartu galimybę darbuotojams naudotis socialinio draudimo sistemomis ir darbo sąlygas reglamentuojančiais teisės aktais.

| 3.12. | EESRK mano, kad, atsižvelgiant į sudėtingą padėtį, kurioje yra atsidūrę pagal naujas skaitmeniniam amžiui būdingas veiklos formas dirbantys darbuotojai, būtų galima rasti visapusišką su socialiniu draudimu susijusių jų teisių pripažinimo problemų sprendimą įgyvendinus sistemų finansavimo reformą. Todėl EESRK ragina valstybes nares ieškoti sprendimų, kaip būtų galima finansuoti socialinės apsaugos sistemas taikant priemones, kurios užtikrintų jų tvarumą ir atitiktų poreikį sudaryti galimybes šiomis sistemomis naudotis asmenims, dirbantiems naujų formų darbą. Siekiant ir ateityje užtikrinti socialinių sistemų tvarumą ir sumažinti darbo apmokestinimo naštą, būtų galima apsvarstyti galimybę šiam tikslui panaudoti dalį skaitmeninimo dividendų. |
| --- | --- |

3.12.

EESRK mano, kad, atsižvelgiant į sudėtingą padėtį, kurioje yra atsidūrę pagal naujas skaitmeniniam amžiui būdingas veiklos formas dirbantys darbuotojai, būtų galima rasti visapusišką su socialiniu draudimu susijusių jų teisių pripažinimo problemų sprendimą įgyvendinus sistemų finansavimo reformą. Todėl EESRK ragina valstybes nares ieškoti sprendimų, kaip būtų galima finansuoti socialinės apsaugos sistemas taikant priemones, kurios užtikrintų jų tvarumą ir atitiktų poreikį sudaryti galimybes šiomis sistemomis naudotis asmenims, dirbantiems naujų formų darbą. Siekiant ir ateityje užtikrinti socialinių sistemų tvarumą ir sumažinti darbo apmokestinimo naštą, būtų galima apsvarstyti galimybę šiam tikslui panaudoti dalį skaitmeninimo dividendų.

Briuselis, 2017 m. gruodžio 6 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Georges DASSIS

---

(1)  EESRK ir TDO konferencija The future of work we want, 2016 m. lapkričio 15–16 d., Briuselis.

1

The future of work we want

(2)  OL C 230, 2015 7 14, p. 24.

2

---

| 11.4.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 129/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 129/11

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Bendradarbiavimas su pilietine visuomene jaunimo radikalizacijos prevencijos srityje“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2018/C 129/03)

Pranešėjas
  Christian MOOS

| Konsultavimasis | 2017 4 27 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalis |
| | |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2017 11 8 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2017 12 6 |
| Plenarinė sesija Nr. | 530 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 138/0/12 |

Konsultavimasis

2017 4 27

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalis

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2017 11 8

Priimta plenarinėje sesijoje

2017 12 6

Plenarinė sesija Nr.

530

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

138/0/12

1.   Išvados

| 1.1. | Siekiant užkirsti kelią jaunimo radikalizacijai, reikalingi įvairių dalyvių ilgalaikiai įsipareigojimai, ir pilietinės visuomenės organizacijos atlieka svarbų vaidmenį šiame procese. Pilietinė visuomenė prisideda prie visuomenės vertybėmis pagrįsto atsparumo radikalizacijai. |
| --- | --- |

1.1.

Siekiant užkirsti kelią jaunimo radikalizacijai, reikalingi įvairių dalyvių ilgalaikiai įsipareigojimai, ir pilietinės visuomenės organizacijos atlieka svarbų vaidmenį šiame procese. Pilietinė visuomenė prisideda prie visuomenės vertybėmis pagrįsto atsparumo radikalizacijai.

| 1.2. | Valstybės narės ir ES institucijos turi geriau suvokti, kad pilietinės visuomenės veikėjai yra jų partneriai, o ne priemonė kovai su smurtiniu ekstremizmu. Geriausia praktika, programos ir kitos prevencijos iniciatyvos jau egzistuoja visose radikalizacijos prevencijos srityse, tačiau joms neskiriama pakankamai tvarios, ilgalaikės paramos ir dažnai šioms sritims skirtas biudžetas būna apkarpomas. |
| --- | --- |

1.2.

Valstybės narės ir ES institucijos turi geriau suvokti, kad pilietinės visuomenės veikėjai yra jų partneriai, o ne priemonė kovai su smurtiniu ekstremizmu. Geriausia praktika, programos ir kitos prevencijos iniciatyvos jau egzistuoja visose radikalizacijos prevencijos srityse, tačiau joms neskiriama pakankamai tvarios, ilgalaikės paramos ir dažnai šioms sritims skirtas biudžetas būna apkarpomas.

| 1.3. | EESRK pasisako už tarpžinybinio požiūrio taikymą radikalizacijos prevencijos srityje, o tam reikalinga kuo labiau stiprinti gebėjimus visuose atitinkamuose sektoriuose. Laikantis tokio požiūrio, suburiami politikos formuotojai, nacionalinės institucijos, pvz., policijos ir kalėjimų darbuotojai, socialiniai darbuotojai (ypač dirbantys su jaunimu), akademinės bendruomenės ir medijų atstovai, verslininkai ir bendrovės, taip pat organizuotos pilietinės visuomenės atstovai, įskaitant šeimoms atstovaujančias organizacijas ir socialinių partnerių organizacijas, bei daugiausia dėmesio skiriant jaunimo organizacijoms. |
| --- | --- |

1.3.

EESRK pasisako už tarpžinybinio požiūrio taikymą radikalizacijos prevencijos srityje, o tam reikalinga kuo labiau stiprinti gebėjimus visuose atitinkamuose sektoriuose. Laikantis tokio požiūrio, suburiami politikos formuotojai, nacionalinės institucijos, pvz., policijos ir kalėjimų darbuotojai, socialiniai darbuotojai (ypač dirbantys su jaunimu), akademinės bendruomenės ir medijų atstovai, verslininkai ir bendrovės, taip pat organizuotos pilietinės visuomenės atstovai, įskaitant šeimoms atstovaujančias organizacijas ir socialinių partnerių organizacijas, bei daugiausia dėmesio skiriant jaunimo organizacijoms.

| 1.4. | Reikalinga didesnė nacionalinė ir Europos parama pilietinės visuomenės organizacijoms, tvaresni, ilgalaikiai ES biudžeto ištekliai, ES masto koordinavimas, tinklaveika ir politikos įgyvendinimas. Todėl ES strategijai dėl kovos su radikalizacija skatinimu ir verbavimu teroristinei veiklai reikia skirti dar daugiau dėmesio įtraukiant ir remiant pilietinės visuomenės suinteresuotuosius subjektus, nes politikai ir visuomenė iš tikrųjų turi dalytis atsakomybe už kovą su radikalizacija. Pilietinės visuomenės įgalėjimo programa, vykdoma ES interneto forumo kontekste, galėtų būti paskatinanti iniciatyva tokiomis aplinkybėmis (1). |
| --- | --- |

1.4.

Reikalinga didesnė nacionalinė ir Europos parama pilietinės visuomenės organizacijoms, tvaresni, ilgalaikiai ES biudžeto ištekliai, ES masto koordinavimas, tinklaveika ir politikos įgyvendinimas. Todėl ES strategijai dėl kovos su radikalizacija skatinimu ir verbavimu teroristinei veiklai reikia skirti dar daugiau dėmesio įtraukiant ir remiant pilietinės visuomenės suinteresuotuosius subjektus, nes politikai ir visuomenė iš tikrųjų turi dalytis atsakomybe už kovą su radikalizacija. Pilietinės visuomenės įgalėjimo programa, vykdoma ES interneto forumo kontekste, galėtų būti paskatinanti iniciatyva tokiomis aplinkybėmis (1).

| 1.5. | Pilietinės visuomenės ir socialinių partnerių struktūros turi aktyviau dalyvauti Informacijos apie radikalizaciją tinklo veikloje (2). Valstybės narės turėtų aktyviau skatinti panašias į Informacijos apie radikalizaciją tinklą struktūras regioniniu ar vietos lygmeniu. |
| --- | --- |

1.5.

Pilietinės visuomenės ir socialinių partnerių struktūros turi aktyviau dalyvauti Informacijos apie radikalizaciją tinklo veikloje (2). Valstybės narės turėtų aktyviau skatinti panašias į Informacijos apie radikalizaciją tinklą struktūras regioniniu ar vietos lygmeniu.

| 1.6. | ES informacijos apie radikalizaciją tinklas ir Komisijos parengtos priemonės yra žingsnis tinkama linkme, tačiau turi būti labiau orientuotos į vietos pilietinės visuomenės struktūras, turėtų turėti daugiau darbuotojų ir išteklių, kad veiksmingai sutelktų ekspertus iš viešojo sektoriaus ir organizuotos pilietinės visuomenės. |
| --- | --- |

1.6.

ES informacijos apie radikalizaciją tinklas ir Komisijos parengtos priemonės yra žingsnis tinkama linkme, tačiau turi būti labiau orientuotos į vietos pilietinės visuomenės struktūras, turėtų turėti daugiau darbuotojų ir išteklių, kad veiksmingai sutelktų ekspertus iš viešojo sektoriaus ir organizuotos pilietinės visuomenės.

| 1.7. | Valstybės narės turėtų išnaudoti visas ES priemones ir programas, skirtas užkirsti kelią radikalizacijai, įskaitant Europos strateginių ryšių tinklą – 26 valstybių narių bendradarbiavimo tinklą, kuris dalijasi analize, gerosios patirties pavyzdžiais ir idėjomis, kaip panaudoti strateginę komunikaciją kovai su smurtiniu ekstremizmu (3). |
| --- | --- |

1.7.

Valstybės narės turėtų išnaudoti visas ES priemones ir programas, skirtas užkirsti kelią radikalizacijai, įskaitant Europos strateginių ryšių tinklą – 26 valstybių narių bendradarbiavimo tinklą, kuris dalijasi analize, gerosios patirties pavyzdžiais ir idėjomis, kaip panaudoti strateginę komunikaciją kovai su smurtiniu ekstremizmu (3).

| 1.8. | Profesinėms sąjungoms tenka svarbus vaidmuo, nes jos atstovauja darbuotojams visuose svarbiuose viešuosiuose sektoriuose. Tiesiogiai šioje srityje dirbantys darbuotojai visų pirma turi būti šviečiami radikalizacijos prevencijos klausimais, glaudžiai bendradarbiaujant su pilietinės visuomenės ekspertų organizacijomis. |
| --- | --- |

1.8.

Profesinėms sąjungoms tenka svarbus vaidmuo, nes jos atstovauja darbuotojams visuose svarbiuose viešuosiuose sektoriuose. Tiesiogiai šioje srityje dirbantys darbuotojai visų pirma turi būti šviečiami radikalizacijos prevencijos klausimais, glaudžiai bendradarbiaujant su pilietinės visuomenės ekspertų organizacijomis.

| 1.9. | EESRK palankiai vertina aukšto lygio Komisijos ekspertų grupės sudarymą, kuri padėtų Komisijai stiprinti reagavimą į radikalizciją ir smurtinį ekstremizmą, geriau koordinuojant politiką ir įtraukiant visus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus, įskaitant pilietinę visuomenę. |
| --- | --- |

1.9.

EESRK palankiai vertina aukšto lygio Komisijos ekspertų grupės sudarymą, kuri padėtų Komisijai stiprinti reagavimą į radikalizciją ir smurtinį ekstremizmą, geriau koordinuojant politiką ir įtraukiant visus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus, įskaitant pilietinę visuomenę.

| 1.10. | Konkrečios rekomendacijos, paramos paslaugos ir tinklai, padedantys nustatyti radikalėjimo požymius, kartu užkertant kelią visoms diskriminacijos apraiškoms, turi būti prieinami ne tik valstybės tarnybų darbuotojams, pvz., mokykloms, bet ir šeimoms. |
| --- | --- |

1.10.

Konkrečios rekomendacijos, paramos paslaugos ir tinklai, padedantys nustatyti radikalėjimo požymius, kartu užkertant kelią visoms diskriminacijos apraiškoms, turi būti prieinami ne tik valstybės tarnybų darbuotojams, pvz., mokykloms, bet ir šeimoms.

| 1.11. | EESRK pabrėžia, koks svarbus yra įtraukus formalusis ir neformalusis švietimas, kuris yra esminis siekiant užtikrinti aktyvų dalyvavimą daugiakultūrės visuomenės gyvenime, ugdyti kritinį mąstymą ir medijų raštingumą, taip pat prisidėti prie visuomenės atsparumo nedemokratiškoms, ksenofobinėms ir populistinėms tendencijoms, kurios kai kada daro vis didesnį poveikį pagrindiniam vyraujančiam politiniam diskursui, prisitaikančiam prie ksenofobinių nuotaikų ir požiūrių. |
| --- | --- |

1.11.

EESRK pabrėžia, koks svarbus yra įtraukus formalusis ir neformalusis švietimas, kuris yra esminis siekiant užtikrinti aktyvų dalyvavimą daugiakultūrės visuomenės gyvenime, ugdyti kritinį mąstymą ir medijų raštingumą, taip pat prisidėti prie visuomenės atsparumo nedemokratiškoms, ksenofobinėms ir populistinėms tendencijoms, kurios kai kada daro vis didesnį poveikį pagrindiniam vyraujančiam politiniam diskursui, prisitaikančiam prie ksenofobinių nuotaikų ir požiūrių.

| 1.12. | Siekiant užkirsti kelią jaunimo radikalizacijai, būtina ypatingą dėmesį skirti pilietinės visuomenės su jaunimu ir jaunimo organizacijomis susijusiam darbui ir investuoti į šias sritis, užtikrinant alternatyvias identifikavimo struktūras ir galimybes, kaip saugią erdvę dialogui, įskaitant aktyvų klausymą ir asmens saviraišką. |
| --- | --- |

1.12.

Siekiant užkirsti kelią jaunimo radikalizacijai, būtina ypatingą dėmesį skirti pilietinės visuomenės su jaunimu ir jaunimo organizacijomis susijusiam darbui ir investuoti į šias sritis, užtikrinant alternatyvias identifikavimo struktūras ir galimybes, kaip saugią erdvę dialogui, įskaitant aktyvų klausymą ir asmens saviraišką.

| 1.13. | Investicijos, skirtos sumažinti labai aukštą jaunimo nedarbo lygį ir labai dažnai pasitaikantį neužtikrintumą dėl darbo daugelyje ES šalių taip pat turi būti laikomos būdu užkirsti kelią radikalizacijai. Be to, EESRK ragina daugiau dėmesio skirti didesnėms investicijoms kovai su skurdu ir jaunimo integracijai į visuomenę, švietimo sistemas ir darbo rinką. |
| --- | --- |

1.13.

Investicijos, skirtos sumažinti labai aukštą jaunimo nedarbo lygį ir labai dažnai pasitaikantį neužtikrintumą dėl darbo daugelyje ES šalių taip pat turi būti laikomos būdu užkirsti kelią radikalizacijai. Be to, EESRK ragina daugiau dėmesio skirti didesnėms investicijoms kovai su skurdu ir jaunimo integracijai į visuomenę, švietimo sistemas ir darbo rinką.

| 1.14. | EESRK pabrėžia gyvybiškai svarbų religinių bendruomenių vaidmenį ir jų socialinę atsakomybę užkertant kelią radikalizacijai bei ragina dar labiau susitelkti bendradarbiaujant, kai ginamos liberalios demokratijos taisyklės ir vertybės, ir skatinamas vertybėmis pagrįstas kultūrų dialogas, taika ir užkertamas kelias smurtui. |
| --- | --- |

1.14.

EESRK pabrėžia gyvybiškai svarbų religinių bendruomenių vaidmenį ir jų socialinę atsakomybę užkertant kelią radikalizacijai bei ragina dar labiau susitelkti bendradarbiaujant, kai ginamos liberalios demokratijos taisyklės ir vertybės, ir skatinamas vertybėmis pagrįstas kultūrų dialogas, taika ir užkertamas kelias smurtui.

| 1.15. | Aktyvios partnerystės su įmonėmis gali padėti užkirsti kelią radikalizacijai. Socialinių medijų bendrovės taip pat turi dalyvauti kovojant su neapykantą kurstančiomis kalbomis, alternatyviais faktais ir ekstremistiniu naratyvu. |
| --- | --- |

1.15.

Aktyvios partnerystės su įmonėmis gali padėti užkirsti kelią radikalizacijai. Socialinių medijų bendrovės taip pat turi dalyvauti kovojant su neapykantą kurstančiomis kalbomis, alternatyviais faktais ir ekstremistiniu naratyvu.

| 1.16. | ES turėtų rodyti, kad ji yra labai suinteresuota radikalizacijos prevencija ir glaudžiau bendradarbiauti su pilietinės visuomenės organizacijomis trečiosiose šalyse. |
| --- | --- |

1.16.

ES turėtų rodyti, kad ji yra labai suinteresuota radikalizacijos prevencija ir glaudžiau bendradarbiauti su pilietinės visuomenės organizacijomis trečiosiose šalyse.

| 1.17. | Svarbu sustabdyti finansinius srautus, kuriais remiamos ekstremistinės struktūros tiek ES viduje, tiek iš trečiųjų šalių, susilpninant valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės pastangas siekiant užkirsti kelią radikalizacijai. |
| --- | --- |

1.17.

Svarbu sustabdyti finansinius srautus, kuriais remiamos ekstremistinės struktūros tiek ES viduje, tiek iš trečiųjų šalių, susilpninant valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės pastangas siekiant užkirsti kelią radikalizacijai.

2.   Nuomonės aplinkybės

| 2.1. | Šioje nuomonėje nagrinėjamos ilgalaikės veiksmingos priemonės, kurių buvo imtasi ankstyvuoju etapu siekiant užkirsti kelią jaunimo radikalizacijai. Šioje nuomonėje radikalizacija yra suprantama kaip procesas, per kurį pavieniai asmenys arba grupės tampa ekstremistais (4), kurie galiausiai imasi smurto, jį propaguoja ar kursto siekdami savo tikslų. Radikalizacija, dėl kurios kyla smurtinis ekstremizmas, yra ypatingas procesas, kurio negalima painioti su politiniu radikalizmu ar nesmurtinėmis radikaliomis idėjomis bei veiksmais arba teisėta demokratine opozicija. Kaip nurodyta 2015 m. Europos Parlamento rezoliucijoje, radikalizacija yra neatsiejama nuo smurtinio ekstremizmo ir gali pasireikšti įvairiuose visuomeniniuose kontekstuose. Nuomonėje pabrėžiama svarbi veikla, kuri vykdoma pasitelkus pilietinės visuomenės projektus, ir vykdant valdžios institucijų, profesinių sąjungų socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimą, ir raginama toliau kurti nuoseklią ES koncepciją, apimančią tvarią ir veiksmingą europinę paramą, finansavimą ir koordinavimą. |
| --- | --- |

2.1.

Šioje nuomonėje nagrinėjamos ilgalaikės veiksmingos priemonės, kurių buvo imtasi ankstyvuoju etapu siekiant užkirsti kelią jaunimo radikalizacijai. Šioje nuomonėje radikalizacija yra suprantama kaip procesas, per kurį pavieniai asmenys arba grupės tampa ekstremistais (4), kurie galiausiai imasi smurto, jį propaguoja ar kursto siekdami savo tikslų. Radikalizacija, dėl kurios kyla smurtinis ekstremizmas, yra ypatingas procesas, kurio negalima painioti su politiniu radikalizmu ar nesmurtinėmis radikaliomis idėjomis bei veiksmais arba teisėta demokratine opozicija. Kaip nurodyta 2015 m. Europos Parlamento rezoliucijoje, radikalizacija yra neatsiejama nuo smurtinio ekstremizmo ir gali pasireikšti įvairiuose visuomeniniuose kontekstuose. Nuomonėje pabrėžiama svarbi veikla, kuri vykdoma pasitelkus pilietinės visuomenės projektus, ir vykdant valdžios institucijų, profesinių sąjungų socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimą, ir raginama toliau kurti nuoseklią ES koncepciją, apimančią tvarią ir veiksmingą europinę paramą, finansavimą ir koordinavimą.

| 2.2. | EESRK norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad visose valstybėse narėse ir akademinėje bendruomenėje reikia parengti bendras radikalizacijos ar smurtinių veiksmų prieš demokratiją, ar terorizmo reiškinių apibrėžtis ir didinti šių reiškinių bei jų sąsajų suvokimą. Todėl Komitetas siekia toliau nagrinėti šiuos klausimus pilietinės visuomenės požiūriu, siekdamas suteikti naujas perspektyvas šiai problemai spręsti. |
| --- | --- |

2.2.

EESRK norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad visose valstybėse narėse ir akademinėje bendruomenėje reikia parengti bendras radikalizacijos ar smurtinių veiksmų prieš demokratiją, ar terorizmo reiškinių apibrėžtis ir didinti šių reiškinių bei jų sąsajų suvokimą. Todėl Komitetas siekia toliau nagrinėti šiuos klausimus pilietinės visuomenės požiūriu, siekdamas suteikti naujas perspektyvas šiai problemai spręsti.

| 2.3. | Smurtinis ekstremizmas, pakurstytas radikaliomis ideologijomis, apima įvairaus amžiaus žmones, tačiau daugelis jų – jaunimas. Dažnai verbuojami jaunuoliai, kurie kilę iš įvairiausių socialinių ir ekonominių sluoksnių ir turi labai skirtingą išsilavinimo lygį. Be to, vis daugiau užverbuojama jaunų moterų. |
| --- | --- |

2.3.

Smurtinis ekstremizmas, pakurstytas radikaliomis ideologijomis, apima įvairaus amžiaus žmones, tačiau daugelis jų – jaunimas. Dažnai verbuojami jaunuoliai, kurie kilę iš įvairiausių socialinių ir ekonominių sluoksnių ir turi labai skirtingą išsilavinimo lygį. Be to, vis daugiau užverbuojama jaunų moterų.

| 2.4. | Jauni žmonės, linkę į radikalėjimą, kuris vėliau perauga į smurtinį ekstremizmą, dažnai jaučiasi atstumti ir marginalizuojami visuomenės arba pasimetę dėl tapatybės klausimų ir permainų. Radikalios ideologijos dažnai skelbia, kad jos suteikia žmonėms gaires, parodo kelią ir teikia paramą kasdieniame gyvenime bei kompensuoja nepilnavertiškumo jausmą dėl įvairių priežasčių. Tokiais atvejais pilietinė visuomenė gali atlikti svarbų vaidmenį pasiūlydama alternatyvas ir apskritai prisidėdama prie tvaraus, vertybėmis pagrįsto visuomenės atsparumo radikalizacijai. |
| --- | --- |

2.4.

Jauni žmonės, linkę į radikalėjimą, kuris vėliau perauga į smurtinį ekstremizmą, dažnai jaučiasi atstumti ir marginalizuojami visuomenės arba pasimetę dėl tapatybės klausimų ir permainų. Radikalios ideologijos dažnai skelbia, kad jos suteikia žmonėms gaires, parodo kelią ir teikia paramą kasdieniame gyvenime bei kompensuoja nepilnavertiškumo jausmą dėl įvairių priežasčių. Tokiais atvejais pilietinė visuomenė gali atlikti svarbų vaidmenį pasiūlydama alternatyvas ir apskritai prisidėdama prie tvaraus, vertybėmis pagrįsto visuomenės atsparumo radikalizacijai.

| 2.5. | Radikalizacijos procesas gali būti labai greitas, neretai trunkantis vos keletą savaičių ar mėnesių. Socialinės medijos atlieka svarbų vaidmenį suteikdamos anonimines ir sparčias platformas verbavimui ir propagandos skleidimui. |
| --- | --- |

2.5.

Radikalizacijos procesas gali būti labai greitas, neretai trunkantis vos keletą savaičių ar mėnesių. Socialinės medijos atlieka svarbų vaidmenį suteikdamos anonimines ir sparčias platformas verbavimui ir propagandos skleidimui.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Valstybės narės visų pirma yra atsakingos už savo vidaus saugumą. Tačiau atitinkamas priemones koordinuoti ir įgyvendinti Europos mastu bus sunkiau, jeigu nebus aiškaus koordinavimo tarpinstituciniu lygmeniu ir nebus laikomasi visa apimančio požiūrio. Vis daugiau problemų kelia tai, kad terorizmas ir radikalizacija yra tarpvalstybinio pobūdžio, todėl reikia geresnio ES lygmens koordinavimo, tinklaveikos ir politikos įgyvendinimo. |
| --- | --- |

3.1.

Valstybės narės visų pirma yra atsakingos už savo vidaus saugumą. Tačiau atitinkamas priemones koordinuoti ir įgyvendinti Europos mastu bus sunkiau, jeigu nebus aiškaus koordinavimo tarpinstituciniu lygmeniu ir nebus laikomasi visa apimančio požiūrio. Vis daugiau problemų kelia tai, kad terorizmas ir radikalizacija yra tarpvalstybinio pobūdžio, todėl reikia geresnio ES lygmens koordinavimo, tinklaveikos ir politikos įgyvendinimo.

| 3.2. | Nuo 2005 m. visos ES kovos su radikalėjimu iniciatyvos buvo įgyvendinamos vadovaujantis ES strategija dėl kovos su radikalizacija ir verbavimu teroristinei veiklai, kuri buvo atnaujinta 2008 m., o paskutinį kartą – 2014 m. ES strategija taip pat atsispindi dviejuose 2014 m. (5) ir 2016 m. (6) komunikatuose, kelete Tarybos išvadų (7), 2015 m. Europos Parlamento pranešime ir 2016 m. Regionų komiteto nuomonėje (8). ES strategijoje dar daugiau dėmesio turi būti skiriama būdams, kaip dar labiau įtraukti pilietinės visuomenės suinteresuotuosius subjektus ir juos paremti. Politikai ir visuomenė bendrai atsako už klausimo dėl jaunimo nepasitenkinimo liberalios demokratinės sistemos vertybėmis sprendimą ir kovą su jų radikalizacija. |
| --- | --- |

3.2.

Nuo 2005 m. visos ES kovos su radikalėjimu iniciatyvos buvo įgyvendinamos vadovaujantis ES strategija dėl kovos su radikalizacija ir verbavimu teroristinei veiklai, kuri buvo atnaujinta 2008 m., o paskutinį kartą – 2014 m. ES strategija taip pat atsispindi dviejuose 2014 m. (5) ir 2016 m. (6) komunikatuose, kelete Tarybos išvadų (7), 2015 m. Europos Parlamento pranešime ir 2016 m. Regionų komiteto nuomonėje (8). ES strategijoje dar daugiau dėmesio turi būti skiriama būdams, kaip dar labiau įtraukti pilietinės visuomenės suinteresuotuosius subjektus ir juos paremti. Politikai ir visuomenė bendrai atsako už klausimo dėl jaunimo nepasitenkinimo liberalios demokratinės sistemos vertybėmis sprendimą ir kovą su jų radikalizacija.

| 3.3. | Reikia pripažinti, kad Europos Komisija labai ankstyvu etapu įvertino visa apimančio požiūrio į radikalizacijos prevenciją svarbą. Komisija išreiškė savo paramą patirties ir geriausios praktikos pavyzdžių keitimuisi ES mastu per Informacijos apie radikalizaciją tinklą. 2015 m. balandžio 28 d. Europos saugumo darbotvarkėje (9) Komisija numatė sukurti Informacijos apie radikalizaciją tinklo kompetencijos centrą, kuris buvo įsteigtas 2015 m. spalio 1 d. Reikėtų paminėti ir 2015 m. gruodžio 3 d. pradėjusį veikti ES interneto forumą. 2017 m. gegužės 24 d. peržiūrėtos ES strategijos dėl kovos su radikalizacija ir verbavimu teroristinei veiklai gairės (10) yra veiksmingiau susietos su ES informacijos apie radikalizaciją tinklo patirtimi ir rekomendacijomis, todėl taip pat siekiama suaktyvinti pilietinės visuomenės dalyvavimą taikant tarpžinybinį požiūrį. |
| --- | --- |

3.3.

Reikia pripažinti, kad Europos Komisija labai ankstyvu etapu įvertino visa apimančio požiūrio į radikalizacijos prevenciją svarbą. Komisija išreiškė savo paramą patirties ir geriausios praktikos pavyzdžių keitimuisi ES mastu per Informacijos apie radikalizaciją tinklą. 2015 m. balandžio 28 d. Europos saugumo darbotvarkėje (9) Komisija numatė sukurti Informacijos apie radikalizaciją tinklo kompetencijos centrą, kuris buvo įsteigtas 2015 m. spalio 1 d. Reikėtų paminėti ir 2015 m. gruodžio 3 d. pradėjusį veikti ES interneto forumą. 2017 m. gegužės 24 d. peržiūrėtos ES strategijos dėl kovos su radikalizacija ir verbavimu teroristinei veiklai gairės (10) yra veiksmingiau susietos su ES informacijos apie radikalizaciją tinklo patirtimi ir rekomendacijomis, todėl taip pat siekiama suaktyvinti pilietinės visuomenės dalyvavimą taikant tarpžinybinį požiūrį.

| 3.4. | Savo komunikate dėl radikalizacijos, dėl kurios kyla smurtinio ekstremizmo pavojus, prevencijos (11) Europos Komisija pranešė, kad ji pateiks pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl socialinės įtraukties skatinimo. EESRK remia šiuos planus ir ragina Europos Komisiją parengti ir pateikti tokį pasiūlymą artimiausiu metu. |
| --- | --- |

3.4.

Savo komunikate dėl radikalizacijos, dėl kurios kyla smurtinio ekstremizmo pavojus, prevencijos (11) Europos Komisija pranešė, kad ji pateiks pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl socialinės įtraukties skatinimo. EESRK remia šiuos planus ir ragina Europos Komisiją parengti ir pateikti tokį pasiūlymą artimiausiu metu.

| 3.5. | Atsižvelgdama į pastangų užkirsti kelią ir pasipriešinti radikalizacijai, dėl kurios kyla smurtinio ekstremizmo ir terorizmo pavojus, didinimą ir koordinavimo bei bendradarbiavimo tarp visų susijusių suinteresuotųjų subjektų gerinimą, Komisija įsteigė aukšto lygio ekspertų grupę radikalizacijos prevencijos ir kovos su šiuo reiškiniu grupę (aukšto lygio ekspertų grupė radikalizacijos klausimais). Ši grupė konsultuos, kaip toliau plėtoti ES politiką radikalizacijos, dėl kurios kyla smurtinis ekstremizmas ir terorizmas, prevencijos srityje ir dėl galimybių įvairiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant specialistus ir valstybes nares, ateityje struktūriškiau bendradarbiauti šioje srityje. |
| --- | --- |

3.5.

Atsižvelgdama į pastangų užkirsti kelią ir pasipriešinti radikalizacijai, dėl kurios kyla smurtinio ekstremizmo ir terorizmo pavojus, didinimą ir koordinavimo bei bendradarbiavimo tarp visų susijusių suinteresuotųjų subjektų gerinimą, Komisija įsteigė aukšto lygio ekspertų grupę radikalizacijos prevencijos ir kovos su šiuo reiškiniu grupę (aukšto lygio ekspertų grupė radikalizacijos klausimais). Ši grupė konsultuos, kaip toliau plėtoti ES politiką radikalizacijos, dėl kurios kyla smurtinis ekstremizmas ir terorizmas, prevencijos srityje ir dėl galimybių įvairiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant specialistus ir valstybes nares, ateityje struktūriškiau bendradarbiauti šioje srityje.

| 3.6. | Vis dėlto, EESRK mano, kad ES ir valstybių narių iniciatyvos užkirsti kelią radikalizacijai, taip pat veiksmai, kurių buvo imtasi joms įgyvendinti, vis dar nėra pakankami. Daugelis esamų ES politikos priemonių pernelyg daug dėmesio skiria pilietinės visuomenės organizacijoms kaip priemonėms (o ne partneriams) kovojant su smurtiniu ekstremizmu (pvz., laiko priemonėmis pradėti atsvaros naratyvą internete). Komitetas taip pat mano, kad jas lėmė tokie „kriziniai“ įvykiai kaip pastarųjų keleto metų teroristiniai išpuoliai, todėl, kad, atrodo, jog dažniausiai jos būna nukreiptos į islamistų terorizmą ir trumpalaikę baudžiamojo pobūdžio saugumo politiką (12), nors iš tikrųjų ekstremistinė grėsmė yra įvairesnė, kuri pagrįsta nepagrįstomis religinėmis priežastimis ir kurią kelia ekstremistinės politinės grupuotės. Vietoj to turime investuoti į tvarias ir ilgalaikes prevencijos pastangas. Savo nuomonėse „ES kovos su terorizmu politika“ (2011 m.) (13) ir „ES darbotvarkė iki 2030 m.“ (14) EESRK jau ragino pilietinę visuomenę ir vietos suinteresuotuosius subjektus aktyviau dalyvauti, jiems toliau skirti institucinę paramą (15), nes jie svariai prisideda prie pasitikėjimo ugdymo, visuomenės įtraukimo į veiklą ir demokratinės įtraukties vietos, regionų ir nacionaliniu lygmeniu vystymo. |
| --- | --- |

3.6.

Vis dėlto, EESRK mano, kad ES ir valstybių narių iniciatyvos užkirsti kelią radikalizacijai, taip pat veiksmai, kurių buvo imtasi joms įgyvendinti, vis dar nėra pakankami. Daugelis esamų ES politikos priemonių pernelyg daug dėmesio skiria pilietinės visuomenės organizacijoms kaip priemonėms (o ne partneriams) kovojant su smurtiniu ekstremizmu (pvz., laiko priemonėmis pradėti atsvaros naratyvą internete). Komitetas taip pat mano, kad jas lėmė tokie „kriziniai“ įvykiai kaip pastarųjų keleto metų teroristiniai išpuoliai, todėl, kad, atrodo, jog dažniausiai jos būna nukreiptos į islamistų terorizmą ir trumpalaikę baudžiamojo pobūdžio saugumo politiką (12), nors iš tikrųjų ekstremistinė grėsmė yra įvairesnė, kuri pagrįsta nepagrįstomis religinėmis priežastimis ir kurią kelia ekstremistinės politinės grupuotės. Vietoj to turime investuoti į tvarias ir ilgalaikes prevencijos pastangas. Savo nuomonėse „ES kovos su terorizmu politika“ (2011 m.) (13) ir „ES darbotvarkė iki 2030 m.“ (14) EESRK jau ragino pilietinę visuomenę ir vietos suinteresuotuosius subjektus aktyviau dalyvauti, jiems toliau skirti institucinę paramą (15), nes jie svariai prisideda prie pasitikėjimo ugdymo, visuomenės įtraukimo į veiklą ir demokratinės įtraukties vietos, regionų ir nacionaliniu lygmeniu vystymo.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad reikalingas tarpžinybinis požiūris radikalizacijos prevencijos srityje. O tam reikės intensyviai stiprinti gebėjimus visuose atitinkamuose sektoriuose. Tarpžinybinis požiūris suburia politikos formuotojus, tokias nacionalines institucijas kaip teisėsaugos institucijos ir kalėjimų darbuotojai, socialiniai darbuotojai, akademinė bendruomenė, medijos ir organizuotos pilietinės visuomenės atstovai bei socialinių partnerių organizacijų, dirbančių šioje srityje, pavyzdžiui, policijos, kalėjimų ir mokytojų profesinės sąjungos. |
| --- | --- |

4.1.

EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad reikalingas tarpžinybinis požiūris radikalizacijos prevencijos srityje. O tam reikės intensyviai stiprinti gebėjimus visuose atitinkamuose sektoriuose. Tarpžinybinis požiūris suburia politikos formuotojus, tokias nacionalines institucijas kaip teisėsaugos institucijos ir kalėjimų darbuotojai, socialiniai darbuotojai, akademinė bendruomenė, medijos ir organizuotos pilietinės visuomenės atstovai bei socialinių partnerių organizacijų, dirbančių šioje srityje, pavyzdžiui, policijos, kalėjimų ir mokytojų profesinės sąjungos.

| 4.2. | EESRK pabrėžia pilietinės visuomenės vaidmenį kovojant su smurtiniu ekstremizmu ir atkreipia dėmesį į tai, kad bendro indėlio negali riboti su saugumo politika susiję aspektai. Šioje nuomonėje pateikiami pilietinės visuomenės veiklos ir projektų, skatinančių didesnį socialinį tvarumą ir įtrauktį, pavyzdžiai. Tai yra tik vienas iš daugelio svarbaus pilietinės visuomenės indėlio pavyzdžių, gerokai platesnis už bet kokią įmanomą saugumo politikos priemonę. |
| --- | --- |

4.2.

EESRK pabrėžia pilietinės visuomenės vaidmenį kovojant su smurtiniu ekstremizmu ir atkreipia dėmesį į tai, kad bendro indėlio negali riboti su saugumo politika susiję aspektai. Šioje nuomonėje pateikiami pilietinės visuomenės veiklos ir projektų, skatinančių didesnį socialinį tvarumą ir įtrauktį, pavyzdžiai. Tai yra tik vienas iš daugelio svarbaus pilietinės visuomenės indėlio pavyzdžių, gerokai platesnis už bet kokią įmanomą saugumo politikos priemonę.

| 4.3. | Todėl EESRK palankiai vertina 2017 m. vasario mėn. Komisijos sukurtą politikos formuotojų tinklą, skirtą prevencijai nacionaliniu lygmeniu, kuriuo siekiama didinti keitimąsi žiniomis ir patirtimi valstybėse narėse ir paskatinti valstybes nares dalyvauti šio tinklo veikloje. Komisijos naujai sukurta aukšto lygio ekspertų grupė radikalizacijos klausimais yra dar vienas žingsnis siekiant stiprinti mainus tarp visų susijusių suinteresuotųjų subjektų. |
| --- | --- |

4.3.

Todėl EESRK palankiai vertina 2017 m. vasario mėn. Komisijos sukurtą politikos formuotojų tinklą, skirtą prevencijai nacionaliniu lygmeniu, kuriuo siekiama didinti keitimąsi žiniomis ir patirtimi valstybėse narėse ir paskatinti valstybes nares dalyvauti šio tinklo veikloje. Komisijos naujai sukurta aukšto lygio ekspertų grupė radikalizacijos klausimais yra dar vienas žingsnis siekiant stiprinti mainus tarp visų susijusių suinteresuotųjų subjektų.

| 4.4. | Valstybės narės turėtų išnaudoti visas radikalizacijos prevencijai skirtas ES priemones ir programas, ir reikėtų pačioms skirti pakankamai biudžeto lėšų, kurių trūksta beveik visur. Kad rezultatai būtų tvarūs, įsipareigojimai dėl radikalizacijos prevencijos priemonių turi būti ilgalaikiai. |
| --- | --- |

4.4.

Valstybės narės turėtų išnaudoti visas radikalizacijos prevencijai skirtas ES priemones ir programas, ir reikėtų pačioms skirti pakankamai biudžeto lėšų, kurių trūksta beveik visur. Kad rezultatai būtų tvarūs, įsipareigojimai dėl radikalizacijos prevencijos priemonių turi būti ilgalaikiai.

| 4.5. | Profesinės sąjungos atlieka ypač svarbų vaidmenį, nes jos be kitų darbuotojų atstovauja ir pirmiausia su migrantų antplūdžiu susiduriantiems darbuotojams visuose atitinkamuose sektoriuose ir gali teikti mokymo ir kitas paslaugas savo nariams. Todėl EESRK taip pat ragina, kad būtų užtikrinta pakankamai valstybės tarnautojų ir socialinių darbuotojų, jiems būtų skirta pakankamai išteklių visais lygmenimis, ypač vietos. Pavyzdžiui, didinant policijos pajėgas kriminogeniniuose rajonuose gali būti užkirstas kelias vietų, kuriose nesilaikoma įstatymų ir yra didelis smurto lygis, atsiradimui. |
| --- | --- |

4.5.

Profesinės sąjungos atlieka ypač svarbų vaidmenį, nes jos be kitų darbuotojų atstovauja ir pirmiausia su migrantų antplūdžiu susiduriantiems darbuotojams visuose atitinkamuose sektoriuose ir gali teikti mokymo ir kitas paslaugas savo nariams. Todėl EESRK taip pat ragina, kad būtų užtikrinta pakankamai valstybės tarnautojų ir socialinių darbuotojų, jiems būtų skirta pakankamai išteklių visais lygmenimis, ypač vietos. Pavyzdžiui, didinant policijos pajėgas kriminogeniniuose rajonuose gali būti užkirstas kelias vietų, kuriose nesilaikoma įstatymų ir yra didelis smurto lygis, atsiradimui.

| 4.6. | Įtraukus formalusis ir neformalusis švietimas yra labai svarbūs aktyviam dalyvavimui visuomenės gyvenime. Jis gali sukurti tolerantiškas ir pliuralistines visuomenes propaguojant liberalias ir humanistines vertybes ir normas, pagrįstas demokratijos ir teisinės valstybės principais. Vidurinis, aukštasis ir profesinis mokymas bei darbo su jaunimu iniciatyvos yra labai svarbios priemonės, galinčios svariai prisidėti prie ankstyvos radikalizacijos prevencijos, jei bus ugdomas kritinis mąstymas ir medijų raštingumas (16), ir kartu su veikiančiomis darbo rinkomis skatins socialinę integraciją suteikdamos geras perspektyvas, visų pirma jaunimui. Vien kokybiškos švietimo ir mokymo sistemos negali užkirsti kelio radikalizacijai, tačiau jos gali padidinti atsparumą jai. |
| --- | --- |

4.6.

Įtraukus formalusis ir neformalusis švietimas yra labai svarbūs aktyviam dalyvavimui visuomenės gyvenime. Jis gali sukurti tolerantiškas ir pliuralistines visuomenes propaguojant liberalias ir humanistines vertybes ir normas, pagrįstas demokratijos ir teisinės valstybės principais. Vidurinis, aukštasis ir profesinis mokymas bei darbo su jaunimu iniciatyvos yra labai svarbios priemonės, galinčios svariai prisidėti prie ankstyvos radikalizacijos prevencijos, jei bus ugdomas kritinis mąstymas ir medijų raštingumas (16), ir kartu su veikiančiomis darbo rinkomis skatins socialinę integraciją suteikdamos geras perspektyvas, visų pirma jaunimui. Vien kokybiškos švietimo ir mokymo sistemos negali užkirsti kelio radikalizacijai, tačiau jos gali padidinti atsparumą jai.

| 4.7. | Taip pat turėtų būti stiprinama švietimo veikla už valstybinių mokyklų sistemos ribų, atitinkamos pilietinės visuomenės iniciatyvos turi būti dar labiau remiamos, kad būtų ugdomas supratimas apie įvairias kultūras, taip pat prisiimtas aiškus įsipareigojimas dėl laisvės, liberalios demokratijos ir teisinės valstybės. Informacija pagrįstas požiūris į skirtingas kultūras ir pasaulio regionus, visų pirma atsižvelgiant į migracijos krizę, ir perteikiantis nediskutuotiną mūsų visuomenės vertybių, pavyzdžiui, vyrų ir moterų vaidmens, pagrįsto lygybe ir lygiomis galimybėmis, suvokimą gali aktyviai prisidėti prie prevencijos. |
| --- | --- |

4.7.

Taip pat turėtų būti stiprinama švietimo veikla už valstybinių mokyklų sistemos ribų, atitinkamos pilietinės visuomenės iniciatyvos turi būti dar labiau remiamos, kad būtų ugdomas supratimas apie įvairias kultūras, taip pat prisiimtas aiškus įsipareigojimas dėl laisvės, liberalios demokratijos ir teisinės valstybės. Informacija pagrįstas požiūris į skirtingas kultūras ir pasaulio regionus, visų pirma atsižvelgiant į migracijos krizę, ir perteikiantis nediskutuotiną mūsų visuomenės vertybių, pavyzdžiui, vyrų ir moterų vaidmens, pagrįsto lygybe ir lygiomis galimybėmis, suvokimą gali aktyviai prisidėti prie prevencijos.

| 4.8. | Konkrečiau kalbant, reikia daugiau investuoti į pilietinės visuomenės darbą su jaunimu ir jaunimo organizacijas, kurios užtikrina kultūrinę, sportinę ir kitokią laisvalaikio veiklą, siekiant suteikti alternatyvias savęs identifikavimo struktūras ir galimybes, taip pat saugias erdves dialogui ir asmeninei saviraiškai. |
| --- | --- |

4.8.

Konkrečiau kalbant, reikia daugiau investuoti į pilietinės visuomenės darbą su jaunimu ir jaunimo organizacijas, kurios užtikrina kultūrinę, sportinę ir kitokią laisvalaikio veiklą, siekiant suteikti alternatyvias savęs identifikavimo struktūras ir galimybes, taip pat saugias erdves dialogui ir asmeninei saviraiškai.

| 4.9. | Kaip EESRK jau yra nurodęs anksčiau, ne tik valstybinis švietimo sektorius, bet pirmiausia organizuota pilietinė visuomenė svariai prisideda prie kokybiško atsvaros naratyvo ir antipropagandos, reaguojant į radikalių grupuočių „pasiūlymus“ (17). Religinės bendruomenės ir, visų pirma, liudytojai, aukos ir išgyvenę asmenys iš regionų, kuriuose vyksta konfliktai, taip pat tie, kurie pasitraukė iš ekstremistinių grupuočių, gali atlikti svarbų vaidmenį rodydami sektiną pavyzdį. Būtent dėl to, kad jiems tenka svarbus vaidmuo užkertant kelią radikalizacijai, švietimo sistemoms, pilietinei visuomenei ir vietos ir regionų valdžios institucijoms reikalinga kur kas didesnė ilgalaikė pagalba, parama ir finansavimas. |
| --- | --- |

4.9.

Kaip EESRK jau yra nurodęs anksčiau, ne tik valstybinis švietimo sektorius, bet pirmiausia organizuota pilietinė visuomenė svariai prisideda prie kokybiško atsvaros naratyvo ir antipropagandos, reaguojant į radikalių grupuočių „pasiūlymus“ (17). Religinės bendruomenės ir, visų pirma, liudytojai, aukos ir išgyvenę asmenys iš regionų, kuriuose vyksta konfliktai, taip pat tie, kurie pasitraukė iš ekstremistinių grupuočių, gali atlikti svarbų vaidmenį rodydami sektiną pavyzdį. Būtent dėl to, kad jiems tenka svarbus vaidmuo užkertant kelią radikalizacijai, švietimo sistemoms, pilietinei visuomenei ir vietos ir regionų valdžios institucijoms reikalinga kur kas didesnė ilgalaikė pagalba, parama ir finansavimas.

5.   Konkrečios rekomendacijos

| 5.1. | Visų pirma, Komitetas remia iniciatyvą, kuria siekiama skatinti dialogą su Europos ir nacionalinio lygmens politikos formuotojais, ir ragina visais lygmenimis sukurti oficialią sistemą reguliariam keitimuisi informacija, užtikrinančią, kad Informacijos apie radikalizaciją tinklas galėtų valstybėms narėms ir Europos institucijoms teikti praktines rekomendacijas. Be to, jeigu būtų sistemingiau skleidžiamos jo rekomendacijos ir rezultatai, galėtų būti maksimaliai padidintas jų poveikis visais lygmenimis. Aukšto lygio ekspertų grupė radikalizacijos klausimais pateiks rekomendacijas šiuo klausimu. |
| --- | --- |

5.1.

Visų pirma, Komitetas remia iniciatyvą, kuria siekiama skatinti dialogą su Europos ir nacionalinio lygmens politikos formuotojais, ir ragina visais lygmenimis sukurti oficialią sistemą reguliariam keitimuisi informacija, užtikrinančią, kad Informacijos apie radikalizaciją tinklas galėtų valstybėms narėms ir Europos institucijoms teikti praktines rekomendacijas. Be to, jeigu būtų sistemingiau skleidžiamos jo rekomendacijos ir rezultatai, galėtų būti maksimaliai padidintas jų poveikis visais lygmenimis. Aukšto lygio ekspertų grupė radikalizacijos klausimais pateiks rekomendacijas šiuo klausimu.

| 5.2. | Atsižvelgdamas į tai, EESRK palankiai vertina idėją sujungti kiekvienos valstybės narės esamų prevencijos ir pasitraukimo programų apžvalgas. Tokios apžvalgos galėtų būti skelbiamos ir Europos lygiu, pavyzdžiui, per Informacijos apie radikalizaciją tinklą, siekiant pagerinti dialogą tarp valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės suinteresuotųjų subjektų, sukurti sinergiją ir išvengti programų veiklos dubliavimosi. Informacija apie šias iniciatyvas turi būti gerokai pagerinta visoje ES. |
| --- | --- |

5.2.

Atsižvelgdamas į tai, EESRK palankiai vertina idėją sujungti kiekvienos valstybės narės esamų prevencijos ir pasitraukimo programų apžvalgas. Tokios apžvalgos galėtų būti skelbiamos ir Europos lygiu, pavyzdžiui, per Informacijos apie radikalizaciją tinklą, siekiant pagerinti dialogą tarp valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės suinteresuotųjų subjektų, sukurti sinergiją ir išvengti programų veiklos dubliavimosi. Informacija apie šias iniciatyvas turi būti gerokai pagerinta visoje ES.

| 5.3. | Pilietinės visuomenės ir socialinių partnerių struktūros, kurios domisi radikalizacijos prevencijos klausimais arba jau dalyvauja šioje srityje, turėtų aktyviau dalyvauti Informacijos apie radikalizaciją tinklo veikloje. Todėl valstybės narės turi toliau skatinti vietos ir regionų lygmens RAN pobūdžio struktūras. |
| --- | --- |

5.3.

Pilietinės visuomenės ir socialinių partnerių struktūros, kurios domisi radikalizacijos prevencijos klausimais arba jau dalyvauja šioje srityje, turėtų aktyviau dalyvauti Informacijos apie radikalizaciją tinklo veikloje. Todėl valstybės narės turi toliau skatinti vietos ir regionų lygmens RAN pobūdžio struktūras.

| 5.4. | Pilietinės visuomenės suinteresuotieji subjektai ir valdžios institucijos, asociacijos, įskaitant sporto klubus ir šeimoms atstovaujančias organizacijas, mokyklos, jaunimo organizacijos ir jų veikla, religinės bendruomenės, socialinės tarnybos ir policija turi bendradarbiauti, laikydamosi bendro, tarpdalykinio požiūrio, kad radikalizacijos prevencijos strategijos galėtų būti pradėtos taikyti ankstyvuoju etapu. Todėl ypač pirmieji su migrantų antplūdžiu susiduriantys darbuotojai visose atitinkamose srityse turi būti šviečiami radikalizacijos prevencijos klausimais glaudžiai bendradarbiaujant su pilietinės visuomenės ekspertų struktūromis. Be to, darbuotojams turi būti sudarytos galimybės pasinaudoti atitinkamais patariamaisiais organais ir tinklais, padedančiais atpažinti radikalėjimo požymius, kartu užkertant kelią bet kokiai diskriminacijai. |
| --- | --- |

5.4.

Pilietinės visuomenės suinteresuotieji subjektai ir valdžios institucijos, asociacijos, įskaitant sporto klubus ir šeimoms atstovaujančias organizacijas, mokyklos, jaunimo organizacijos ir jų veikla, religinės bendruomenės, socialinės tarnybos ir policija turi bendradarbiauti, laikydamosi bendro, tarpdalykinio požiūrio, kad radikalizacijos prevencijos strategijos galėtų būti pradėtos taikyti ankstyvuoju etapu. Todėl ypač pirmieji su migrantų antplūdžiu susiduriantys darbuotojai visose atitinkamose srityse turi būti šviečiami radikalizacijos prevencijos klausimais glaudžiai bendradarbiaujant su pilietinės visuomenės ekspertų struktūromis. Be to, darbuotojams turi būti sudarytos galimybės pasinaudoti atitinkamais patariamaisiais organais ir tinklais, padedančiais atpažinti radikalėjimo požymius, kartu užkertant kelią bet kokiai diskriminacijai.

| 5.5. | Vietos valdžios institucijoms ir jų administracijoms tenka itin svarbus vaidmuo prevencijos srityje, nes jie gali suburti visus vietos suinteresuotuosius subjektus. Esami ES ir nacionalinio lygmens finansavimo mechanizmai turi būti stiprinami ir padaryti lengviau prieinamais mažinant biurokratines kliūtis ir būtina juos papildyti kitu tvariu plataus masto finansavimu. |
| --- | --- |

5.5.

Vietos valdžios institucijoms ir jų administracijoms tenka itin svarbus vaidmuo prevencijos srityje, nes jie gali suburti visus vietos suinteresuotuosius subjektus. Esami ES ir nacionalinio lygmens finansavimo mechanizmai turi būti stiprinami ir padaryti lengviau prieinamais mažinant biurokratines kliūtis ir būtina juos papildyti kitu tvariu plataus masto finansavimu.

| 5.6. | EESRK ragina daugiau investuoti į švietimą, mokymo sistemas, darbą su jaunimu ir laisvalaikio veiklą, kuri skatintų integraciją ir propaguotų bendras ES demokratines vertybes. |
| --- | --- |

5.6.

EESRK ragina daugiau investuoti į švietimą, mokymo sistemas, darbą su jaunimu ir laisvalaikio veiklą, kuri skatintų integraciją ir propaguotų bendras ES demokratines vertybes.

| 5.7. | Valstybės narės nepakankamai investuoja, kad suteiktų puikių galimybių jaunimui ir taip kovotų su radikalizacija, kurią gali lemti socialinė atskirtis ir galimybių stoka, pavyzdžiui, iškritus iš švietimo sistemos. Apskritai priemonės, skirtos sumažinti labai aukštą jaunimo nedarbo lygį, ir mažų garantijų darbą daugelyje ES šalių taip pat turi būti laikomos radikalizacijos prevencijos būdu. |
| --- | --- |

5.7.

Valstybės narės nepakankamai investuoja, kad suteiktų puikių galimybių jaunimui ir taip kovotų su radikalizacija, kurią gali lemti socialinė atskirtis ir galimybių stoka, pavyzdžiui, iškritus iš švietimo sistemos. Apskritai priemonės, skirtos sumažinti labai aukštą jaunimo nedarbo lygį, ir mažų garantijų darbą daugelyje ES šalių taip pat turi būti laikomos radikalizacijos prevencijos būdu.

| 5.8. | Tokioms temoms kaip tapatybė, su lytimi ir kultūra susiję konfliktai dėl vaidmenų, galimybė kilti socialiniams ir ekonominiams konfliktams ir imigracijai, taip pat diskriminacijai, socialinei atskirčiai ir priekabiavimui – reiškiniams, kurie gali būti naudojami ekstremistinių grupuočių skleidžiamoje propagandoje, reikėtų skirti daugiau dėmesio mokymo programose ir valstybės tarnautojų, pavyzdžiui, teisėsaugos institucijų ir kalėjimų darbuotojų, rengimo programose. Tačiau tokiems esminiams dalykams, kaip, pavyzdžiui, pilietiškumo ugdymui, daugelio ES šalių studijų programose skiriama pernelyg mažai dėmesio. Ir toliau gyvybiškai svarbu ugdyti jaunimo, tėvų ir mokytojų medijų raštingumą naudojimosi internetu ir socialiniais tinklais srityje. |
| --- | --- |

5.8.

Tokioms temoms kaip tapatybė, su lytimi ir kultūra susiję konfliktai dėl vaidmenų, galimybė kilti socialiniams ir ekonominiams konfliktams ir imigracijai, taip pat diskriminacijai, socialinei atskirčiai ir priekabiavimui – reiškiniams, kurie gali būti naudojami ekstremistinių grupuočių skleidžiamoje propagandoje, reikėtų skirti daugiau dėmesio mokymo programose ir valstybės tarnautojų, pavyzdžiui, teisėsaugos institucijų ir kalėjimų darbuotojų, rengimo programose. Tačiau tokiems esminiams dalykams, kaip, pavyzdžiui, pilietiškumo ugdymui, daugelio ES šalių studijų programose skiriama pernelyg mažai dėmesio. Ir toliau gyvybiškai svarbu ugdyti jaunimo, tėvų ir mokytojų medijų raštingumą naudojimosi internetu ir socialiniais tinklais srityje.

| 5.9. | Radikalizacijai paveikūs yra ne tik skurstantys ir darbo neturintys jaunuoliai, bet ir materialinis nepriteklius ir galimybių trūkumas bei neaktyvus dalyvavimas gali tapti socialinės atskirties priežastimi, o tai savo ruožtu gali atverti vartus radikaliems verbuotojams. Be to, kad reikalinga daugiau investicijų siekiant spręsti skurdo problemą, EESRK (18) ragina daugiau dėmesio skirti jaunimo integracijai į visuomenę, švietimo sistemas ir darbo rinką. EESRK dar kartą pakartoja savo raginimą kurti patikimas integravimo sistemas valstybėse narėse, kurios sudarytų palankesnes sąlygas patekti į darbo rinką, pripažinti kvalifikacijas bei teikti profesinio ir kalbų mokymo paslaugas kaip integracijos priemones ir atmeta bet kokios formos diskriminaciją dėl etninių ir religinių priežasčių (19). |
| --- | --- |

5.9.

Radikalizacijai paveikūs yra ne tik skurstantys ir darbo neturintys jaunuoliai, bet ir materialinis nepriteklius ir galimybių trūkumas bei neaktyvus dalyvavimas gali tapti socialinės atskirties priežastimi, o tai savo ruožtu gali atverti vartus radikaliems verbuotojams. Be to, kad reikalinga daugiau investicijų siekiant spręsti skurdo problemą, EESRK (18) ragina daugiau dėmesio skirti jaunimo integracijai į visuomenę, švietimo sistemas ir darbo rinką. EESRK dar kartą pakartoja savo raginimą kurti patikimas integravimo sistemas valstybėse narėse, kurios sudarytų palankesnes sąlygas patekti į darbo rinką, pripažinti kvalifikacijas bei teikti profesinio ir kalbų mokymo paslaugas kaip integracijos priemones ir atmeta bet kokios formos diskriminaciją dėl etninių ir religinių priežasčių (19).

| 5.10. | Specialios konsultavimo ir paramos paslaugos yra labai svarbios radikalizuoto jaunimo šeimoms. Taip pat, jeigu šios šeimos pastebi jaunų giminaičių radikalėjimo požymių, jiems turi būti sudaryta galimybė kreiptis į atitinkamus asmenis ir tinklus. Atsižvelgiant į jų prieinamumą, visų pirma pilietinės visuomenės organizacijos ir iniciatyvos turi remti programų, skirtų dialogui ir keitimuisi žiniomis su marginalizuotu jaunimu ir jų šeimomis, kūrimą. |
| --- | --- |

5.10.

Specialios konsultavimo ir paramos paslaugos yra labai svarbios radikalizuoto jaunimo šeimoms. Taip pat, jeigu šios šeimos pastebi jaunų giminaičių radikalėjimo požymių, jiems turi būti sudaryta galimybė kreiptis į atitinkamus asmenis ir tinklus. Atsižvelgiant į jų prieinamumą, visų pirma pilietinės visuomenės organizacijos ir iniciatyvos turi remti programų, skirtų dialogui ir keitimuisi žiniomis su marginalizuotu jaunimu ir jų šeimomis, kūrimą.

| 5.11. | Programos, skirtos kovai su smurtu artimoje aplinkoje, padeda užkirsti kelią radikalizacijai, nes dėl patirto smurto artimoje aplinkoje gali būti kuriami klaidingi sektini pavyzdžiai ir klaidingas supratimas apie vaidmenis, dažnai paskatinantis nusikalstamumą. Joms taip pat reikalinga tolesnė institucinė ir finansinė parama. |
| --- | --- |

5.11.

Programos, skirtos kovai su smurtu artimoje aplinkoje, padeda užkirsti kelią radikalizacijai, nes dėl patirto smurto artimoje aplinkoje gali būti kuriami klaidingi sektini pavyzdžiai ir klaidingas supratimas apie vaidmenis, dažnai paskatinantis nusikalstamumą. Joms taip pat reikalinga tolesnė institucinė ir finansinė parama.

| 5.12. | Aktyvios partnerystės su įmonėmis gali prisidėti prie prevencijos. Tai visų pirma pasakytina apie informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sektorių. Inovatyvios priemonės, pavyzdžiui, socialinės medijos ir internetas, gali padėti skleisti atsvaros naratyvą pasinaudojus mažai kainuojančiomis arba geriausiu atveju nemokamomis galimybėmis. Įmonės gali padėti pilietinės visuomenės organizacijoms ir specialistams pasinaudoti jų profesionaliais komunikacijos ir medijų gebėjimais ir paremti tikslines reklamines ir informacines kampanijas. |
| --- | --- |

5.12.

Aktyvios partnerystės su įmonėmis gali prisidėti prie prevencijos. Tai visų pirma pasakytina apie informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sektorių. Inovatyvios priemonės, pavyzdžiui, socialinės medijos ir internetas, gali padėti skleisti atsvaros naratyvą pasinaudojus mažai kainuojančiomis arba geriausiu atveju nemokamomis galimybėmis. Įmonės gali padėti pilietinės visuomenės organizacijoms ir specialistams pasinaudoti jų profesionaliais komunikacijos ir medijų gebėjimais ir paremti tikslines reklamines ir informacines kampanijas.

| 5.13. | Kartu, interneto teikėjai turi kovoti su neapykantą kurstančia kalba, alternatyviais faktais ir ekstremistiniu naratyvu savo medijose bei turėtų būti įpareigoti pašalinti neteisėtą ekstremistinį turinį iš savo interneto svetainių. Vis dėlto komunikacijos stebėsena neturėtų virsti priemone, galinčia pažeisti gyventojų privatumą (20). |
| --- | --- |

5.13.

Kartu, interneto teikėjai turi kovoti su neapykantą kurstančia kalba, alternatyviais faktais ir ekstremistiniu naratyvu savo medijose bei turėtų būti įpareigoti pašalinti neteisėtą ekstremistinį turinį iš savo interneto svetainių. Vis dėlto komunikacijos stebėsena neturėtų virsti priemone, galinčia pažeisti gyventojų privatumą (20).

| 5.14. | Valstybės narės raginamos šiuo klausimu ugdyti pilietinės visuomenės suinteresuotųjų subjektų gebėjimus komunikacijos ir medijų srityse, kad būtų vystomos atitinkamos priemonės radikalaus turinio, kuriuo gali būti skatinamas smurtas, sklaidos prevencijai ir tos priemonės taptų prieinamos kitiems specialistams ir projektams. Vienas iš būdų šiam tikslui pasiekti – valstybių narių tvarus indėlis į Pilietinės visuomenės įgalėjimo programą. |
| --- | --- |

5.14.

Valstybės narės raginamos šiuo klausimu ugdyti pilietinės visuomenės suinteresuotųjų subjektų gebėjimus komunikacijos ir medijų srityse, kad būtų vystomos atitinkamos priemonės radikalaus turinio, kuriuo gali būti skatinamas smurtas, sklaidos prevencijai ir tos priemonės taptų prieinamos kitiems specialistams ir projektams. Vienas iš būdų šiam tikslui pasiekti – valstybių narių tvarus indėlis į Pilietinės visuomenės įgalėjimo programą.

| 5.15. | EESRK ragina skirti didesnį finansavimą moksliniams tyrimams, kurį ES jau skiria per savo mokslinių tyrimų programas, skirtas radikalizacijos prevencijai, kiek tai susiję, pavyzdžiui, su RAN kompetencijos centru, – ir intensyvesnei akademinės bendruomenės bei pilietinės visuomenės ekspertų tinklaveikai šioje srityje skatinti. |
| --- | --- |

5.15.

EESRK ragina skirti didesnį finansavimą moksliniams tyrimams, kurį ES jau skiria per savo mokslinių tyrimų programas, skirtas radikalizacijos prevencijai, kiek tai susiję, pavyzdžiui, su RAN kompetencijos centru, – ir intensyvesnei akademinės bendruomenės bei pilietinės visuomenės ekspertų tinklaveikai šioje srityje skatinti.

| 5.16. | Radikalizacija labai dažnai vyksta kalėjimų sistemoje. Kalėjimų aplinkai būdinga nemažai tokių rizikos veiksnių kaip žmonių koncentracija, su atskirtimi susijusios asmeninės aplinkybės, turėjimas pernelyg daug laisvo laiko ir kt. Būtina aktyviai imtis priemonių siekiant sudaryti palankesnes sąlygas kalėjimų darbuotojams mokyti, kad jie sugebėtų nustatyti pavojingas situacijos. Šioje srityje jau sukaupta teigiamos patirties, taip pat yra tinkamų mechanizmų tokių situacijų prevencijai. Siekiant šio tikslo, kalėjimai turi būti tinkamo dydžio ir turėti kvalifikuotų darbuotojų, o kalėjimų darbuotojų ir kalinių santykis turi padėti skatinti reabilitaciją. Profesinių sąjungų vaidmuo šiame sektoriuje galėtų būti dar didesnis, pavyzdžiui, organizuojant mokymus ir skleidžiant informaciją apie išmoktas pamokas per Informacijos apie radikalizaciją tinklą. |
| --- | --- |

5.16.

Radikalizacija labai dažnai vyksta kalėjimų sistemoje. Kalėjimų aplinkai būdinga nemažai tokių rizikos veiksnių kaip žmonių koncentracija, su atskirtimi susijusios asmeninės aplinkybės, turėjimas pernelyg daug laisvo laiko ir kt. Būtina aktyviai imtis priemonių siekiant sudaryti palankesnes sąlygas kalėjimų darbuotojams mokyti, kad jie sugebėtų nustatyti pavojingas situacijos. Šioje srityje jau sukaupta teigiamos patirties, taip pat yra tinkamų mechanizmų tokių situacijų prevencijai. Siekiant šio tikslo, kalėjimai turi būti tinkamo dydžio ir turėti kvalifikuotų darbuotojų, o kalėjimų darbuotojų ir kalinių santykis turi padėti skatinti reabilitaciją. Profesinių sąjungų vaidmuo šiame sektoriuje galėtų būti dar didesnis, pavyzdžiui, organizuojant mokymus ir skleidžiant informaciją apie išmoktas pamokas per Informacijos apie radikalizaciją tinklą.

| 5.17. | Valstybės tarnautojai iš saugumo tarnybų, kalėjimų, socialinio darbo srities ir mokyklų bei kitų atitinkamų valstybinių įstaigų, kurios turi daug ryšių su organizuota pilietine visuomene, turi laikytis tarpžinybinio požiūrio taikydamos ne vien represines priemone, bet rengdamos daugiau mokymų prevencijos srityje ir informuotumo didinimo kampanijų šia tema. Todėl patirtį ir išteklius galima panaudoti Europos lygmeniu ir skatinti tikslinį bendradarbiavimą su pilietine visuomene. |
| --- | --- |

5.17.

Valstybės tarnautojai iš saugumo tarnybų, kalėjimų, socialinio darbo srities ir mokyklų bei kitų atitinkamų valstybinių įstaigų, kurios turi daug ryšių su organizuota pilietine visuomene, turi laikytis tarpžinybinio požiūrio taikydamos ne vien represines priemone, bet rengdamos daugiau mokymų prevencijos srityje ir informuotumo didinimo kampanijų šia tema. Todėl patirtį ir išteklius galima panaudoti Europos lygmeniu ir skatinti tikslinį bendradarbiavimą su pilietine visuomene.

| 5.18. | Vyriausybinių ir nevyriausybinių institucijų bendradarbiavimas buvusių kalinių reintegracijos klausimais turi būti glaudesnis siekiant užtikrinti jų sėkmingą socialinę reintegraciją. Daugeliui radikalizuotų jaunų žmonių būdinga nusikalstama praeitis. |
| --- | --- |

5.18.

Vyriausybinių ir nevyriausybinių institucijų bendradarbiavimas buvusių kalinių reintegracijos klausimais turi būti glaudesnis siekiant užtikrinti jų sėkmingą socialinę reintegraciją. Daugeliui radikalizuotų jaunų žmonių būdinga nusikalstama praeitis.

| 5.19. | Buvusių kalinių integraciją į darbo rinką apsunkina dažnai su laisvės atėmimo bausme siejamas stigmatizavimas. Tačiau tai svarbus žingsnis siekiant užkirsti kelią radikalizacijai. Socialiniai partneriai (daugiausia darbdaviai šiuo atveju) raginami įnešti savo indėlį šioje srityje, suteikdami antrą, o dažnai ir pirmą, galimybę nukentėjusiesiems. |
| --- | --- |

5.19.

Buvusių kalinių integraciją į darbo rinką apsunkina dažnai su laisvės atėmimo bausme siejamas stigmatizavimas. Tačiau tai svarbus žingsnis siekiant užkirsti kelią radikalizacijai. Socialiniai partneriai (daugiausia darbdaviai šiuo atveju) raginami įnešti savo indėlį šioje srityje, suteikdami antrą, o dažnai ir pirmą, galimybę nukentėjusiesiems.

| 5.20. | ES turėtų parodyti, kad ji yra labai suinteresuota radikalizacijos prevencija ir glaudesniu bendradarbiavimu su pilietinės visuomenės organizacijomis trečiosiose šalyse, kurios kelia didelę radikalizacijos grėsmę ir kurios yra radikalizacijos centrai arba gali tokiais tapti. |
| --- | --- |

5.20.

ES turėtų parodyti, kad ji yra labai suinteresuota radikalizacijos prevencija ir glaudesniu bendradarbiavimu su pilietinės visuomenės organizacijomis trečiosiose šalyse, kurios kelia didelę radikalizacijos grėsmę ir kurios yra radikalizacijos centrai arba gali tokiais tapti.

| 5.21. | Kalbant konkrečiau, ES išorės veiksmai kovos su terorizmu ir valstybės bei visuomenės atsparumo srityje, kaip nurodyta ES visuotinės užsienio ir saugumo politikos strategijoje, pabrėžia būtinybę skatinti kultūrų ir religijų dialogą, išplečiant partnerystes su tų šalių pilietine visuomene, socialinėmis organizacijomis, religinėmis bendruomenėmis ir privačiuoju sektoriumi. Kyla didelė rizika, kad pilietinės visuomenės pastangos nebus vaisingos, nes išorės subjektai trečiosiose šalyse daro didelę įtaką, pavyzdžiui, finansuodami smurtinio ekstremizmo judėjimus ES valstybėse narėse ir kaimyninėse šalyse. Šie finansiniai srautai turi būti sustabdyti. |
| --- | --- |

5.21.

Kalbant konkrečiau, ES išorės veiksmai kovos su terorizmu ir valstybės bei visuomenės atsparumo srityje, kaip nurodyta ES visuotinės užsienio ir saugumo politikos strategijoje, pabrėžia būtinybę skatinti kultūrų ir religijų dialogą, išplečiant partnerystes su tų šalių pilietine visuomene, socialinėmis organizacijomis, religinėmis bendruomenėmis ir privačiuoju sektoriumi. Kyla didelė rizika, kad pilietinės visuomenės pastangos nebus vaisingos, nes išorės subjektai trečiosiose šalyse daro didelę įtaką, pavyzdžiui, finansuodami smurtinio ekstremizmo judėjimus ES valstybėse narėse ir kaimyninėse šalyse. Šie finansiniai srautai turi būti sustabdyti.

2017 m. gruodžio 6 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Georges DASSIS

---

(1)  Kvietimas teikti pasiūlymus buvo paskelbtas spalio 4 d.: http://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/opportunities/isfp/topics/isfp-2017-ag-csep.html

1

(2)  Informacijos apie radikalizaciją tinklas – tai ES finansuojamas mokslinių tyrimų projektas, kuriame dalyvauja specialistai iš visos Europos, dirbantys radikalizacijos prevencijos srityje. Išsamesnės informacijos žr.: https://ec.europa.eu/home-affairs/what-we-do/networks/radicalisation_awareness_network_en

2

(3)  Europos strateginių ryšių tinklo tikslas – sudaryti palankesnes sąlygas Europos valstybių narių tinklui dalytis geriausia patirtimi ir įžvalgomis, kaip panaudoti strateginę komunikaciją kovai su smurtiniu ekstremizmu, ir teikti rekomendacijas valstybėms narėms, surengiant nemokamas, individualias ir konfidencialias konsultacijas dėl strateginės komunikacijos taikymo, kad būtų plėtojami jų vidaus pajėgumai, siekiant atremti smurtinio ekstremizmo įtaką reikiamu tempu ir mastu.

3

(4)  Ši sąvoka turėtų būti vartojama atsargiai. Ji apima tokius įvairius reiškinius kaip kairiosios ir dešiniosios pakraipos ekstremizmą ar religinį fundamentalizmą, kai siekiama imtis neteisėtų ar smurtinių veiksmų. Šis terminas gali būti klaidingai aiškinamas ir netinkamai vartojamas politiniais tikslais. Ekstremistinių pažiūrų gali laikytis ir gyventojai, kurie nėra visuomenės paribyje.

4

(5)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=COM:2013:0941:FIN.

5

(6)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=COM%3A2016%3A379%3AFIN

6

(7)  Pavyzdžiui, dėl baudžiamosios teisenos (2015 m. lapkričio mėn.), dėl jaunimo ir radikalizacijos (2016 m. birželio mėn.), dėl medijų raštingumo ir kritinio mąstymo (2016 m. birželio mėn.), ir radikalizacijos, dėl kurios kyla smurtinio ekstremizmo pavojus, prevencijos (2016 m. lapkričio mėn.).

7

(8)  OL C 17, 2017 1 18, p. 33.

8

(9)  COM(2015) 185 final, COM(2013) 941 final.

9

final

final

(10)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9646-2017-INIT/lt/pdf

10

(11)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX:52016DC0379

11

(12)  Taip pat žr. http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/583124/IPOL_STU(2017)583124_EN.pdf.

12

(13)  OL C 218, 2011 7 23, p. 91 ir OL C 211, 2008 8 19, p. 61.

13

(14)  OL C 34, 2017 2 2, p. 58.

14

(15)  Dėl vietos lygmens priemonių žr. RK nuomonę „Kova su radikalėjimu ir smurtiniu ekstremizmu. Prevencijos mechanizmai vietos ir regionų lygmeniu“, OL C 17, 2017 1 18, p. 33.

15

(16)  Paryžiaus deklaracija

16

(17)  OL C 211, 2008 8 19, p. 61.

17

(18)  OL C 170, 2014 6 5, p. 23

18

OL C 173, 2017 5 31, p. 15.

(19)  OL C 125, 2017 4 21, p. 40.

19

(20)  OL C 218, 2011 7 23, p. 91

20

---

| 11.4.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 129/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 129/18

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Pilietinės visuomenės indėlis rengiant visapusišką ES maisto politiką“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2018/C 129/04)

| Pranešėjas: | Peter SCHMIDT |
| --- | --- |

Pranešėjas:

Peter SCHMIDT

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2017 2 23 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2017 11 21 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2017 12 6 |
| Plenarinė sesija Nr. | 530 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 131 / 3 / 7 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2017 2 23

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2017 11 21

Priimta plenarinėje sesijoje

2017 12 6

Plenarinė sesija Nr.

530

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

131 / 3 / 7

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK pakartoja savo raginimą parengti visapusišką ES maisto politiką, siekiant užtikrinti sveiką mitybą iš tvarių maisto sistemų, susieti žemės ūkį su mitybos ir ekosistemų funkcijomis ir užtikrinti tiekimo grandines, kuriomis būtų apsaugota visų Europos visuomenės sluoksnių sveikata. Visapusiška ES maisto politika turėtų pagerinti su maistu susijusių politikos sričių nuoseklumą, atkurti maisto vertę ir skatinti ilgalaikį perėjimą nuo maisto produktų gamybos našumo ir vartotojiškumo didinimo prie pilietiško požiūrio į maistą. |
| --- | --- |

1.1.

EESRK pakartoja savo raginimą parengti visapusišką ES maisto politiką, siekiant užtikrinti sveiką mitybą iš tvarių maisto sistemų, susieti žemės ūkį su mitybos ir ekosistemų funkcijomis ir užtikrinti tiekimo grandines, kuriomis būtų apsaugota visų Europos visuomenės sluoksnių sveikata. Visapusiška ES maisto politika turėtų pagerinti su maistu susijusių politikos sričių nuoseklumą, atkurti maisto vertę ir skatinti ilgalaikį perėjimą nuo maisto produktų gamybos našumo ir vartotojiškumo didinimo prie pilietiško požiūrio į maistą.

| 1.2. | Dabartinė ES politikos programa nėra tinkama perėjimui prie tvaresnės maisto politikos siekiant veiksmingai įgyvendinti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus ir užtikrinti teisę į maistą ir kitas žmogaus teises. Dabartinės politikos programos galbūt buvo tinkamos sėkmingai spręsti individualias problemas, tačiau jos neužtikrina bendro suderinamumo, reikalingo sprendžiant įvairius iššūkius, kuriuos pasaulio ir ES maisto sistemos patirs ateityje. EESRK pabrėžia, kad esamas ES politikos priemones reikia pertvarkyti ir suderinti siekiant sukurti aplinkos, ekonomikos ir socialiniais bei kultūriniais aspektais tvarias maisto sistemas. Be to, EESRK dar kartą pabrėžia, kad visuotinė maisto politika turėtų papildyti, o ne pakeisti pertvarkytą BŽŪP (1). |
| --- | --- |

1.2.

Dabartinė ES politikos programa nėra tinkama perėjimui prie tvaresnės maisto politikos siekiant veiksmingai įgyvendinti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus ir užtikrinti teisę į maistą ir kitas žmogaus teises. Dabartinės politikos programos galbūt buvo tinkamos sėkmingai spręsti individualias problemas, tačiau jos neužtikrina bendro suderinamumo, reikalingo sprendžiant įvairius iššūkius, kuriuos pasaulio ir ES maisto sistemos patirs ateityje. EESRK pabrėžia, kad esamas ES politikos priemones reikia pertvarkyti ir suderinti siekiant sukurti aplinkos, ekonomikos ir socialiniais bei kultūriniais aspektais tvarias maisto sistemas. Be to, EESRK dar kartą pabrėžia, kad visuotinė maisto politika turėtų papildyti, o ne pakeisti pertvarkytą BŽŪP (1).

| 1.3. | EESRK pabrėžia, kad reikia remti kultūrą, kurioje vertinama maisto svarba mitybai ir kultūrai, taip pat ir jo socialinis bei aplinkosauginis poveikis. Šiuo požiūriu didelė maisto produktų ir regioninių bei vietos tradicinių gaminių įvairovė ES yra tikras turtas ir kaip toks turėtų būti labai vertinamas. Visapusiška maisto politika turėtų didinti vartotojų maisto vertės suvokimą, skatinti maisto švaistymo prevenciją ir jo mažinimą ir padėti permąstyti maisto kainą ir ją sureguliuoti remiantis kitomis vertybėmis. Visų pirma ji turėtų užtikrinti sąžiningas kainas gamintojams, kad žemės ūkis išliktų rentabilus. |
| --- | --- |

1.3.

EESRK pabrėžia, kad reikia remti kultūrą, kurioje vertinama maisto svarba mitybai ir kultūrai, taip pat ir jo socialinis bei aplinkosauginis poveikis. Šiuo požiūriu didelė maisto produktų ir regioninių bei vietos tradicinių gaminių įvairovė ES yra tikras turtas ir kaip toks turėtų būti labai vertinamas. Visapusiška maisto politika turėtų didinti vartotojų maisto vertės suvokimą, skatinti maisto švaistymo prevenciją ir jo mažinimą ir padėti permąstyti maisto kainą ir ją sureguliuoti remiantis kitomis vertybėmis. Visų pirma ji turėtų užtikrinti sąžiningas kainas gamintojams, kad žemės ūkis išliktų rentabilus.

| 1.4. | EESRK pabrėžia, kad visoms maisto tiekimo grandinės suinteresuotosios šalims tenka atitinkamas vaidmuo plėtojant visapusišką sistemą, kad būtų galima užtikrinti teisingą paskirstymą visoje grandinėje. Nė vienas sektorius negali to padaryti vienas pats. Visapusiška maisto politika turėtų pasinaudoti pramonės ir mažmeninės prekybos sektoriaus galia siekiant paspartinti vartotojų perėjimą prie tausaus vartojimo. Pereinant prie tvarių maisto sistemų reikalingas ir ryžtingas vartotojų įsipareigojimas palaikyti pilietišką požiūrį į maistą. Tai taip pat reiškia, kad visapusiška maisto politika privalo užtikrinti, kad Europos žemės ūkio ir maisto produktų sektoriaus parduodami produktai atitiktų tokį kokybės lygį, kad jie išliktų populiariausias beveik visų vartotojų pasirinkimas. |
| --- | --- |

1.4.

EESRK pabrėžia, kad visoms maisto tiekimo grandinės suinteresuotosios šalims tenka atitinkamas vaidmuo plėtojant visapusišką sistemą, kad būtų galima užtikrinti teisingą paskirstymą visoje grandinėje. Nė vienas sektorius negali to padaryti vienas pats. Visapusiška maisto politika turėtų pasinaudoti pramonės ir mažmeninės prekybos sektoriaus galia siekiant paspartinti vartotojų perėjimą prie tausaus vartojimo. Pereinant prie tvarių maisto sistemų reikalingas ir ryžtingas vartotojų įsipareigojimas palaikyti pilietišką požiūrį į maistą. Tai taip pat reiškia, kad visapusiška maisto politika privalo užtikrinti, kad Europos žemės ūkio ir maisto produktų sektoriaus parduodami produktai atitiktų tokį kokybės lygį, kad jie išliktų populiariausias beveik visų vartotojų pasirinkimas.

| 1.5. | EESRK pripažįsta, kad vietos ir regionų lygiu įgyvendinama vis daugiau iniciatyvų, skirtų remti alternatyvias maisto sistemas. Šios iniciatyvos leidžia užmegzti glaudesnius gamintojų ir vartotojų ryšius, atverti galimybių vietos įmonėms ir sukurti naujų darbo vietų bei atkurti bendruomenių sąsają su savo maistu. EESRK taip pat atkreipia dėmesį į miestų vaidmenį plėtojant labiau integruotą maisto politiką. Visapusiška maisto politika turėtų remtis bendru valdymu visais lygmenimis – vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos – jį skatinti ir plėtoti. Tai sukurtų sistemą, kuri suteiktų galimybių įgyvendinti šias iniciatyvas, nepaisant jų apimties. |
| --- | --- |

1.5.

EESRK pripažįsta, kad vietos ir regionų lygiu įgyvendinama vis daugiau iniciatyvų, skirtų remti alternatyvias maisto sistemas. Šios iniciatyvos leidžia užmegzti glaudesnius gamintojų ir vartotojų ryšius, atverti galimybių vietos įmonėms ir sukurti naujų darbo vietų bei atkurti bendruomenių sąsają su savo maistu. EESRK taip pat atkreipia dėmesį į miestų vaidmenį plėtojant labiau integruotą maisto politiką. Visapusiška maisto politika turėtų remtis bendru valdymu visais lygmenimis – vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos – jį skatinti ir plėtoti. Tai sukurtų sistemą, kuri suteiktų galimybių įgyvendinti šias iniciatyvas, nepaisant jų apimties.

| 1.6. | EESRK ragina sukurti naują pažangią tvaraus maisto ženklinimo sistemą. Iki šiol ženklinimo sistemoje daugiausia dėmesio buvo skiriama teiginiams apie maistingumą ir kitą su sveikata susijusią informaciją, tačiau EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad didėja susirūpinimas dėl nepakankamo vartotojų informavimo apie maisto produktų daromą poveikį aplinkai ir visuomenei. Maisto pramonės atstovai žino, kad iki tam tikro lygio jie gali kovoti su poveikiu aplinkai, tačiau galiausiai reikia įtraukti vartotojus ir teikti reikiamą informaciją. |
| --- | --- |

1.6.

EESRK ragina sukurti naują pažangią tvaraus maisto ženklinimo sistemą. Iki šiol ženklinimo sistemoje daugiausia dėmesio buvo skiriama teiginiams apie maistingumą ir kitą su sveikata susijusią informaciją, tačiau EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad didėja susirūpinimas dėl nepakankamo vartotojų informavimo apie maisto produktų daromą poveikį aplinkai ir visuomenei. Maisto pramonės atstovai žino, kad iki tam tikro lygio jie gali kovoti su poveikiu aplinkai, tačiau galiausiai reikia įtraukti vartotojus ir teikti reikiamą informaciją.

| 1.7. | Siekdamas paremti visapusiškos sistemos, sujungiančios su maistu susijusias ES politikos sritis, sukūrimą, EESRK siūlo trumpuoju ir (arba) vidutinės trukmės laikotarpiu sukurti tarpsektorinę ir tarpinstitucinę darbo grupę, kurioje dalyvautų įvairūs Komisijos generaliniai direktoratai ir kitos ES institucijos. Ši darbo grupė turėtų parengti maisto tvarumo veiksmų planą siekiant padėti ES įgyvendinti su maistu susijusius darnaus vystymosi tikslus. Veiksmų planas turėtų būti rengiamas remiantis dalyvaujamuoju principu ir šiame procese turėtų dalyvauti visi maisto tiekimo grandinės, pilietinės visuomenės ir akademinio pasaulio suinteresuotieji subjektai. EESRK siūlo sukurti ir išplėsti pilietinei visuomenei skirtą erdvę, kad ji galėtų įsitraukti ir aktyviai dalyvauti šiame procese. |
| --- | --- |

1.7.

Siekdamas paremti visapusiškos sistemos, sujungiančios su maistu susijusias ES politikos sritis, sukūrimą, EESRK siūlo trumpuoju ir (arba) vidutinės trukmės laikotarpiu sukurti tarpsektorinę ir tarpinstitucinę darbo grupę, kurioje dalyvautų įvairūs Komisijos generaliniai direktoratai ir kitos ES institucijos. Ši darbo grupė turėtų parengti maisto tvarumo veiksmų planą siekiant padėti ES įgyvendinti su maistu susijusius darnaus vystymosi tikslus. Veiksmų planas turėtų būti rengiamas remiantis dalyvaujamuoju principu ir šiame procese turėtų dalyvauti visi maisto tiekimo grandinės, pilietinės visuomenės ir akademinio pasaulio suinteresuotieji subjektai. EESRK siūlo sukurti ir išplėsti pilietinei visuomenei skirtą erdvę, kad ji galėtų įsitraukti ir aktyviai dalyvauti šiame procese.

| 1.8. | EESRK ypač rekomenduoja kurti ES tvaraus maisto rezultatų suvestinę, kuri leistų maisto sistemoms kylančius iššūkius spręsti taikant daugiametį požiūrį, tokiu būdu skatinant politikos derinimą įvairiais valdymo lygmenimis. Rezultatų suvestinė pateiktų rodiklius ir tokiu būdu leistų skatinti ir stebėti pažangą siekiant nustatytų tikslų. |
| --- | --- |

1.8.

EESRK ypač rekomenduoja kurti ES tvaraus maisto rezultatų suvestinę, kuri leistų maisto sistemoms kylančius iššūkius spręsti taikant daugiametį požiūrį, tokiu būdu skatinant politikos derinimą įvairiais valdymo lygmenimis. Rezultatų suvestinė pateiktų rodiklius ir tokiu būdu leistų skatinti ir stebėti pažangą siekiant nustatytų tikslų.

| 1.9. | Ilgalaikėje perspektyvoje, taip pat ir atsižvelgiant į darbo grupės išvadas, EESRK ragina Komisiją išnagrinėti galimybes sukurti specialų generalinį direktoratą maisto klausimams, kuris būtų aiškus ES atsakomybės visose su maistu susijusios politikos srityse centras ir būtų reguliavimo, teisės aktų ir prireikus jų vykdymo užtikrinimo šaltinis. Visose ES valstybėse narėse tokią struktūrą atitiktų specialiai maisto klausimams sukurtos ministerijos. |
| --- | --- |

1.9.

Ilgalaikėje perspektyvoje, taip pat ir atsižvelgiant į darbo grupės išvadas, EESRK ragina Komisiją išnagrinėti galimybes sukurti specialų generalinį direktoratą maisto klausimams, kuris būtų aiškus ES atsakomybės visose su maistu susijusios politikos srityse centras ir būtų reguliavimo, teisės aktų ir prireikus jų vykdymo užtikrinimo šaltinis. Visose ES valstybėse narėse tokią struktūrą atitiktų specialiai maisto klausimams sukurtos ministerijos.

2.   Įžanga

| 2.1. | Savo tiriamojoje nuomonėje „Tvaresnės maisto sistemos“, kuri buvo parengta ES Tarybai pirmininkaujančių Nyderlandų prašymu 2016 m., EESRK ragino parengti išsamią maisto politiką siekiant pereiti prie tvaresnių maisto sistemų ir užtikrinti didesnį su maistu susijusių politikos tikslų nuoseklumą (pvz., darni žemės ūkio gamyba, sveika mityba, aplinkos apsauga, sąžiningesni prekybos santykiai ir kt.). Šioje nuomonėje remiamasi ankstesnės nuomonės rekomendacijomis toliau plėtoti visapusiškos sistemos loginį pagrindimą ir jos viziją. |
| --- | --- |

2.1.

Savo tiriamojoje nuomonėje „Tvaresnės maisto sistemos“, kuri buvo parengta ES Tarybai pirmininkaujančių Nyderlandų prašymu 2016 m., EESRK ragino parengti išsamią maisto politiką siekiant pereiti prie tvaresnių maisto sistemų ir užtikrinti didesnį su maistu susijusių politikos tikslų nuoseklumą (pvz., darni žemės ūkio gamyba, sveika mityba, aplinkos apsauga, sąžiningesni prekybos santykiai ir kt.). Šioje nuomonėje remiamasi ankstesnės nuomonės rekomendacijomis toliau plėtoti visapusiškos sistemos loginį pagrindimą ir jos viziją.

| 2.2. | Nuo to laiko taip pat sustiprėjo postūmis plėtoti labiau holistinį požiūrį į maisto politiką. Jungtinės Tautos šį laikotarpį paskelbė veiksmų mitybos srityje dešimtmečiu, pripažindamos, kad reikia pertvarkyti maisto sistemas, kad susiformuotų sveikesnės mitybos įpročiai ir būtų užtikrinta geresnė mityba. Aprūpinimo maistu pasaulyje komiteto aukšto lygio ekspertų grupė dar kartą pabrėžė šį poreikį savo 2017 m. rugsėjo mėn. ataskaitoje (2). ES lygmeniu, Regionų komitetas neseniai priėmė savo nuomonę, kurioje raginama sukurti visapusišką ir darnią ES maisto politiką, kuri susietų įvairias, su maistu susijusias politikos sritis. Tarptautinė tvarių maisto sistemų ekspertų grupė (IPES-Food) taip pat pradėjo trejų metų dalyvavimo principu grindžiamą procesą, kuriame mokslininkai, suinteresuotosios šalys, pilietinės visuomenės organizacijos ir politikai rengia bendros maisto politikos viziją iki 2018 m. Jau dabar didelis skaičius įvairius sektorius apimančių iniciatyvų nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu skatina Europos maisto sistemų pokyčius aktyviai dalyvaujant pilietinei visuomenei. |
| --- | --- |

2.2.

Nuo to laiko taip pat sustiprėjo postūmis plėtoti labiau holistinį požiūrį į maisto politiką. Jungtinės Tautos šį laikotarpį paskelbė veiksmų mitybos srityje dešimtmečiu, pripažindamos, kad reikia pertvarkyti maisto sistemas, kad susiformuotų sveikesnės mitybos įpročiai ir būtų užtikrinta geresnė mityba. Aprūpinimo maistu pasaulyje komiteto aukšto lygio ekspertų grupė dar kartą pabrėžė šį poreikį savo 2017 m. rugsėjo mėn. ataskaitoje (2). ES lygmeniu, Regionų komitetas neseniai priėmė savo nuomonę, kurioje raginama sukurti visapusišką ir darnią ES maisto politiką, kuri susietų įvairias, su maistu susijusias politikos sritis. Tarptautinė tvarių maisto sistemų ekspertų grupė (IPES-Food) taip pat pradėjo trejų metų dalyvavimo principu grindžiamą procesą, kuriame mokslininkai, suinteresuotosios šalys, pilietinės visuomenės organizacijos ir politikai rengia bendros maisto politikos viziją iki 2018 m. Jau dabar didelis skaičius įvairius sektorius apimančių iniciatyvų nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu skatina Europos maisto sistemų pokyčius aktyviai dalyvaujant pilietinei visuomenei.

| 2.3. | EESRK mano, kad DVT įgyvendinimas Europoje yra labai svarbi varomoji jėga, siekiant pereiti prie visapusiško požiūrio, kuris apima įvairias politikos sritis (žemės ūkio, sveikatos, aplinkos, prekybos, vystymosi, inovacijų ir kt.) ir valdymo lygmenis (ES, nacionalinį, vietos) ir užtikrinti tvaresnius maisto gamybos ir vartojimo modelius. Šiuo metu vykstančios diskusijos dėl bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) po 2020 m. taip pat yra puiki galimybė užtikrinti pertvarkytos žemės ūkio politikos ir kitų su maistu susijusių politikos tikslų nuoseklumą (3). |
| --- | --- |

2.3.

EESRK mano, kad DVT įgyvendinimas Europoje yra labai svarbi varomoji jėga, siekiant pereiti prie visapusiško požiūrio, kuris apima įvairias politikos sritis (žemės ūkio, sveikatos, aplinkos, prekybos, vystymosi, inovacijų ir kt.) ir valdymo lygmenis (ES, nacionalinį, vietos) ir užtikrinti tvaresnius maisto gamybos ir vartojimo modelius. Šiuo metu vykstančios diskusijos dėl bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) po 2020 m. taip pat yra puiki galimybė užtikrinti pertvarkytos žemės ūkio politikos ir kitų su maistu susijusių politikos tikslų nuoseklumą (3).

| 2.4. | Kai kurios valstybės narės (pvz., Suomija, Prancūzija, Vokietija, Nyderlandai ir Švedija) įgyvendina vis daugiau su maistu susijusių politikos priemonių sveikatos, aplinkos ir darnumo srityse. EESRK perspėja dėl situacijos, kai skirtingas požiūris atskirose valstybėse narėse gali pradėti kelti grėsmę vartotojams ir įmonėms. EESRK mano, kad tai dar viena priežastis skatinanti sukurti visapusišką sistemą ES lygmeniu. |
| --- | --- |

2.4.

Kai kurios valstybės narės (pvz., Suomija, Prancūzija, Vokietija, Nyderlandai ir Švedija) įgyvendina vis daugiau su maistu susijusių politikos priemonių sveikatos, aplinkos ir darnumo srityse. EESRK perspėja dėl situacijos, kai skirtingas požiūris atskirose valstybėse narėse gali pradėti kelti grėsmę vartotojams ir įmonėms. EESRK mano, kad tai dar viena priežastis skatinanti sukurti visapusišką sistemą ES lygmeniu.

3.   Diagnozė – kas neveikia pagal dabartinę politikos programą

| 3.1. | Vis daugėja mokslinių įrodymų, susijusių su maisto poveikiu sveikatai, aplinkai ir visai visuomenei. Apsirūpinimo maistu situacija, kurią siekiant išspręsti buvo sukurta BŽŪP, tampa vis sudėtingesnė. Dėl BŽŪP ir augančių pajamų ir patobulintų gamybos metodų žemės ūkio sektoriuje, Europa trūkumų nepatiria. Maisto sektoriuje darbo vietų ir vertės šaltinis yra ne žemė ir jūra, o gamyklos, mažmeninė prekyba ir maitinimo paslaugos. Sveikatos darbotvarkėje nagrinėjamos ne tik nepakankamo vartojimo problemos: socialinės nelygybės nulemta netinkama mityba ir „naujas“ maisto stygius vis dar nepraranda aktualumo, tačiau šias problemas nusveria plačiai paplitusios neužkrečiamos ligos. Tarp jų yra širdies ligos, insultas, diabetas ir nutukimas. Širdies ir kraujagyslių ligos (ŠKL) sukelia 1,8 mln. mirčių per metus ES – tai sudaro 37 % visų mirčių ES (4). 2015 m. beveik 49 mln. žmonių ES sirgo širdies ir kraujagyslių ligomis. |
| --- | --- |

3.1.

Vis daugėja mokslinių įrodymų, susijusių su maisto poveikiu sveikatai, aplinkai ir visai visuomenei. Apsirūpinimo maistu situacija, kurią siekiant išspręsti buvo sukurta BŽŪP, tampa vis sudėtingesnė. Dėl BŽŪP ir augančių pajamų ir patobulintų gamybos metodų žemės ūkio sektoriuje, Europa trūkumų nepatiria. Maisto sektoriuje darbo vietų ir vertės šaltinis yra ne žemė ir jūra, o gamyklos, mažmeninė prekyba ir maitinimo paslaugos. Sveikatos darbotvarkėje nagrinėjamos ne tik nepakankamo vartojimo problemos: socialinės nelygybės nulemta netinkama mityba ir „naujas“ maisto stygius vis dar nepraranda aktualumo, tačiau šias problemas nusveria plačiai paplitusios neužkrečiamos ligos. Tarp jų yra širdies ligos, insultas, diabetas ir nutukimas. Širdies ir kraujagyslių ligos (ŠKL) sukelia 1,8 mln. mirčių per metus ES – tai sudaro 37 % visų mirčių ES (4). 2015 m. beveik 49 mln. žmonių ES sirgo širdies ir kraujagyslių ligomis.

| 3.2. | Europos socialinė raida taip pat labai pakeitė maisto produktus, skonius ir gastronomiją. Nuo to laiko, kai buvo sukurta BŽŪP, labai pasikeitė vartojimo modeliai ir gyvenimo būdas. Kulinariniai pokyčiai ypač paveikė moteris, nes per visą istoriją – o dažnai ir dabar – joms tenka pagrindinė atsakomybė už maistą namuose. Maisto technologijų pokyčiai turėjo tiek teigiamą, tiek ir neigiamą socialinį poveikį. Maisto pasirinkimas galbūt padidėjo, tačiau įvairiapusiškas ir turtingas Europos kulinarinis paveldas iš dalies susilpnėjo. Dideli maisto įmonių rinkodaros biudžetai paskatino vartotojus valgyti labai perdirbtus maisto produktus. Pramonės duomenys rodo, kad belgai, pavyzdžiui, du trečdalius savo suvartojamų kalorijų gauna iš perdirbtų ir supakuotų maisto produktų – netgi daugiau nei britai (5). Visuomenės sveikatos tarnyboms susirūpinimą kelia pernelyg didelis daug druskos, cukraus ir riebalų turinčių perdirbtų maisto produktų vartojimas. Šie produktai dažnai yra pigūs, todėl patrauklūs mažas pajamas turintiems žmonėms, kurių sveikata ir taip yra blogesnė nei vidutinė. Taigi mityba didina socialinę nelygybę Europoje (6). Didžiojo nuosmukio laikotarpiu ir po jo Europoje padidėjo labdaringas maisto produktų dovanojimas. Tačiau tokia neatidėliotina pagalba maistu neturi pakeisti Europos kovos su socialine nelygybe, kuri lemia su mityba susijusius sveikatos sutrikimus. |
| --- | --- |

3.2.

Europos socialinė raida taip pat labai pakeitė maisto produktus, skonius ir gastronomiją. Nuo to laiko, kai buvo sukurta BŽŪP, labai pasikeitė vartojimo modeliai ir gyvenimo būdas. Kulinariniai pokyčiai ypač paveikė moteris, nes per visą istoriją – o dažnai ir dabar – joms tenka pagrindinė atsakomybė už maistą namuose. Maisto technologijų pokyčiai turėjo tiek teigiamą, tiek ir neigiamą socialinį poveikį. Maisto pasirinkimas galbūt padidėjo, tačiau įvairiapusiškas ir turtingas Europos kulinarinis paveldas iš dalies susilpnėjo. Dideli maisto įmonių rinkodaros biudžetai paskatino vartotojus valgyti labai perdirbtus maisto produktus. Pramonės duomenys rodo, kad belgai, pavyzdžiui, du trečdalius savo suvartojamų kalorijų gauna iš perdirbtų ir supakuotų maisto produktų – netgi daugiau nei britai (5). Visuomenės sveikatos tarnyboms susirūpinimą kelia pernelyg didelis daug druskos, cukraus ir riebalų turinčių perdirbtų maisto produktų vartojimas. Šie produktai dažnai yra pigūs, todėl patrauklūs mažas pajamas turintiems žmonėms, kurių sveikata ir taip yra blogesnė nei vidutinė. Taigi mityba didina socialinę nelygybę Europoje (6). Didžiojo nuosmukio laikotarpiu ir po jo Europoje padidėjo labdaringas maisto produktų dovanojimas. Tačiau tokia neatidėliotina pagalba maistu neturi pakeisti Europos kovos su socialine nelygybe, kuri lemia su mityba susijusius sveikatos sutrikimus.

| 3.3. | Maisto produktų poveikis aplinkai yra įrodytas ir pripažįstamas. Klimato kaitos grėsmė yra pripažinta, ir ES tvirtai parėmė 2015 m. Paryžiuje priimtą bendrąją klimato kaitos konvenciją. ES taip pat užtikrino geresnį aplinkos reglamentavimą ir žalos prevenciją, pavyzdžiui, įgyvendinant Vandens pagrindų direktyvą. Vis dėlto europiečių mėgstamas maistas skatina vartojimo modelius, kurie susiję su dideliu paslėptu arba „netiesioginiu“ vandens naudojimu, keliančiu grėsmę valstybėms narėms (7) ir reikalaujančiu labiau integruoto požiūrio į žemę, ūkininkavimą ir vandenį (8). Susirūpinimą kelia tai, kad Europos dirvožemis taip pat yra pažeidžiamas. Pagal ES Jungtinio tyrimų centro parengtą modelį, vandens sukeliama dirvožemio erozija apima ES 27 valstybių narių 130 mln. ha žemės plotą; beveik 20 % žemės ploto per metus praranda daugiau kaip 10 t/ha dirvožemio (9). Biologinės įvairovės praradimas stebimas tiek sausumoje, tiek jūroje, kur, remiantis pranešimais, išteklių įvairovei daromas spaudimas (10). Nepaisant to, valstybės narės ir toliau pataria vartotojams maistingumo sumetimais valgyti žuvį, neatsižvelgdamos į pasekmes aplinkai. |
| --- | --- |

3.3.

Maisto produktų poveikis aplinkai yra įrodytas ir pripažįstamas. Klimato kaitos grėsmė yra pripažinta, ir ES tvirtai parėmė 2015 m. Paryžiuje priimtą bendrąją klimato kaitos konvenciją. ES taip pat užtikrino geresnį aplinkos reglamentavimą ir žalos prevenciją, pavyzdžiui, įgyvendinant Vandens pagrindų direktyvą. Vis dėlto europiečių mėgstamas maistas skatina vartojimo modelius, kurie susiję su dideliu paslėptu arba „netiesioginiu“ vandens naudojimu, keliančiu grėsmę valstybėms narėms (7) ir reikalaujančiu labiau integruoto požiūrio į žemę, ūkininkavimą ir vandenį (8). Susirūpinimą kelia tai, kad Europos dirvožemis taip pat yra pažeidžiamas. Pagal ES Jungtinio tyrimų centro parengtą modelį, vandens sukeliama dirvožemio erozija apima ES 27 valstybių narių 130 mln. ha žemės plotą; beveik 20 % žemės ploto per metus praranda daugiau kaip 10 t/ha dirvožemio (9). Biologinės įvairovės praradimas stebimas tiek sausumoje, tiek jūroje, kur, remiantis pranešimais, išteklių įvairovei daromas spaudimas (10). Nepaisant to, valstybės narės ir toliau pataria vartotojams maistingumo sumetimais valgyti žuvį, neatsižvelgdamos į pasekmes aplinkai.

| 3.4. | Ekonominiu požiūriu 60 pastarųjų metų laikomi sėkmingais. Maisto yra visur. Vidutinė namų ūkių maistui skiriamų išlaidų dalis sumažėjo nuo 30 % iki 15 % Kainos tapo konkurencingesnės susikūrus didiesiems mažmeninės prekybos maisto produktais tinklams. Tačiau dabar ekonomistai kelia klausimą, ar maisto kainos atspindi tikrą gamybos kainą, ir ar jos visiškai atspindi tam tikras išlaidas. EESRK su susidomėjimu atkreipia dėmesį į Maisto ir žemės ūkio organizacijos vykdomą darbą dėl išsamios išlaidų apskaitos žemės ūkyje (11). Galios disbalansas maisto tiekimo grandinėje taip pat padidėjo ir lėmė nesąžiningos prekybos praktiką ir su tuo susijusias pasekmes (12), o ūkininkams tenkanti vartotojų mokamos kainos dalis sumažėjo. |
| --- | --- |

3.4.

Ekonominiu požiūriu 60 pastarųjų metų laikomi sėkmingais. Maisto yra visur. Vidutinė namų ūkių maistui skiriamų išlaidų dalis sumažėjo nuo 30 % iki 15 % Kainos tapo konkurencingesnės susikūrus didiesiems mažmeninės prekybos maisto produktais tinklams. Tačiau dabar ekonomistai kelia klausimą, ar maisto kainos atspindi tikrą gamybos kainą, ir ar jos visiškai atspindi tam tikras išlaidas. EESRK su susidomėjimu atkreipia dėmesį į Maisto ir žemės ūkio organizacijos vykdomą darbą dėl išsamios išlaidų apskaitos žemės ūkyje (11). Galios disbalansas maisto tiekimo grandinėje taip pat padidėjo ir lėmė nesąžiningos prekybos praktiką ir su tuo susijusias pasekmes (12), o ūkininkams tenkanti vartotojų mokamos kainos dalis sumažėjo.

| 3.5. | Dėl perprodukcijos sumažėjo kainos, bet kartu buvo institucionalizuotas maisto švaistymas. Pasaulio šalyse, kur vartotojų pajamos yra žemos, iššvaistoma apie 8 % maisto, o ES vartotojai išmeta apie trečdalį įsigyto maisto. ES finansuojamo FUSIONS projekto pateiktais vertinimais, kasmet ES iššvaistoma 88 mln. tonų maisto, kainuojančio 143 mlrd. EUR (13). Tačiau šis kultūrinis maisto švaistymo aspektas visapusiškai nesprendžiamas nei žiedinės ekonomikos koncepcijoje, nei „Efektyvaus išteklių naudojimo Europos plane“, kurie yra svarbūs vertinant maistą, kaip materinį vienetą, tačiau juose neatsižvelgiama nei į jo vertę vartotojams, nei į maisto kultūrinę vertę. Europos uždavinys – sukurti naują pilietiško požiūrio į maistą koncepciją, kurioje pagrindinis dėmesys būtų skiriamas darnų vystymąsi skatinančiam maistui. |
| --- | --- |

3.5.

Dėl perprodukcijos sumažėjo kainos, bet kartu buvo institucionalizuotas maisto švaistymas. Pasaulio šalyse, kur vartotojų pajamos yra žemos, iššvaistoma apie 8 % maisto, o ES vartotojai išmeta apie trečdalį įsigyto maisto. ES finansuojamo FUSIONS projekto pateiktais vertinimais, kasmet ES iššvaistoma 88 mln. tonų maisto, kainuojančio 143 mlrd. EUR (13). Tačiau šis kultūrinis maisto švaistymo aspektas visapusiškai nesprendžiamas nei žiedinės ekonomikos koncepcijoje, nei „Efektyvaus išteklių naudojimo Europos plane“, kurie yra svarbūs vertinant maistą, kaip materinį vienetą, tačiau juose neatsižvelgiama nei į jo vertę vartotojams, nei į maisto kultūrinę vertę. Europos uždavinys – sukurti naują pilietiško požiūrio į maistą koncepciją, kurioje pagrindinis dėmesys būtų skiriamas darnų vystymąsi skatinančiam maistui.

| 3.6. | Mokslininkų ir žemės ūkio maisto produktų sektoriaus pateikti duomenys ir atlikti tyrimai pagerino mūsų supratimą apie Europos maisto sistemų poveikį visuomenei, aplinkai ir sveikatai. Kartu, tai rodo, kad reikalingas labiau integruotas požiūris. Dabartinės politikos programos galbūt buvo tinkamos sėkmingai spręsti individualias problemas, tačiau jos neužtikrina bendro suderinamumo, reikalingo sprendžiant įvairius iššūkius, kuriuos pasaulio ir ES maisto sistemos patirs ateityje. Įvairių, su maistu susijusių sričių politika dažnai formuojama izoliuotai ir jai dažnai trūksta nuoseklumo. Įvairių valdymo lygmenų politika taip pat nėra tarpusavyje derinama. Vienas iš pavyzdžių, rodančių labiau integruoto požiūrio reikalingumą, yra atsparumas antimikrobinėms medžiagoms, paplitęs dėl nuolatinio antibiotikų naudojimo gyvulininkystėje ir dabar keliantis grėsmę žmonių sveikatai. Su šiuo klausimu susijusią integruotos maisto politikos svarbą savo pranešime pabrėžė ir Komisijos narys V. Andriukaitis. Kitas pavyzdys – konfliktas, susijęs su žemės naudojimu maisto reikmėms ir žemės naudojimu energijos gamybai, būstui ir kitiems tikslams. Maisto švaistymas taip pat yra iš dalies gamybos našumo padarinys; sistemoje yra pastovus ir labai didelis maisto srautas. Apeliuojant į racionalią vartotojų elgseną šios problemos išspręsti neįmanoma. |
| --- | --- |

3.6.

Mokslininkų ir žemės ūkio maisto produktų sektoriaus pateikti duomenys ir atlikti tyrimai pagerino mūsų supratimą apie Europos maisto sistemų poveikį visuomenei, aplinkai ir sveikatai. Kartu, tai rodo, kad reikalingas labiau integruotas požiūris. Dabartinės politikos programos galbūt buvo tinkamos sėkmingai spręsti individualias problemas, tačiau jos neužtikrina bendro suderinamumo, reikalingo sprendžiant įvairius iššūkius, kuriuos pasaulio ir ES maisto sistemos patirs ateityje. Įvairių, su maistu susijusių sričių politika dažnai formuojama izoliuotai ir jai dažnai trūksta nuoseklumo. Įvairių valdymo lygmenų politika taip pat nėra tarpusavyje derinama. Vienas iš pavyzdžių, rodančių labiau integruoto požiūrio reikalingumą, yra atsparumas antimikrobinėms medžiagoms, paplitęs dėl nuolatinio antibiotikų naudojimo gyvulininkystėje ir dabar keliantis grėsmę žmonių sveikatai. Su šiuo klausimu susijusią integruotos maisto politikos svarbą savo pranešime pabrėžė ir Komisijos narys V. Andriukaitis. Kitas pavyzdys – konfliktas, susijęs su žemės naudojimu maisto reikmėms ir žemės naudojimu energijos gamybai, būstui ir kitiems tikslams. Maisto švaistymas taip pat yra iš dalies gamybos našumo padarinys; sistemoje yra pastovus ir labai didelis maisto srautas. Apeliuojant į racionalią vartotojų elgseną šios problemos išspręsti neįmanoma.

| 3.7. | Jei ES šiandien „atgimtų“, ji sukurtų visapusišką maisto politiką, kuria siekiama užtikrinti tvarią mitybą iš tvarių maisto sistemų, susieti žemės ūkį su mitybos ir ekosistemų funkcijomis, ir užtikrinti tiekimo grandines, kuriomis būtų apsaugota visų Europos visuomenės sluoksnių sveikata (14). Politikos uždavinys – kaip paskatinti būtinus pokyčius. Istoriškai ES politika formavosi demokratinių pokyčių procese, kuriam būdingi staigesni pokyčiai, susiję su įvairiomis krizėmis, pavyzdžiui, maisto saugos 2000 m. ir arklienos skandalu 2013–2015 m. |
| --- | --- |

3.7.

Jei ES šiandien „atgimtų“, ji sukurtų visapusišką maisto politiką, kuria siekiama užtikrinti tvarią mitybą iš tvarių maisto sistemų, susieti žemės ūkį su mitybos ir ekosistemų funkcijomis, ir užtikrinti tiekimo grandines, kuriomis būtų apsaugota visų Europos visuomenės sluoksnių sveikata (14). Politikos uždavinys – kaip paskatinti būtinus pokyčius. Istoriškai ES politika formavosi demokratinių pokyčių procese, kuriam būdingi staigesni pokyčiai, susiję su įvairiomis krizėmis, pavyzdžiui, maisto saugos 2000 m. ir arklienos skandalu 2013–2015 m.

4.   Pilietinės visuomenės vaidmuo plėtojant tvaresnę maisto politiką

| 4.1. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad didelė Europos visuomenės dalis pripažįsta naujus struktūrinius iššūkius, kylančius ES maisto politikos srityje. ES galėtų pereiti nuo prisitaikymo ir reagavimo politikos prie aktyvių veiksmų koncepcijos. Savo ankstesnėse nuomonėse RK nustatė svarbius precedentus. Sprendžiant kaimo vietovėms rūpimus klausimus reikėtų atsižvelgti į atsiradusį naują interesą sukurti geresnę maisto politiką ES miestams ir savivaldybėms. Daugelis Europos miestų dalyvauja maisto politikos tarybų, tvarumui skirtų miestų tinklų ir (arba) kovos su klimato kaita veiksmuose, ir Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) Sveikų miestų programoje. 2015 m. spalio 15 d. pasirašytas Milano miestų maisto politikos paktas atspindi šį interesą. |
| --- | --- |

4.1.

EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad didelė Europos visuomenės dalis pripažįsta naujus struktūrinius iššūkius, kylančius ES maisto politikos srityje. ES galėtų pereiti nuo prisitaikymo ir reagavimo politikos prie aktyvių veiksmų koncepcijos. Savo ankstesnėse nuomonėse RK nustatė svarbius precedentus. Sprendžiant kaimo vietovėms rūpimus klausimus reikėtų atsižvelgti į atsiradusį naują interesą sukurti geresnę maisto politiką ES miestams ir savivaldybėms. Daugelis Europos miestų dalyvauja maisto politikos tarybų, tvarumui skirtų miestų tinklų ir (arba) kovos su klimato kaita veiksmuose, ir Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) Sveikų miestų programoje. 2015 m. spalio 15 d. pasirašytas Milano miestų maisto politikos paktas atspindi šį interesą.

| 4.2. | Pastaraisiais metais, siekiant iš naujo susieti gamintojus ir vartotojus ir perkelti žemės ūkio ir maisto gamybą, įvairiais būdais pradėtos reorganizuoti maisto tiekimo sistemos. Pavyzdžiui, užsiimama bendruomenių remiama žemės ūkio veikla, kuriamos trumposios tiekimo grandinės, alternatyvūs maisto tinklai, vietos ūkininkavimo sistemos ir vykdomas tiesioginis pardavimas. Vartotojų kooperatyvai taip pat gali atlikti labai svarbų vaidmenį, užtikrinant stiprų ryšį su bendruomene ir skiriant daug dėmesio socialiniams, švietimo ir aplinkosaugos klausimams. Viešosios įstaigos turi parengtas programas, kurios taip pat yra šio proceso dalis, pavyzdžiui, vykdant viešųjų pirkimų programas mokyklose ir ligoninėse, kurių metu skatinami ekologiški vietoje pagaminti maisto produktai, kaip antai Danijoje ir Malmės mieste, Švedijoje. Tai atitinka ES žiedinės ekonomikos požiūrį. |
| --- | --- |

4.2.

Pastaraisiais metais, siekiant iš naujo susieti gamintojus ir vartotojus ir perkelti žemės ūkio ir maisto gamybą, įvairiais būdais pradėtos reorganizuoti maisto tiekimo sistemos. Pavyzdžiui, užsiimama bendruomenių remiama žemės ūkio veikla, kuriamos trumposios tiekimo grandinės, alternatyvūs maisto tinklai, vietos ūkininkavimo sistemos ir vykdomas tiesioginis pardavimas. Vartotojų kooperatyvai taip pat gali atlikti labai svarbų vaidmenį, užtikrinant stiprų ryšį su bendruomene ir skiriant daug dėmesio socialiniams, švietimo ir aplinkosaugos klausimams. Viešosios įstaigos turi parengtas programas, kurios taip pat yra šio proceso dalis, pavyzdžiui, vykdant viešųjų pirkimų programas mokyklose ir ligoninėse, kurių metu skatinami ekologiški vietoje pagaminti maisto produktai, kaip antai Danijoje ir Malmės mieste, Švedijoje. Tai atitinka ES žiedinės ekonomikos požiūrį.

| 4.3. | Glaudesni ryšiai tarp gamintojų ir vartotojų, labiau lokalizuotos maisto sistemos ir iniciatyvos „iš apačios į viršų“ galėtų labai prisidėti skatinant sveikesnį ir tvaresnį maisto vartojimą. Pilietinė visuomenė ir vietos bendruomenė stiprina šiuos ryšius – tai matyti iš daugelio tvariam maistui skirtų iniciatyvų Europos miestuose ir miesteliuose. Tačiau šiuo metu ES lygmens politikoje numatyta pernelyg mažai priemonių, kad galėtų pasimokyti iš šios patirties, jau nekalbant apie jų skatinimą, kai šios teikia vilčių. Taigi, visapusiška maisto politika galėtų padėti skatinti ir plėtoti bendrą šių iniciatyvų valdymą. Žemės ūkio įmonės prisitaiko prie rinkos paklausos, tačiau jas riboja žemės ūkio gamybos ypatumai – gamybos pokyčiams reikalingas laikas. |
| --- | --- |

4.3.

Glaudesni ryšiai tarp gamintojų ir vartotojų, labiau lokalizuotos maisto sistemos ir iniciatyvos „iš apačios į viršų“ galėtų labai prisidėti skatinant sveikesnį ir tvaresnį maisto vartojimą. Pilietinė visuomenė ir vietos bendruomenė stiprina šiuos ryšius – tai matyti iš daugelio tvariam maistui skirtų iniciatyvų Europos miestuose ir miesteliuose. Tačiau šiuo metu ES lygmens politikoje numatyta pernelyg mažai priemonių, kad galėtų pasimokyti iš šios patirties, jau nekalbant apie jų skatinimą, kai šios teikia vilčių. Taigi, visapusiška maisto politika galėtų padėti skatinti ir plėtoti bendrą šių iniciatyvų valdymą. Žemės ūkio įmonės prisitaiko prie rinkos paklausos, tačiau jas riboja žemės ūkio gamybos ypatumai – gamybos pokyčiams reikalingas laikas.

| 4.4. | Maisto ekonomika susiduria su dideliais techniniais, finansiniais ir socialiniais (15) iššūkiais, ir tai patvirtina inovacijoms ir technologinei pažangai skirtos svarbios investicijų programos. Europoje yra apie 289 000 maisto gamybos įmonių, tačiau 3 000 iš jų užima beveik pusę ES rinkos (16). Tyrimai rodo, kad atsparioms maisto sistemoms būtina išlaikyti stambias ir smulkias žemės ūkio įmones. Tarp didžiausių Europos maisto pramonės įmonių ir MVĮ sektoriaus glūdi didžiulė praraja. Socialinė Europa galėtų jas geriau integruoti. Skaitmeninė ekonomika suteikia galimybių sukurti glaudesnius vartotojų ir gamintojų ryšius. Verslo sektorius palankiai vertina pažangią lyderystę darnumo srityje ir pageidautų aiškiai apibrėžtų sistemų. |
| --- | --- |

4.4.

Maisto ekonomika susiduria su dideliais techniniais, finansiniais ir socialiniais (15) iššūkiais, ir tai patvirtina inovacijoms ir technologinei pažangai skirtos svarbios investicijų programos. Europoje yra apie 289 000 maisto gamybos įmonių, tačiau 3 000 iš jų užima beveik pusę ES rinkos (16). Tyrimai rodo, kad atsparioms maisto sistemoms būtina išlaikyti stambias ir smulkias žemės ūkio įmones. Tarp didžiausių Europos maisto pramonės įmonių ir MVĮ sektoriaus glūdi didžiulė praraja. Socialinė Europa galėtų jas geriau integruoti. Skaitmeninė ekonomika suteikia galimybių sukurti glaudesnius vartotojų ir gamintojų ryšius. Verslo sektorius palankiai vertina pažangią lyderystę darnumo srityje ir pageidautų aiškiai apibrėžtų sistemų.

| 4.5. | Europos piliečiai yra suinteresuoti, kad būtų užtikrinta, jog maistas jiems tiekiamas iš tvarių šaltinių. Ženklinimo sistemos negali suteikti aiškumo jau vien dėl šio klausimo sudėtingumo. Neseniai Karl Falkenberg parengtoje ataskaitoje pasiūlyta, kad Europos maisto „prekės ženklas“ turėtų būti siejamas su tvarumu, kitaip tariant „gyventi gerai ir sąžiningai dalytis atsižvelgiant į planetos galimybes“ (17). Tai reiškia, kad reikia susitelkti ne tik į socialinius, bet ir į aplinkos apsaugos ir ekonominius aspektus. Tam tikri kultūriniai klausimai nepriklauso Europos institucijų kompetencijai, pavyzdžiui, prieštaravimas tarp mokamo (tiekimo grandinėse) ir neapmokamo (privačių namų ūkių virtuvėse) darbo maisto srityje, tačiau Europos maisto sistemoje yra elementų, kurie yra svarbi Europos maisto produktų koncepcijos (arba „prekės ženklo“) dalis. Europa garsėja kulinarijos ir maisto gamybos įvairove. Ši įvairovė turi būti ne tik saugoma, bet ir aktyviai didinama. ES kokybės ženklų (SGN, SKVN, GTG) sistema yra naudinga, tačiau taikoma tik tradiciniams maisto produktams; ji neatsižvelgia į masinės gamybos maisto tendencijas. Karl Falkenberg pasiūlymas siekti teisingumo neabejotinai turėtų reikšti naujas galimybes darbo užmokesčio požiūriu ir sąžiningą elgesį su migrantais, dirbančiais ES maisto gamybos įmonėse. Tai jautrūs, bet svarbūs klausimai, kuriuos sprendžiant visapusiška maisto politika galėtų praktiškai paremti socialinę santarvę Europoje. |
| --- | --- |

4.5.

Europos piliečiai yra suinteresuoti, kad būtų užtikrinta, jog maistas jiems tiekiamas iš tvarių šaltinių. Ženklinimo sistemos negali suteikti aiškumo jau vien dėl šio klausimo sudėtingumo. Neseniai Karl Falkenberg parengtoje ataskaitoje pasiūlyta, kad Europos maisto „prekės ženklas“ turėtų būti siejamas su tvarumu, kitaip tariant „gyventi gerai ir sąžiningai dalytis atsižvelgiant į planetos galimybes“ (17). Tai reiškia, kad reikia susitelkti ne tik į socialinius, bet ir į aplinkos apsaugos ir ekonominius aspektus. Tam tikri kultūriniai klausimai nepriklauso Europos institucijų kompetencijai, pavyzdžiui, prieštaravimas tarp mokamo (tiekimo grandinėse) ir neapmokamo (privačių namų ūkių virtuvėse) darbo maisto srityje, tačiau Europos maisto sistemoje yra elementų, kurie yra svarbi Europos maisto produktų koncepcijos (arba „prekės ženklo“) dalis. Europa garsėja kulinarijos ir maisto gamybos įvairove. Ši įvairovė turi būti ne tik saugoma, bet ir aktyviai didinama. ES kokybės ženklų (SGN, SKVN, GTG) sistema yra naudinga, tačiau taikoma tik tradiciniams maisto produktams; ji neatsižvelgia į masinės gamybos maisto tendencijas. Karl Falkenberg pasiūlymas siekti teisingumo neabejotinai turėtų reikšti naujas galimybes darbo užmokesčio požiūriu ir sąžiningą elgesį su migrantais, dirbančiais ES maisto gamybos įmonėse. Tai jautrūs, bet svarbūs klausimai, kuriuos sprendžiant visapusiška maisto politika galėtų praktiškai paremti socialinę santarvę Europoje.

| 4.6. | Ypač didelį susirūpinimą tėvams ir visuomenės sveikatos tarnyboms kelia nevienodos finansinės investicijos į vaikams skirtus pranešimus apie maisto produktus. PSO nuomone, tai yra prioritetinis klausimas, nes didelė šių žinučių dalis yra susijusi su maisto produktais, kurių sudėtyje yra daug druskos, cukraus ir riebalų (18). Pereinant nuo tradicinių prie skaitmeninių medijų visapusiško požiūrio poreikis auga. Apskaičiuota, kad 2016 m. Vakarų Europoje vien skaitmeninei maisto reklamai buvo išleista 37 mlrd. JAV dolerių (19). EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad neseniai vartotojai ėmė raginti maisto ir mažmeninės prekybos įmones nustoti reklamos ir rinkodaros kampanijų metu naudoti prekės ženklo talismanus reklamuojant maisto produktus, kuriuose yra daug riebalų, druskos ir cukraus. Nesant atitinkamų pramonės veiksmų, Vyriausybės turėtų apsvarstyti galimybę pradėti taikyti reguliavimo priemones (20). |
| --- | --- |

4.6.

Ypač didelį susirūpinimą tėvams ir visuomenės sveikatos tarnyboms kelia nevienodos finansinės investicijos į vaikams skirtus pranešimus apie maisto produktus. PSO nuomone, tai yra prioritetinis klausimas, nes didelė šių žinučių dalis yra susijusi su maisto produktais, kurių sudėtyje yra daug druskos, cukraus ir riebalų (18). Pereinant nuo tradicinių prie skaitmeninių medijų visapusiško požiūrio poreikis auga. Apskaičiuota, kad 2016 m. Vakarų Europoje vien skaitmeninei maisto reklamai buvo išleista 37 mlrd. JAV dolerių (19). EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad neseniai vartotojai ėmė raginti maisto ir mažmeninės prekybos įmones nustoti reklamos ir rinkodaros kampanijų metu naudoti prekės ženklo talismanus reklamuojant maisto produktus, kuriuose yra daug riebalų, druskos ir cukraus. Nesant atitinkamų pramonės veiksmų, Vyriausybės turėtų apsvarstyti galimybę pradėti taikyti reguliavimo priemones (20).

| 4.7. | ES maisto politikos penkiasdešimtmečio tikslas turėtų būti skatinti perėjimą nuo maisto vartotojiškumo (kuriam būdingas švaistymas) prie pilietiško požiūrio į maistą (kuriam būdingas rūpestingumas ir atsakomybė). Pereinant prie tvarios mitybos iš tvarių maisto sistemų reikalingas ir ryžtingas vartotojų įsipareigojimas palaikyti pilietiško požiūrio į maistą koncepciją. EESRK dar kartą primena savo pasiūlymą pradėti Europos masto informavimo ir sąmoningumo didinimo kampaniją maisto vertės tema. Tai būtina siekiant užtikrinti ilgalaikius vartotojų elgsenos pokyčius (21). |
| --- | --- |

4.7.

ES maisto politikos penkiasdešimtmečio tikslas turėtų būti skatinti perėjimą nuo maisto vartotojiškumo (kuriam būdingas švaistymas) prie pilietiško požiūrio į maistą (kuriam būdingas rūpestingumas ir atsakomybė). Pereinant prie tvarios mitybos iš tvarių maisto sistemų reikalingas ir ryžtingas vartotojų įsipareigojimas palaikyti pilietiško požiūrio į maistą koncepciją. EESRK dar kartą primena savo pasiūlymą pradėti Europos masto informavimo ir sąmoningumo didinimo kampaniją maisto vertės tema. Tai būtina siekiant užtikrinti ilgalaikius vartotojų elgsenos pokyčius (21).

5.   Koncepcija – visapusiškos ES maisto politikos tikslai ir struktūra

| 5.1. | Maisto politika yra visa apimanti politika, sukurianti ir remianti maisto sistemų struktūrą, pradedant pirmine gamyba (ūkininkais), gamybos etapu (perdirbimu) ir baigiant vartojimu. Ji išaiškina ir atveria tai, kas paprastai yra nematoma. Kadangi maistas yra neatsiejamas nuo daugelio gyvenimo sričių, pavyzdžiui, švietimo, sveikatos, aplinkos, prekybos, socialinių santykių ir kultūros, visapusiška maisto politika yra vertinga tuo, kad visuomenė gali išaiškinti, ko ji nori ir ką ji gali gauti iš savo maisto sistemos. Ji sujungia tai, kas be jos labai lengvai susiskaidytų ir išsibarstytų. Klausimas ką valgome, kaip valgome, kaip šiuo metu gaminame maistą ir kokia kaina daro poveikį ateičiai. |
| --- | --- |

5.1.

Maisto politika yra visa apimanti politika, sukurianti ir remianti maisto sistemų struktūrą, pradedant pirmine gamyba (ūkininkais), gamybos etapu (perdirbimu) ir baigiant vartojimu. Ji išaiškina ir atveria tai, kas paprastai yra nematoma. Kadangi maistas yra neatsiejamas nuo daugelio gyvenimo sričių, pavyzdžiui, švietimo, sveikatos, aplinkos, prekybos, socialinių santykių ir kultūros, visapusiška maisto politika yra vertinga tuo, kad visuomenė gali išaiškinti, ko ji nori ir ką ji gali gauti iš savo maisto sistemos. Ji sujungia tai, kas be jos labai lengvai susiskaidytų ir išsibarstytų. Klausimas ką valgome, kaip valgome, kaip šiuo metu gaminame maistą ir kokia kaina daro poveikį ateičiai.

| 5.2. | Maisto politika turi didelės įtakos kaimo ir miesto vietovių vystymuisi. Ji kuria darbo vietas visuose susijusiuose sektoriuose, pavyzdžiui, žemės ūkio ir jo techninės infrastruktūros, maisto perdirbimo, transporto, prekybos, pakavimo, mažmeninės prekybos, maitinimo paslaugų ir pan. Ji daro poveikį milijonų ES piliečių pragyvenimo šaltiniui. ES maisto gamybos sektoriuje dirba 4,25 mln. žmonių; sektoriaus apyvarta sudaro 1 098 mlrd. EUR; jame 2,5 mlrd. EUR skiriama moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai ir susidaro 25,2 mlrd. EUR perteklius perdirbto maisto prekyboje (22). Nepaisant maisto svarbos ES ekonomikai, šiuo metu nėra atskiros ES maisto politikos. Vietoj to, maisto sistemas formuoja įvairios skirtingos politikos sistemos, kaip teigiama pirmiau. |
| --- | --- |

5.2.

Maisto politika turi didelės įtakos kaimo ir miesto vietovių vystymuisi. Ji kuria darbo vietas visuose susijusiuose sektoriuose, pavyzdžiui, žemės ūkio ir jo techninės infrastruktūros, maisto perdirbimo, transporto, prekybos, pakavimo, mažmeninės prekybos, maitinimo paslaugų ir pan. Ji daro poveikį milijonų ES piliečių pragyvenimo šaltiniui. ES maisto gamybos sektoriuje dirba 4,25 mln. žmonių; sektoriaus apyvarta sudaro 1 098 mlrd. EUR; jame 2,5 mlrd. EUR skiriama moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai ir susidaro 25,2 mlrd. EUR perteklius perdirbto maisto prekyboje (22). Nepaisant maisto svarbos ES ekonomikai, šiuo metu nėra atskiros ES maisto politikos. Vietoj to, maisto sistemas formuoja įvairios skirtingos politikos sistemos, kaip teigiama pirmiau.

| 5.3. | XXI a. pritaikyta maisto politika turi atitikti keletą kriterijų: maisto kokybės (skonio, malonumo, išvaizdos ir autentiškumo); sveikatos (saugos, maistinės vertės, naudingumo ir žinių); aplinkos (CO2, vandens, žemės naudojimo, dirvožemio, biologinės įvairovės, oro kokybės ir sisteminio atsparumo); socialinių ir kultūrinių vertybių (tapatybės, vienodos prieigos, pasitikėjimo, pasirinkimo ir įgūdžių); ekonominio efektyvumo (tikra konkurencija ir teisingos pajamos, deramos darbo vietos, visiškai internalizuotos sąnaudos ir tinkamos ir konkurencingos kainos), gero valdymo (demokratinės atsakomybės, skaidrumo, etiškų procesų ir patikimų mokslinių įrodymų naudojimu). Visas esamas su maistu susijusias ES politikos sritis galima vertinti atsižvelgiant į šiuos aspektus. |
| --- | --- |

5.3.

XXI a. pritaikyta maisto politika turi atitikti keletą kriterijų: maisto kokybės (skonio, malonumo, išvaizdos ir autentiškumo); sveikatos (saugos, maistinės vertės, naudingumo ir žinių); aplinkos (CO2, vandens, žemės naudojimo, dirvožemio, biologinės įvairovės, oro kokybės ir sisteminio atsparumo); socialinių ir kultūrinių vertybių (tapatybės, vienodos prieigos, pasitikėjimo, pasirinkimo ir įgūdžių); ekonominio efektyvumo (tikra konkurencija ir teisingos pajamos, deramos darbo vietos, visiškai internalizuotos sąnaudos ir tinkamos ir konkurencingos kainos), gero valdymo (demokratinės atsakomybės, skaidrumo, etiškų procesų ir patikimų mokslinių įrodymų naudojimu). Visas esamas su maistu susijusias ES politikos sritis galima vertinti atsižvelgiant į šiuos aspektus.

| 5.4. | Visapusiška maisto politika turi stiprinti ekosistemų atsparumą ir užtikrinti, kad visi maisto tiekimo grandinės suinteresuotieji subjektai ir dalyviai gautų deramas pajamas ir ES viduje, ir už jos ribų. Maisto produktų kainos neatspindi visų gamybos sąnaudų, o sveikatos, aplinkos ir socialinės išlaidos dažniausiai perkeliamos trečiosioms šalims. Pigesnių, „įperkamesnių“ maisto produktų paieškos neturi pakenkti kitiems maisto gamybos ir vartojimo aspektams ir įpročiams. Visapusiška maisto politika galėtų padėti permąstyti maisto kainą ir ją sureguliuoti remiantis kitomis vertybėmis. |
| --- | --- |

5.4.

Visapusiška maisto politika turi stiprinti ekosistemų atsparumą ir užtikrinti, kad visi maisto tiekimo grandinės suinteresuotieji subjektai ir dalyviai gautų deramas pajamas ir ES viduje, ir už jos ribų. Maisto produktų kainos neatspindi visų gamybos sąnaudų, o sveikatos, aplinkos ir socialinės išlaidos dažniausiai perkeliamos trečiosioms šalims. Pigesnių, „įperkamesnių“ maisto produktų paieškos neturi pakenkti kitiems maisto gamybos ir vartojimo aspektams ir įpročiams. Visapusiška maisto politika galėtų padėti permąstyti maisto kainą ir ją sureguliuoti remiantis kitomis vertybėmis.

| 5.5. | Visapusiška maisto politika turėtų susieti esamas ir naujas politikos kryptis, kurių galutinis tikslas – tvarios maisto sistemos ir sveika mityba. Dėl to nereikėtų iš naujo išradinėti dviračio kuriant visiškai naują politiką ar ES suteikiant naujų įgaliojimų, nes nesiekiama nustatyti vieną bendrą standartą. Reikėtų veikiau imtis reformų ES lygmeniu ir paskatinti naujų ir darnesnių veiksmų visais lygmenimis (vietos, savivaldybių, regionų, nacionaliniu ir įmonių), taip pat didinti jau vykdomų iniciatyvų mastą ir taip užtikrinti didesnį nuoseklumą. Tai reiškia, kad ES lygmens priemones reikia sujungti su tuo, ką galima geriausiai pasiekti kitais valdymo lygmenimis. Būtų galima sukurti tokią apmokestinimo tvarką, kuri pagerintų galimybę sveikai maitintis pasitelkiant miestų planavimą ir viešuosius pirkimus, remiančius vietos rinkas ir užimtumą. |
| --- | --- |

5.5.

Visapusiška maisto politika turėtų susieti esamas ir naujas politikos kryptis, kurių galutinis tikslas – tvarios maisto sistemos ir sveika mityba. Dėl to nereikėtų iš naujo išradinėti dviračio kuriant visiškai naują politiką ar ES suteikiant naujų įgaliojimų, nes nesiekiama nustatyti vieną bendrą standartą. Reikėtų veikiau imtis reformų ES lygmeniu ir paskatinti naujų ir darnesnių veiksmų visais lygmenimis (vietos, savivaldybių, regionų, nacionaliniu ir įmonių), taip pat didinti jau vykdomų iniciatyvų mastą ir taip užtikrinti didesnį nuoseklumą. Tai reiškia, kad ES lygmens priemones reikia sujungti su tuo, ką galima geriausiai pasiekti kitais valdymo lygmenimis. Būtų galima sukurti tokią apmokestinimo tvarką, kuri pagerintų galimybę sveikai maitintis pasitelkiant miestų planavimą ir viešuosius pirkimus, remiančius vietos rinkas ir užimtumą.

| 5.6. | Visapusiška maisto politika taip pat turėtų tapti pagrindu, kuriuo remiantis būtų nutraukta nesąžininga komercinė praktika, susijusi su dvejopos ir žemesnės kokybės produktais, t. y. identiškai supakuotų, tačiau žemesnės kokybės maisto produktų gamyba ir pardavimas tam tikrose valstybėse narėse (23). |
| --- | --- |

5.6.

Visapusiška maisto politika taip pat turėtų tapti pagrindu, kuriuo remiantis būtų nutraukta nesąžininga komercinė praktika, susijusi su dvejopos ir žemesnės kokybės produktais, t. y. identiškai supakuotų, tačiau žemesnės kokybės maisto produktų gamyba ir pardavimas tam tikrose valstybėse narėse (23).

| 5.7. | Kad šie tikslai būtų pasiekti, turi būti koordinuojamos politikos priemonės tiek pasiūlos, tiek paklausos požiūriu. Tai reiškia, kad prieinami ir įperkami maisto produktai taikant darnios maisto gamybos modelius turi būti derinami su geresne prieiga ir didesniu vartotojų įgalinimu pasirinkti sveikus ir skanius maisto produktus. Būtina derinti teisės aktų pakeitimus, kuriais siekiama pašalinti reguliavimo kliūtis ir numatyti mokesčių lengvatas, su elgsenos pokyčiais, kuriuos lemia geresnis vartotojų ir perdirbėjų informavimas, švietimas ir didesnis sąmoningumas. Pagrindinis tikslas – didinti informuotumą ir remti maisto vertę visais lygmenimis bei laipsniškus, bet esminius pokyčius. Pavyzdžiui, druskos kiekio mažinimas geriausiai veikia, kai tai daroma lėtai, bet sistemingai, tačiau nėra jokių paskatų įmonėms keisti savo produktų sudėtį. |
| --- | --- |

5.7.

Kad šie tikslai būtų pasiekti, turi būti koordinuojamos politikos priemonės tiek pasiūlos, tiek paklausos požiūriu. Tai reiškia, kad prieinami ir įperkami maisto produktai taikant darnios maisto gamybos modelius turi būti derinami su geresne prieiga ir didesniu vartotojų įgalinimu pasirinkti sveikus ir skanius maisto produktus. Būtina derinti teisės aktų pakeitimus, kuriais siekiama pašalinti reguliavimo kliūtis ir numatyti mokesčių lengvatas, su elgsenos pokyčiais, kuriuos lemia geresnis vartotojų ir perdirbėjų informavimas, švietimas ir didesnis sąmoningumas. Pagrindinis tikslas – didinti informuotumą ir remti maisto vertę visais lygmenimis bei laipsniškus, bet esminius pokyčius. Pavyzdžiui, druskos kiekio mažinimas geriausiai veikia, kai tai daroma lėtai, bet sistemingai, tačiau nėra jokių paskatų įmonėms keisti savo produktų sudėtį.

| 5.8. | Pasiūlos požiūriu, kad visapusiška ES maisto politika tikrai būtų naudinga Europos vartotojams, labai svarbu, kad Europos Sąjungoje tvariai pagaminti maisto produktai sugebėtų konkuruoti. Tai reiškia, kad Europos žemės ūkio maisto produktų sektorius yra pajėgus tiekti maistą vartotojams tokiomis kainomis, kurios apima ne tik papildomas išlaidas, skirtas tvarumo, gyvūnų gerovės, maisto saugos, maistinių savybių bei panašiems kriterijams, bet ir teisingą atlygį ūkininkams, ir kartu šie maisto produktai išlieka populiariausias beveik visų vartotojų pasirinkimas. |
| --- | --- |

5.8.

Pasiūlos požiūriu, kad visapusiška ES maisto politika tikrai būtų naudinga Europos vartotojams, labai svarbu, kad Europos Sąjungoje tvariai pagaminti maisto produktai sugebėtų konkuruoti. Tai reiškia, kad Europos žemės ūkio maisto produktų sektorius yra pajėgus tiekti maistą vartotojams tokiomis kainomis, kurios apima ne tik papildomas išlaidas, skirtas tvarumo, gyvūnų gerovės, maisto saugos, maistinių savybių bei panašiems kriterijams, bet ir teisingą atlygį ūkininkams, ir kartu šie maisto produktai išlieka populiariausias beveik visų vartotojų pasirinkimas.

| 5.9. | DVT įgyvendinimas suteikia svarbų bendrų veiksmų pagrindą siekiant tikslo užtikrinti tvarų pasaulio maitinimą iki 2030 m. Maisto ir žemės ūkio klausimai susiję su 17 darnaus vystymosi tikslų. Visų pirma, PSO pažymi, kad 12 DVT įgyvendinti reikia imtis veiksmų mitybos srityje. Dėl darnaus vystymosi tikslų pobūdžio, jiems įgyvendinti reikia bendrų holistinių sprendimų, kuriuos priimant dalyvautų įvairios žinybos, ministerijos, sektoriai ir visa maisto tiekimo grandinė. Tai suteikia didelių galimybių ES žemyno lygmeniu imtis lyderio vaidmens. |
| --- | --- |

5.9.

DVT įgyvendinimas suteikia svarbų bendrų veiksmų pagrindą siekiant tikslo užtikrinti tvarų pasaulio maitinimą iki 2030 m. Maisto ir žemės ūkio klausimai susiję su 17 darnaus vystymosi tikslų. Visų pirma, PSO pažymi, kad 12 DVT įgyvendinti reikia imtis veiksmų mitybos srityje. Dėl darnaus vystymosi tikslų pobūdžio, jiems įgyvendinti reikia bendrų holistinių sprendimų, kuriuos priimant dalyvautų įvairios žinybos, ministerijos, sektoriai ir visa maisto tiekimo grandinė. Tai suteikia didelių galimybių ES žemyno lygmeniu imtis lyderio vaidmens.

| 5.10. | Išsami maisto politika turėtų sujungti skirtingus požiūrius, kad būtų galima įgyvendinti DVT, ir įtraukti esamą daugiapakopį ir kelis sektorius apimantį valdymą siekiant labiau integruotos politikos formavimo proceso. Europa rengia pozicijas dėl skirtingų maisto sistemos ramsčių, t. y.:






  — | žemės ūkio (pertvarkyta BŽŪP (24), spartesnis tvarios gamybos modelių kūrimas, kartų kaita, deramos pajamos ūkininkams, viešosios gėrybės už viešąsias lėšas, gyvūnų gerovė); |
| --- | --- | --- |

5.10.

Išsami maisto politika turėtų sujungti skirtingus požiūrius, kad būtų galima įgyvendinti DVT, ir įtraukti esamą daugiapakopį ir kelis sektorius apimantį valdymą siekiant labiau integruotos politikos formavimo proceso. Europa rengia pozicijas dėl skirtingų maisto sistemos ramsčių, t. y.:

—

žemės ūkio (pertvarkyta BŽŪP (24), spartesnis tvarios gamybos modelių kūrimas, kartų kaita, deramos pajamos ūkininkams, viešosios gėrybės už viešąsias lėšas, gyvūnų gerovė);

| — | subalansuoto teritorinio vystymosi ir (arba) kaimo plėtros („Korkas 2.0“ (25)); |
| --- | --- |

—

subalansuoto teritorinio vystymosi ir (arba) kaimo plėtros („Korkas 2.0“ (25));

| — | tvaraus perdirbimo (maisto produktų sudėties keitimas); |
| --- | --- |

—

tvaraus perdirbimo (maisto produktų sudėties keitimas);

| — | žiedinės ekonomikos (26) (maisto atliekos, energijos vartojimo efektyvumas); |
| --- | --- |

—

žiedinės ekonomikos (26) (maisto atliekos, energijos vartojimo efektyvumas);

| — | tvaraus maisto vartojimo (žmonių sveikatą ir aplinką saugančių maisto produktų pasirinkimas, pagrindinį vaidmenį atliekant mažmeninei prekybai); |
| --- | --- |

—

tvaraus maisto vartojimo (žmonių sveikatą ir aplinką saugančių maisto produktų pasirinkimas, pagrindinį vaidmenį atliekant mažmeninei prekybai);

| — | socialinio poveikio (teisingas darbo užmokesčio ir pajamų paskirstymas, socialinė apsauga); |
| --- | --- |

—

socialinio poveikio (teisingas darbo užmokesčio ir pajamų paskirstymas, socialinė apsauga);

| — | kultūros poveikio (regionų ir (arba) vietos tapatybė); |
| --- | --- |

—

kultūros poveikio (regionų ir (arba) vietos tapatybė);

| — | sveikatos, mitybos (sveikesnės mityba ir (arba) maisto sauga); |
| --- | --- |

—

sveikatos, mitybos (sveikesnės mityba ir (arba) maisto sauga);

| — | aplinkos apsaugos (dirvožemis (27), biologinė įvairovė, vandens ir (arba) oro kokybė); |
| --- | --- |

—

aplinkos apsaugos (dirvožemis (27), biologinė įvairovė, vandens ir (arba) oro kokybė);

| — | švietimo (švietimas mokyklose, maisto vertė, kaip gaminti maistą, kas yra geras maistas); |
| --- | --- |

—

švietimo (švietimas mokyklose, maisto vertė, kaip gaminti maistą, kas yra geras maistas);

| — | prekybos, įskaitant tarptautinę prekybą (sąžiningesnė prekybos praktika maisto produktų tiekimo grandinėje (28), apsirūpinimo maistu savarankiškumas); |
| --- | --- |

—

prekybos, įskaitant tarptautinę prekybą (sąžiningesnė prekybos praktika maisto produktų tiekimo grandinėje (28), apsirūpinimo maistu savarankiškumas);

| — | vystymosi (politikos suderinamumas vystymosi labui). |
| --- | --- |

—

vystymosi (politikos suderinamumas vystymosi labui).

| 5.11. | Šis naujas visapusiškas požiūris turėtų būti dinamiškas ir jo turėtų laikytis suinteresuotieji subjektai visoje maisto tiekimo grandinėje ir visa pilietinė visuomenė, siekiant užtikrinti atskaitingą ir skaidrią „maisto demokratiją“. |
| --- | --- |

5.11.

Šis naujas visapusiškas požiūris turėtų būti dinamiškas ir jo turėtų laikytis suinteresuotieji subjektai visoje maisto tiekimo grandinėje ir visa pilietinė visuomenė, siekiant užtikrinti atskaitingą ir skaidrią „maisto demokratiją“.

| 5.12. | Apibendrinant, išsami maisto politika turėtų būti: 1) darni aplinkos, socialiniu, kultūros ir ekonomikos požiūriais; 2) suderinta visuose sektoriuose ir valdymo lygmenyse; 3) įtraukianti visas visuomenės sritis; ir 4) stiprinanti deramas darbo sąlygas visais lygmenimis. |
| --- | --- |

5.12.

Apibendrinant, išsami maisto politika turėtų būti: 1) darni aplinkos, socialiniu, kultūros ir ekonomikos požiūriais; 2) suderinta visuose sektoriuose ir valdymo lygmenyse; 3) įtraukianti visas visuomenės sritis; ir 4) stiprinanti deramas darbo sąlygas visais lygmenimis.

6.   Gairės: kokių veiksmų reikia imtis siekiant išsamios maisto politikos?

| 6.1. | Kaip ir praėjusio amžiaus šeštajame dešimtmetyje bendrosios rinkos kūrėjai, manę, kad maistui turi būti skiriamas didžiausias dėmesys siekiant geresnės ir taikesnės Europos, EESRK šiandien, praėjus šešiems dešimtmečiams, pabrėžia, kad būtina pradėti kurti tvaresnę maisto sistemą Europoje. Spaudimas dabar yra gerai žinomas ir įrodytas. Tai bus ir turi būti sprendžiama vietos ir valstybių narių lygmeniu. Tačiau reikia ir Europos lygmens veiksmų. |
| --- | --- |

6.1.

Kaip ir praėjusio amžiaus šeštajame dešimtmetyje bendrosios rinkos kūrėjai, manę, kad maistui turi būti skiriamas didžiausias dėmesys siekiant geresnės ir taikesnės Europos, EESRK šiandien, praėjus šešiems dešimtmečiams, pabrėžia, kad būtina pradėti kurti tvaresnę maisto sistemą Europoje. Spaudimas dabar yra gerai žinomas ir įrodytas. Tai bus ir turi būti sprendžiama vietos ir valstybių narių lygmeniu. Tačiau reikia ir Europos lygmens veiksmų.

| 6.2. | EESRK siūlo įsteigti įvairių sektorių ir institucijų darbo grupę, kurioje dalyvautų įvairių Komisijos generalinių direktoratų ir kitų ES institucijų atstovai, siekiant parengti maisto tvarumo veiksmų planą ir padėti ES įgyvendinti su maistu susijusius darnaus vystymosi tikslus. Veiksmų planas turėtų būti rengiamas vykdant dalyvaujamąjį procesą, į kurį būtų įtrauktos maisto tiekimo grandinės, pilietinės visuomenės ir akademinio pasaulio suinteresuotosios šalys. |
| --- | --- |

6.2.

EESRK siūlo įsteigti įvairių sektorių ir institucijų darbo grupę, kurioje dalyvautų įvairių Komisijos generalinių direktoratų ir kitų ES institucijų atstovai, siekiant parengti maisto tvarumo veiksmų planą ir padėti ES įgyvendinti su maistu susijusius darnaus vystymosi tikslus. Veiksmų planas turėtų būti rengiamas vykdant dalyvaujamąjį procesą, į kurį būtų įtrauktos maisto tiekimo grandinės, pilietinės visuomenės ir akademinio pasaulio suinteresuotosios šalys.

| 6.3. | EESRK įžvelgia galimybę organizuoti ir plėsti erdvę aktyviam pilietinės visuomenės dalyvavimui šiame procese, laikantis principų, kuriuos nustatė EESRK ekspertai per klausymus šia tema. |
| --- | --- |

6.3.

EESRK įžvelgia galimybę organizuoti ir plėsti erdvę aktyviam pilietinės visuomenės dalyvavimui šiame procese, laikantis principų, kuriuos nustatė EESRK ekspertai per klausymus šia tema.

| 6.4. | JTC, Mokslinių tyrimų GD ir valstybių narių mokslinių tyrimų agentūrų prašoma parengti „ES tvaraus maisto rezultatų suvestinę“, kad būtų galima skatinti ir stebėti pažangą siekiant nustatytų tikslų. Reikės derinti naujus ir senus rodiklius siekiant su maistu susijusius darnaus vystymosi tikslus ir kitus tarptautinius tikslus (pvz., išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio) įtraukti ir perkelti į Europos kontekstą. |
| --- | --- |

6.4.

JTC, Mokslinių tyrimų GD ir valstybių narių mokslinių tyrimų agentūrų prašoma parengti „ES tvaraus maisto rezultatų suvestinę“, kad būtų galima skatinti ir stebėti pažangą siekiant nustatytų tikslų. Reikės derinti naujus ir senus rodiklius siekiant su maistu susijusius darnaus vystymosi tikslus ir kitus tarptautinius tikslus (pvz., išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio) įtraukti ir perkelti į Europos kontekstą.

| 6.5. | Komisijos, Parlamento ir Tarybos prašoma išnagrinėti galimybes įsteigti specialų maistui skirtą GD, kuris pagerintų visų su maistu susijusių politikos sričių užduočių ir atsakomybės koordinavimą, pradedant gyvavimo ciklo analizės bendra metodika, baigiant maisto produktų ir tvarios mitybos didžiaisiais duomenimis. Šis naujas GD sudarytų būtiną pagrindą pirmenybę teikti maisto klausimams ir būtų tinkamas reglamentavimo, teisės aktų ir, prireikus, jų vykdymo užtikrinimo priemonių šaltinis. |
| --- | --- |

6.5.

Komisijos, Parlamento ir Tarybos prašoma išnagrinėti galimybes įsteigti specialų maistui skirtą GD, kuris pagerintų visų su maistu susijusių politikos sričių užduočių ir atsakomybės koordinavimą, pradedant gyvavimo ciklo analizės bendra metodika, baigiant maisto produktų ir tvarios mitybos didžiaisiais duomenimis. Šis naujas GD sudarytų būtiną pagrindą pirmenybę teikti maisto klausimams ir būtų tinkamas reglamentavimo, teisės aktų ir, prireikus, jų vykdymo užtikrinimo priemonių šaltinis.

| 6.6. | Reikėtų įsteigti naują Europos maisto politikos tarybą. Kai kuriose valstybėse narėse tokios tarybos jau veikia (pvz., Nyderlanduose ir Šiaurės šalių maisto politikos laboratorija). Ši taryba konsultuotų permainų, kurios mokslininkų manymu yra būtinos siekiant įgyvendinti DVT ir Paryžiaus klimato susitarimo tikslus, klausimais. |
| --- | --- |

6.6.

Reikėtų įsteigti naują Europos maisto politikos tarybą. Kai kuriose valstybėse narėse tokios tarybos jau veikia (pvz., Nyderlanduose ir Šiaurės šalių maisto politikos laboratorija). Ši taryba konsultuotų permainų, kurios mokslininkų manymu yra būtinos siekiant įgyvendinti DVT ir Paryžiaus klimato susitarimo tikslus, klausimais.

| 6.7. | Pereinant prie tvarių Europos maisto sistemų reikia geriau sujungti sveikatos, mitybos, aplinkos ir ekonomines rekomendacijas. EESRK pritaria tam, kad būtų parengtos ES tvarios mitybos gairės, remiantis Vokietijos, Nyderlandų, Švedijos ir Prancūzijos iniciatyvomis pateikti vartotojams ir pramonei aiškesnes rekomendacijas, kaip tinkamai maitintis ir kartu daryti mažesnį poveikį aplinkai ir išvengti klaidingų teiginių apie aplinką ir sveikatą, kartu atsižvelgiant į kultūrinius aspektus. Šiuos tikslus būtų galima įtraukti į naują pažangią tvaraus maisto ženklinimo sistemą. |
| --- | --- |

6.7.

Pereinant prie tvarių Europos maisto sistemų reikia geriau sujungti sveikatos, mitybos, aplinkos ir ekonomines rekomendacijas. EESRK pritaria tam, kad būtų parengtos ES tvarios mitybos gairės, remiantis Vokietijos, Nyderlandų, Švedijos ir Prancūzijos iniciatyvomis pateikti vartotojams ir pramonei aiškesnes rekomendacijas, kaip tinkamai maitintis ir kartu daryti mažesnį poveikį aplinkai ir išvengti klaidingų teiginių apie aplinką ir sveikatą, kartu atsižvelgiant į kultūrinius aspektus. Šiuos tikslus būtų galima įtraukti į naują pažangią tvaraus maisto ženklinimo sistemą.

2017 m. gruodžio 6 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Georges DASSIS

---

(1)  EESRK nuomonė dėl Galimo bendros žemės ūkio politikos pertvarkymo, OL C 288, 2017 8 31, p. 10.

1

Galimo bendros žemės ūkio politikos pertvarkymo

(2)  HLPE, 2017 m. Mityba ir maisto sistemos.

2

(3)  Žr. 1 išnašą.

3

(4)  http://www.ehnheart.org/cvd-statistics.html

4

(5)  Euromonitor International, Passport Nutrition 2017.

5

Euromonitor International, Passport Nutrition

(6)  Oxfam (2015) „A Europe for the many, not the few“

6

Oxfam

(7)  Pvz., Hoekstra & Mekonnen (2016 m.)

7

Hoekstra & Mekonnen

(8)  OECD (2014 m.)

8

(9)  https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/soil-erosion-by-water-1/assessment

9

(10)  https://www.eea.europa.eu/highlights/fish-to-fork-a-need

10

(11)  www.fao.org/nr/sustainability

11

(12)  EESRK nuomonė dėl Nesąžiningos įmonių tarpusavio prekybos praktikos maisto tiekimo grandinėje, OL C 34, 2017 2 2, p. 130.

12

Nesąžiningos įmonių tarpusavio prekybos praktikos maisto tiekimo grandinėje

(13)  http://ec.europa.eu/food/safety/food_waste_en

13

(14)  Mason & Lang (2017). Sustainable Diets. Abingdon: Routledge.

14

Mason & Lang

Sustainable Diets. Abingdon: Routledge.

(15)  Freibauer, Mathijs ir kt. (2011), 3-ioji SCAR ataskaita EK.

15

(16)  http://www.fooddrinkeurope.eu/publication/data-trends-of-the-european-food-and-drink-industry-2016/

16

(17)  K. Falkenberg (2016 m.). Sustainability Now! A European Vision for Sustainability. EPSC, 18 leidimas, liepos 20 d.

17

Sustainability Now! A European Vision for Sustainability.

(18)  PSO Europos regionas (2013 m.) http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0019/191125/e96859.pdf

18

(19)  https://www.statista.com/statistics/237928/online-advertising-spending-in-western-europe/

19

(20)  Cartoon characters and food: just for fun?, BEUC pozicijos dokumentas, 2017 m.

20

Cartoon characters and food: just for fun?

(21)  Žr. 12 išnašą.

21

(22)  http://www.fooddrinkeurope.eu/uploads/publications_documents/Data_and_trends_Interactive_PDF_NEW.pdf

22

(23)  Prahos chemijos ir technologijos universitetas, 2015 m. http://www.sehnalova.cz/soubory/rozdily-potravin/Prezentace.pdf

23

(24)  Žr. 1 išnašą.

24

(25)  EESRK nuomonė Nuo deklaracijos „Korkas 2.0“ prie konkrečių veiksmų, OL C 345, 2017 10 13, p. 37.

25

Nuo deklaracijos „Korkas 2.0“ prie konkrečių veiksmų

(26)  EESRK nuomonė dėl Žiedinės ekonomikos,
  OL C 264, 2016 7 20, p. 98.

26

Žiedinės ekonomikos,

(27)  Nuomonė dėl Žemės naudojimo tvariai maisto gamybai ir ekosisteminėms paslaugoms (priimta 2017 m. spalio 18 d., dar nepaskelbta OL).

27

Žemės naudojimo tvariai maisto gamybai ir ekosisteminėms paslaugoms

(28)  Žr. 12 išnašą.

28

---

| 11.4.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 129/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 129/27

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Esminis prekybos ir investicijų vaidmuo siekiant darnaus vystymosi tikslų ir juos įgyvendinant“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2018/C 129/05)

| Pranešėjas | Jonathan PEEL (UK-I) |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Christophe QUAREZ (FR-II) |

Pranešėjas

Jonathan PEEL (UK-I)

Bendrapranešėjis

Christophe QUAREZ (FR-II)

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2017 1 26 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | REX |
| Priimta skyriuje | 2017 11 7 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2017 12 7 |
| Plenarinė sesija Nr. | 530 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 163 / 0 / 1 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2017 1 26

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

REX

Priimta skyriuje

2017 11 7

Priimta plenarinėje sesijoje

2017 12 7

Plenarinė sesija Nr.

530

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

163 / 0 / 1

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Darnaus vystymosi tikslų (DVT) įgyvendinimas ir įvykdymas yra vertinami kaip svarbiausias visuotinis prioritetas. Siekiant įgyvendinti šiuos tikslus iki nustatyto 2030 m. termino, nuo šiol labai svarbu neprarasti pagreičio. |
| --- | --- |

1.1.

Darnaus vystymosi tikslų (DVT) įgyvendinimas ir įvykdymas yra vertinami kaip svarbiausias visuotinis prioritetas. Siekiant įgyvendinti šiuos tikslus iki nustatyto 2030 m. termino, nuo šiol labai svarbu neprarasti pagreičio.

| 1.1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) mano, kad DVT ir Paryžiaus susitarimas (COP 21) (1) iš esmės pakeis pasaulio prekybos – ypač prekybos pramoninėmis prekėmis ir žemės ūkio produktais – darbotvarkę. Būtinybė įgyvendinti šiuos svarbius susitarimus turi būti prioritetinis visų būsimų ES prekybos derybų klausimas. |
| --- | --- |

1.1.1.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) mano, kad DVT ir Paryžiaus susitarimas (COP 21) (1) iš esmės pakeis pasaulio prekybos – ypač prekybos pramoninėmis prekėmis ir žemės ūkio produktais – darbotvarkę. Būtinybė įgyvendinti šiuos svarbius susitarimus turi būti prioritetinis visų būsimų ES prekybos derybų klausimas.

| 1.2. | ES turi unikalias galimybes prisidėti prie DVT įgyvendinimo. Ji yra patikima ir gali veiksmingai atlikti išsivysčiusių ir besivystančių šalių tarpininkės vaidmenį. Didesnį prioritetą reikia teikti politikos plėtojimui, kaip nurodyta Komisijos komunikate „Tolesni žingsniai“ (2), ir daugiau dėmesio skirti visapusiškam DVT integravimui į „Europos politikos sistemą ir dabartinius Komisijos prioritetus“, prireikus bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis. |
| --- | --- |

1.2.

ES turi unikalias galimybes prisidėti prie DVT įgyvendinimo. Ji yra patikima ir gali veiksmingai atlikti išsivysčiusių ir besivystančių šalių tarpininkės vaidmenį. Didesnį prioritetą reikia teikti politikos plėtojimui, kaip nurodyta Komisijos komunikate „Tolesni žingsniai“ (2), ir daugiau dėmesio skirti visapusiškam DVT integravimui į „Europos politikos sistemą ir dabartinius Komisijos prioritetus“, prireikus bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis.

| 1.2.1. | ES pripažįsta, kad tai jai privaloma pagal Lisabonos sutartį (3). Pastangos skatinti ir įgyvendinti DVT ir propaguoti Europos vertybes visame pasaulyje turėtų būti glaudžiai derinamos. |
| --- | --- |

1.2.1.

ES pripažįsta, kad tai jai privaloma pagal Lisabonos sutartį (3). Pastangos skatinti ir įgyvendinti DVT ir propaguoti Europos vertybes visame pasaulyje turėtų būti glaudžiai derinamos.

| 1.3. | Tūkstantmečio vystymosi tiksluose (TVT) (4) prekyba nurodyta tik vieną kartą, o darnaus vystymosi tiksluose ji konkrečiai minima devynis kartus. Raginame ES ne tik vykdyti tiesioginius veiksmus, skirtus DVT pasiekti, bet ir numatyti šiems tikslams palankią prekybą ir investicijas. Yra daug būdų, kaip prekyba ir investicijomis galima teigiamai, nors kartais netiesiogiai, prisidėti prie šių tikslų. |
| --- | --- |

1.3.

Tūkstantmečio vystymosi tiksluose (TVT) (4) prekyba nurodyta tik vieną kartą, o darnaus vystymosi tiksluose ji konkrečiai minima devynis kartus. Raginame ES ne tik vykdyti tiesioginius veiksmus, skirtus DVT pasiekti, bet ir numatyti šiems tikslams palankią prekybą ir investicijas. Yra daug būdų, kaip prekyba ir investicijomis galima teigiamai, nors kartais netiesiogiai, prisidėti prie šių tikslų.

| 1.4. | Konkretus su 17 tikslu (atgaivinti pasaulinę darnaus vystymosi partnerystę) susijęs uždavinys – „visuotinė, taisyklėmis grindžiama, atvira, nediskriminacinė ir teisinga daugiašalė prekybos sistema, reguliuojama PPO“. ES jau ilgą laiką akcentuoja daugiašališkumą ir pagrindinį PPO vaidmenį: ji privalo ir toliau tai aktyviai remti. |
| --- | --- |

1.4.

Konkretus su 17 tikslu (atgaivinti pasaulinę darnaus vystymosi partnerystę) susijęs uždavinys – „visuotinė, taisyklėmis grindžiama, atvira, nediskriminacinė ir teisinga daugiašalė prekybos sistema, reguliuojama PPO“. ES jau ilgą laiką akcentuoja daugiašališkumą ir pagrindinį PPO vaidmenį: ji privalo ir toliau tai aktyviai remti.

| 1.5. | EESRK pažymi, kad DVT nėra teisiškai privalomi ir jiems netaikomas ginčų sprendimo mechanizmas, todėl ES turi numatyti savo politikos priemones ir veiklą šiems tikslams įgyvendinti. |
| --- | --- |

1.5.

EESRK pažymi, kad DVT nėra teisiškai privalomi ir jiems netaikomas ginčų sprendimo mechanizmas, todėl ES turi numatyti savo politikos priemones ir veiklą šiems tikslams įgyvendinti.

| 1.5.1. | Pritariame ES ketinimui kasmet pateikti atnaujintą informaciją, tačiau ir toliau esame susirūpinę dėl to, kad dažnai susidaro įspūdis, jog ES labiau linkusi demonstruoti, kaip dabartinės jos politikos priemonės atitinka DVT uždavinius ir su jais sutampa, o ne siekti kuo didesnės sinergijos sutelkiant ir pritaikant tokias politikos priemones bei veiklą. Labiau sutelkusi dėmesį į DVT įgyvendinimą ES pasiektų geresnių rezultatų. |
| --- | --- |

1.5.1.

Pritariame ES ketinimui kasmet pateikti atnaujintą informaciją, tačiau ir toliau esame susirūpinę dėl to, kad dažnai susidaro įspūdis, jog ES labiau linkusi demonstruoti, kaip dabartinės jos politikos priemonės atitinka DVT uždavinius ir su jais sutampa, o ne siekti kuo didesnės sinergijos sutelkiant ir pritaikant tokias politikos priemones bei veiklą. Labiau sutelkusi dėmesį į DVT įgyvendinimą ES pasiektų geresnių rezultatų.

| 1.5.2. | Manome, kad ES, siekdama užtikrinti visapusišką sinergiją su DVT, turi imtis veiksmų keliose pagrindinėse politikos srityse. Be kita ko, reikia atnaujinti Kotonu (AKR ir EB partnerystės) susitarimą, taip pat užtikrinti, kad ES bendradarbiautų su šiais regionais platesniu mastu. Šioje srityje reikėtų konkrečiai numatyti tikslingą gebėjimų stiprinimą, siekiant remti ir padėti įgyvendinti prekybos lengvinimo susitarimą, taip pat platesnio masto bendrą ES ir valstybių narių pagalbos prekybai strategiją. Tai yra esminis indėlis į PPO pagalbos prekybai iniciatyvą, kuria siekiama stiprinti besivystančių šalių gebėjimus išnaudoti prekybos susitarimų teikiamas galimybes, ir svarbi šios iniciatyvos dalis. Indėlis į šeštąją PPO visuotinę peržiūrą dėmesį sutelkiant į DVT bus labai svarbus. |
| --- | --- |

1.5.2.

Manome, kad ES, siekdama užtikrinti visapusišką sinergiją su DVT, turi imtis veiksmų keliose pagrindinėse politikos srityse. Be kita ko, reikia atnaujinti Kotonu (AKR ir EB partnerystės) susitarimą, taip pat užtikrinti, kad ES bendradarbiautų su šiais regionais platesniu mastu. Šioje srityje reikėtų konkrečiai numatyti tikslingą gebėjimų stiprinimą, siekiant remti ir padėti įgyvendinti prekybos lengvinimo susitarimą, taip pat platesnio masto bendrą ES ir valstybių narių pagalbos prekybai strategiją. Tai yra esminis indėlis į PPO pagalbos prekybai iniciatyvą, kuria siekiama stiprinti besivystančių šalių gebėjimus išnaudoti prekybos susitarimų teikiamas galimybes, ir svarbi šios iniciatyvos dalis. Indėlis į šeštąją PPO visuotinę peržiūrą dėmesį sutelkiant į DVT bus labai svarbus.

| 1.5.3. | Be to, turėtų būti teikiama konkretesnė parama siekiant pasinaudoti prekyba kaip priemone skatinti tiek regioninę integraciją, tiek DVT, ypač tuose regionuose, su kuriais dar nepasirašyti ekonominės partnerystės susitarimai (EPS), nepaisant to, kad EPS dar nevisiškai pateisino pirminius lūkesčius. |
| --- | --- |

1.5.3.

Be to, turėtų būti teikiama konkretesnė parama siekiant pasinaudoti prekyba kaip priemone skatinti tiek regioninę integraciją, tiek DVT, ypač tuose regionuose, su kuriais dar nepasirašyti ekonominės partnerystės susitarimai (EPS), nepaisant to, kad EPS dar nevisiškai pateisino pirminius lūkesčius.

| 1.5.4. | Be to, ES, kiek leidžia jos kompetencija, turėtų siekti didesnės 27 pagrindinių konvencijų, susijusių su BLS+ programa, ir DVT sinergijos. |
| --- | --- |

1.5.4.

Be to, ES, kiek leidžia jos kompetencija, turėtų siekti didesnės 27 pagrindinių konvencijų, susijusių su BLS+ programa, ir DVT sinergijos.

| 1.6. | Komitetas taip pat ragina ES, kai tik įmanoma, skatinti įgyvendinti DVT plėtojant dvišalius santykius. Ryškiausias pavyzdys – bendradarbiavimas su Kinija dėl jos iniciatyvos „Juosta ir kelias“, kurią vykdant, kaip pabrėžta per pastarąjį ES ir Kinijos apskritojo stalo posėdį (5), „turėtų būti prisidedama prie JT darbotvarkės iki 2030 m. ir jos darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo“. |
| --- | --- |

1.6.

Komitetas taip pat ragina ES, kai tik įmanoma, skatinti įgyvendinti DVT plėtojant dvišalius santykius. Ryškiausias pavyzdys – bendradarbiavimas su Kinija dėl jos iniciatyvos „Juosta ir kelias“, kurią vykdant, kaip pabrėžta per pastarąjį ES ir Kinijos apskritojo stalo posėdį (5), „turėtų būti prisidedama prie JT darbotvarkės iki 2030 m. ir jos darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo“.

| 1.7. | EESRK pabrėžia, koks svarbus yra atsakingas verslas padedant įgyvendinti DVT. Privačiojo sektoriaus poveikis bus labai svarbus ir reikšmingas: JT prekybos ir plėtros konferencijos (UNCTAD) skaičiavimais (6), per metus reikės papildomų 2,5 trln. JAV dolerių; trečdalį šios sumos tikimasi gauti iš privačiojo sektoriaus. Daugelis įmonių jau turi savo DVT strategijas, tačiau visos jos turi būti skatinamos prisiimti atsakomybę už savo poveikį visuomenei atliekant rizika grindžiamus išsamius patikrinimus. EESRK pažymi, kad išteklių telkimą taip pat palengvina tarptautinė mokesčių politika, remianti DVT įgyvendinimui skirtas investicijas (7). |
| --- | --- |

1.7.

EESRK pabrėžia, koks svarbus yra atsakingas verslas padedant įgyvendinti DVT. Privačiojo sektoriaus poveikis bus labai svarbus ir reikšmingas: JT prekybos ir plėtros konferencijos (UNCTAD) skaičiavimais (6), per metus reikės papildomų 2,5 trln. JAV dolerių; trečdalį šios sumos tikimasi gauti iš privačiojo sektoriaus. Daugelis įmonių jau turi savo DVT strategijas, tačiau visos jos turi būti skatinamos prisiimti atsakomybę už savo poveikį visuomenei atliekant rizika grindžiamus išsamius patikrinimus. EESRK pažymi, kad išteklių telkimą taip pat palengvina tarptautinė mokesčių politika, remianti DVT įgyvendinimui skirtas investicijas (7).

| 1.8. | Pagal 17 DVT taip pat konkrečiai nurodoma, kad siekdami sėkmingai įgyvendinti darnaus vystymosi darbotvarkę Vyriausybės, privatusis sektorius ir pilietinė visuomenė turi palaikyti partnerystės ryšius. Todėl EESRK primygtinai ragina, kad ateityje visuose įgaliojimuose ES prekybos ir partnerystės derybose derėtis dėl prekybos ir darnaus vystymosi skyrių būtinai būtų įtraukta speciali nuostata, pagal kurią reikalaujama, kad abi pilietinės visuomenės stebėsenos mechanizmo šalys bendradarbiautų siekdamos skatinti DVT ir stebėtų to poveikį. |
| --- | --- |

1.8.

Pagal 17 DVT taip pat konkrečiai nurodoma, kad siekdami sėkmingai įgyvendinti darnaus vystymosi darbotvarkę Vyriausybės, privatusis sektorius ir pilietinė visuomenė turi palaikyti partnerystės ryšius. Todėl EESRK primygtinai ragina, kad ateityje visuose įgaliojimuose ES prekybos ir partnerystės derybose derėtis dėl prekybos ir darnaus vystymosi skyrių būtinai būtų įtraukta speciali nuostata, pagal kurią reikalaujama, kad abi pilietinės visuomenės stebėsenos mechanizmo šalys bendradarbiautų siekdamos skatinti DVT ir stebėtų to poveikį.

| 1.8.1. | Šie prekybos ir darnaus vystymosi skyriai (kadangi jie yra susiję su DVT, Paryžiaus susitarimu ir TDO konvencijų laikymusi) turi būti tokie pat svarbūs kaip ir skyriai, skirti komerciniams, techniniams ir tarifų klausimams. |
| --- | --- |

1.8.1.

Šie prekybos ir darnaus vystymosi skyriai (kadangi jie yra susiję su DVT, Paryžiaus susitarimu ir TDO konvencijų laikymusi) turi būti tokie pat svarbūs kaip ir skyriai, skirti komerciniams, techniniams ir tarifų klausimams.

| 1.9. | Galiausiai EESRK primena ES savo ankstesnę rekomendaciją (8) atlikti visapusišką galimo DVT ir Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo poveikio ES prekybos politikai, įskaitant žemės ūkį, vertinimą. Geros politikos pagrindas – gera analizė. |
| --- | --- |

1.9.

Galiausiai EESRK primena ES savo ankstesnę rekomendaciją (8) atlikti visapusišką galimo DVT ir Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo poveikio ES prekybos politikai, įskaitant žemės ūkį, vertinimą. Geros politikos pagrindas – gera analizė.

2.   Bendroji informacija. Darnaus vystymosi tikslai (DVT)

| 2.1. | Įgyvendinti išsamią Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., ypač svarbiausią jos dalį – darnaus vystymosi tikslus, ir toliau išliks pagrindinis visuotinis prioritetas iki nustatyto termino. 17 DVT siejama su 169 konkrečiais uždaviniais. |
| --- | --- |

2.1.

Įgyvendinti išsamią Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., ypač svarbiausią jos dalį – darnaus vystymosi tikslus, ir toliau išliks pagrindinis visuotinis prioritetas iki nustatyto termino. 17 DVT siejama su 169 konkrečiais uždaviniais.

| 2.1.1. | DVT yra pasaulinio pobūdžio, taikytini visuotinai ir tarpusavyje susiję, todėl visos šalys turi dalytis atsakomybe už tai, kad jie būtų pasiekti. Juos įgyvendinant jau vadovaujamasi nauju požiūriu į visuotinį darbą – dirbti platesniu mastu, aktyviau ir daugiau konsultuojantis: daugiau kaip 90 šalių kreipėsi į kitas šalis, visų pirma ES, prašydamos pagalbos įgyvendinant darnaus vystymosi tikslus. |
| --- | --- |

2.1.1.

DVT yra pasaulinio pobūdžio, taikytini visuotinai ir tarpusavyje susiję, todėl visos šalys turi dalytis atsakomybe už tai, kad jie būtų pasiekti. Juos įgyvendinant jau vadovaujamasi nauju požiūriu į visuotinį darbą – dirbti platesniu mastu, aktyviau ir daugiau konsultuojantis: daugiau kaip 90 šalių kreipėsi į kitas šalis, visų pirma ES, prašydamos pagalbos įgyvendinant darnaus vystymosi tikslus.

| 2.2. | DVT svarba gerokai padidėjo dėl jau įsigaliojusio Paryžiaus susitarimo. Nuo to laiko kilo daug neaiškumų dėl JAV administracijos nurodyto ketinimo pasitraukti iš susitarimo ir galimų praktinių tokio veiksmo padarinių. Tai atveria kelią ES prisiimti pasaulinės lyderės vaidmenį užtikrinant, kad ir DVT, ir Paryžiaus susitarimas išliktų svarbiausias prioritetas, pasinaudojant Kinijos ir kitų augančios ekonomikos šalių rodomu dideliu susidomėjimu šiais susitarimais. Šiuo metu daugelis sparčiai besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių dar turi gerokai pasistengti padėti kitoms vis dar atsiliekančioms šalims. |
| --- | --- |

2.2.

DVT svarba gerokai padidėjo dėl jau įsigaliojusio Paryžiaus susitarimo. Nuo to laiko kilo daug neaiškumų dėl JAV administracijos nurodyto ketinimo pasitraukti iš susitarimo ir galimų praktinių tokio veiksmo padarinių. Tai atveria kelią ES prisiimti pasaulinės lyderės vaidmenį užtikrinant, kad ir DVT, ir Paryžiaus susitarimas išliktų svarbiausias prioritetas, pasinaudojant Kinijos ir kitų augančios ekonomikos šalių rodomu dideliu susidomėjimu šiais susitarimais. Šiuo metu daugelis sparčiai besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių dar turi gerokai pasistengti padėti kitoms vis dar atsiliekančioms šalims.

| 2.3. | 2016 m. lapkričio mėn. paskelbtame Komisijos komunikate „Tolesni tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsniai. Europos veiksmai siekiant tvarumo“ numatoma DVT visapusiškai integruoti į „Europos politikos sistemą ir dabartinius Komisijos prioritetus“, kaip iš tikrųjų reikalaujama pagal Lisabonos sutartį (9). Šią iniciatyvą, kuri dabar jau pradėta, Komitetas palankiai įvertino savo nuomonėje dėl žemės ūkio vaidmens prekybos derybose
   (10), kurioje jis taip pat rekomendavo ES atlikti visapusišką galimo poveikio ES prekybos politikai įvertinimą. |
| --- | --- |

2.3.

2016 m. lapkričio mėn. paskelbtame Komisijos komunikate „Tolesni tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsniai. Europos veiksmai siekiant tvarumo“ numatoma DVT visapusiškai integruoti į „Europos politikos sistemą ir dabartinius Komisijos prioritetus“, kaip iš tikrųjų reikalaujama pagal Lisabonos sutartį (9). Šią iniciatyvą, kuri dabar jau pradėta, Komitetas palankiai įvertino savo nuomonėje dėl žemės ūkio vaidmens prekybos derybose
   (10), kurioje jis taip pat rekomendavo ES atlikti visapusišką galimo poveikio ES prekybos politikai įvertinimą.

| 2.3.1. | Komunikate teigiama, kad DVT bus „bendrasis matmuo“ įgyvendinant visuotinę ES strategiją. Jame pabrėžiama, kad ES „padėjo sudaryti“ šią darbotvarkę. Pastangos skatinti ir įgyvendinti DVT ir propaguoti Europos vertybes visame pasaulyje turėtų būti glaudžiai derinamos, net jei darnaus vystymosi tikslais geras valdymas ir teisinės valstybės principas nėra tiesiogiai skatinami. |
| --- | --- |

2.3.1.

Komunikate teigiama, kad DVT bus „bendrasis matmuo“ įgyvendinant visuotinę ES strategiją. Jame pabrėžiama, kad ES „padėjo sudaryti“ šią darbotvarkę. Pastangos skatinti ir įgyvendinti DVT ir propaguoti Europos vertybes visame pasaulyje turėtų būti glaudžiai derinamos, net jei darnaus vystymosi tikslais geras valdymas ir teisinės valstybės principas nėra tiesiogiai skatinami.

| 2.4. | DVT ir Paryžiaus susitarimas iš esmės keičia pasaulio prekybos – ypač prekybos pramoninėmis prekėmis ir žemės ūkio produktais – darbotvarkę. Šių susitarimų įgyvendinimo būtinybė šiuo metu turi būti pirmaeilis visų būsimų ES prekybos derybų klausimas. |
| --- | --- |

2.4.

DVT ir Paryžiaus susitarimas iš esmės keičia pasaulio prekybos – ypač prekybos pramoninėmis prekėmis ir žemės ūkio produktais – darbotvarkę. Šių susitarimų įgyvendinimo būtinybė šiuo metu turi būti pirmaeilis visų būsimų ES prekybos derybų klausimas.

| 2.4.1. | ES yra patikima ir gali veiksmingai atlikti išsivysčiusių ir besivystančių šalių tarpininkės vaidmenį. EESRK (11) jau anksčiau pažymėjo, kad ES turi unikalias galimybes skatinti šios darbotvarkės įgyvendinimą:






  — | ji turi svorį kaip viena didžiausių žemės ūkio produktų eksportuotojų ir importuotojų pasaulyje; |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

ES yra patikima ir gali veiksmingai atlikti išsivysčiusių ir besivystančių šalių tarpininkės vaidmenį. EESRK (11) jau anksčiau pažymėjo, kad ES turi unikalias galimybes skatinti šios darbotvarkės įgyvendinimą:

—

ji turi svorį kaip viena didžiausių žemės ūkio produktų eksportuotojų ir importuotojų pasaulyje;

| — | ji nebelaikoma šalimi, kuri derybose dėl žemės ūkio pirmiausia siekia apsaugoti savo interesus; |
| --- | --- |

—

ji nebelaikoma šalimi, kuri derybose dėl žemės ūkio pirmiausia siekia apsaugoti savo interesus;

| — | ji įrodė turinti tvirtą interesą, susijusį su prekyba ir vystymusi; ir |
| --- | --- |

—

ji įrodė turinti tvirtą interesą, susijusį su prekyba ir vystymusi; ir

| — | (o tai svarbiausia) 2015 m. Nairobio PPO ministrų konferencijoje ji parodė, kad geba pateikti naują ir suderintą požiūrį. |
| --- | --- |

—

(o tai svarbiausia) 2015 m. Nairobio PPO ministrų konferencijoje ji parodė, kad geba pateikti naują ir suderintą požiūrį.

3.   Svarbus DVT vaidmuo prekybos ir investicijų srityje

| 3.1. | Gegužės 1 d. JT Fondas (12) tinkle „Twitter“ paskelbė: „Užtikrinant visiems gerą švietimą, sveikatos priežiūrą ir valdymą mažėja konfliktų tikimybė. @JT nustatė 17 #visuotiniųtikslų tam pasiekti. http://bit.ly/UN2030“. Tai pagrindiniai reikalavimai siekiant įgyvendinti DVT, o karas ir korupcija ir toliau yra didžiausios kliūtys. |
| --- | --- |

3.1.

Gegužės 1 d. JT Fondas (12) tinkle „Twitter“ paskelbė: „Užtikrinant visiems gerą švietimą, sveikatos priežiūrą ir valdymą mažėja konfliktų tikimybė. @JT nustatė 17 #visuotiniųtikslų tam pasiekti. http://bit.ly/UN2030“. Tai pagrindiniai reikalavimai siekiant įgyvendinti DVT, o karas ir korupcija ir toliau yra didžiausios kliūtys.

| 3.2. | Vis dėlto siekiant įgyvendinti DVT labai svarbų vaidmenį turi atlikti prekyba ir investicijos. Tūkstantmečio vystymosi tiksluose prekyba minima tik vieną kartą, o darnaus vystymosi tiksluose – devynis kartus. PPO interneto svetainėje atkreipiamas specialus dėmesys į 2 tikslą (panaikinti badą, užtikrinti apsirūpinimą maistu ir geresnę mitybą, skatinti darnų žemės ūkį), 3 tikslą (užtikrinti sveiką gyvenseną ir skatinti visų amžiaus grupių gerovę), 8 tikslą (skatinti įtraukų ir darnų ekonomikos augimą, užimtumą ir deramą darbą), 10 tikslą (mažinti nelygybę šalių viduje ir tarp šalių), 14 tikslą (išsaugoti ir tausiai naudoti vandenynus, jūras ir jūrų išteklius) ir 17 tikslą (atgaivinti pasaulinę partnerystę darnaus vystymosi srityje). Prie jų reikėtų pridėti 7 tikslą (užtikrinti visiems galimybę naudotis prieinama, patikima, darnia ir modernia energija) ir 9 tikslą (kurti atsparią infrastruktūrą, skatinti tvarią industrializaciją ir naujoves). Šiuos tikslus būtina visapusiškai derinti su kitais susijusiais veiksmais, visų pirma vystymosi srityje. |
| --- | --- |

3.2.

Vis dėlto siekiant įgyvendinti DVT labai svarbų vaidmenį turi atlikti prekyba ir investicijos. Tūkstantmečio vystymosi tiksluose prekyba minima tik vieną kartą, o darnaus vystymosi tiksluose – devynis kartus. PPO interneto svetainėje atkreipiamas specialus dėmesys į 2 tikslą (panaikinti badą, užtikrinti apsirūpinimą maistu ir geresnę mitybą, skatinti darnų žemės ūkį), 3 tikslą (užtikrinti sveiką gyvenseną ir skatinti visų amžiaus grupių gerovę), 8 tikslą (skatinti įtraukų ir darnų ekonomikos augimą, užimtumą ir deramą darbą), 10 tikslą (mažinti nelygybę šalių viduje ir tarp šalių), 14 tikslą (išsaugoti ir tausiai naudoti vandenynus, jūras ir jūrų išteklius) ir 17 tikslą (atgaivinti pasaulinę partnerystę darnaus vystymosi srityje). Prie jų reikėtų pridėti 7 tikslą (užtikrinti visiems galimybę naudotis prieinama, patikima, darnia ir modernia energija) ir 9 tikslą (kurti atsparią infrastruktūrą, skatinti tvarią industrializaciją ir naujoves). Šiuos tikslus būtina visapusiškai derinti su kitais susijusiais veiksmais, visų pirma vystymosi srityje.

| 3.2.1. | Prekyba žemės ūkio srityje taip pat bus labai svarbi įgyvendinant daugumą DVT, visų pirma 12 tikslą (užtikrinti darnius vartojimo ir gamybos modelius) ir 15 tikslą (tvariai valdyti miškus, kovoti su dykumėjimu, sustabdyti ir priešinga linkme nukreipti dirvožemio blogėjimą ir sustabdyti biologinės įvairovės nykimą), taip pat 1 tikslą (panaikinti visų formų skurdą visame pasaulyje), 13 tikslą (imtis skubių veiksmų siekiant švelninti klimato kaitą ir jos poveikį) ir 5 tikslą (užtikrinti lyčių lygybę ir įgalėti visas moteris ir merginas). |
| --- | --- |

3.2.1.

Prekyba žemės ūkio srityje taip pat bus labai svarbi įgyvendinant daugumą DVT, visų pirma 12 tikslą (užtikrinti darnius vartojimo ir gamybos modelius) ir 15 tikslą (tvariai valdyti miškus, kovoti su dykumėjimu, sustabdyti ir priešinga linkme nukreipti dirvožemio blogėjimą ir sustabdyti biologinės įvairovės nykimą), taip pat 1 tikslą (panaikinti visų formų skurdą visame pasaulyje), 13 tikslą (imtis skubių veiksmų siekiant švelninti klimato kaitą ir jos poveikį) ir 5 tikslą (užtikrinti lyčių lygybę ir įgalėti visas moteris ir merginas).

| 3.2.2. | Darnaus vystymosi tiksluose, priešingai nei Tūkstantmečio vystymosi tiksluose, konkrečiai nurodomos įgyvendinimo priemonės konkrečiai įvardijant 169 uždavinius. Kadangi uždavinių skaičius toks didelis, sunkiau nustatyti prioritetus arba užsitikrinti paramą. Nepaisant to, svarbiausia užtikrinti, kad šie uždaviniai būtų įtraukūs ir nė viena visuomenės dalis nebūtų palikta nuošalyje. |
| --- | --- |

3.2.2.

Darnaus vystymosi tiksluose, priešingai nei Tūkstantmečio vystymosi tiksluose, konkrečiai nurodomos įgyvendinimo priemonės konkrečiai įvardijant 169 uždavinius. Kadangi uždavinių skaičius toks didelis, sunkiau nustatyti prioritetus arba užsitikrinti paramą. Nepaisant to, svarbiausia užtikrinti, kad šie uždaviniai būtų įtraukūs ir nė viena visuomenės dalis nebūtų palikta nuošalyje.

| 3.3. | EESRK yra susirūpinęs dėl to, kad dar veiksmingai neapibrėžtos tinkamos priemonės ir (arba) politika ir tiksliai nenustatytos pagrindinės spragos, kurias reikia užpuldyti. |
| --- | --- |

3.3.

EESRK yra susirūpinęs dėl to, kad dar veiksmingai neapibrėžtos tinkamos priemonės ir (arba) politika ir tiksliai nenustatytos pagrindinės spragos, kurias reikia užpuldyti.

| 3.3.1. | Bus svarbu įsigilinti, kuo pati savaime gali būti naudinga prekyba. Be tiesioginių veiksmų, reikėtų įtraukti DVT palankią prekybą ir investicijas, pavyzdžiui, naudojant švarias technologijas. Yra daug būdų, kaip prekyba ir investicijomis galima teigiamai, nors ir netiesiogiai, prisidėti prie šių tikslų, nors tai ne visada gali būti pagrindinė varomoji jėga siekiant DVT; be to, tuo negalima pritaikyti sistemingo požiūrio. |
| --- | --- |

3.3.1.

Bus svarbu įsigilinti, kuo pati savaime gali būti naudinga prekyba. Be tiesioginių veiksmų, reikėtų įtraukti DVT palankią prekybą ir investicijas, pavyzdžiui, naudojant švarias technologijas. Yra daug būdų, kaip prekyba ir investicijomis galima teigiamai, nors ir netiesiogiai, prisidėti prie šių tikslų, nors tai ne visada gali būti pagrindinė varomoji jėga siekiant DVT; be to, tuo negalima pritaikyti sistemingo požiūrio.

| 3.4. | Iš esmės prekyba turėtų būti tvari, tačiau realybėje taip yra tikrai ne visada, ypač palyginus su dabartiniais tvarumo kriterijais, įskaitant anglies pėdsakus. Praeityje Europoje prekiauta maisto produktais ir prekėmis, kurių nebuvo galima pasigaminti konkrečiame regione (13). Buvo svarbūs kiti du veiksniai – per ilgą laikotarpį išlavinti pagrindiniai, esminiai apdorojimo įgūdžiai ir paprastas transportavimas. Labai svarbi buvo galimybė naudotis vandens keliais, nes vežimas sausuma buvo daug brangesnis ir ne toks patikimas. |
| --- | --- |

3.4.

Iš esmės prekyba turėtų būti tvari, tačiau realybėje taip yra tikrai ne visada, ypač palyginus su dabartiniais tvarumo kriterijais, įskaitant anglies pėdsakus. Praeityje Europoje prekiauta maisto produktais ir prekėmis, kurių nebuvo galima pasigaminti konkrečiame regione (13). Buvo svarbūs kiti du veiksniai – per ilgą laikotarpį išlavinti pagrindiniai, esminiai apdorojimo įgūdžiai ir paprastas transportavimas. Labai svarbi buvo galimybė naudotis vandens keliais, nes vežimas sausuma buvo daug brangesnis ir ne toks patikimas.

| 3.4.1. | Šie veiksniai ir toliau išlieka svarbūs. Importo pakeitimo politika nuolat buvo nesėkminga. Tarptautinis pasitikėjimas prekyba yra itin svarbus siekiant kuo labiau sumažinti nereikalingas importo kliūtis arba jų išvengti. Todėl būtina sukurti visuotinę prekybos sistemą, paremtą tarptautine taisyklių nustatymo ir ginčų sprendimo sistema. Šioje srityje itin svarbų vaidmenį ir toliau turi atlikti PPO, nepaisant galimų JAV administracijos prieštaravimų. |
| --- | --- |

3.4.1.

Šie veiksniai ir toliau išlieka svarbūs. Importo pakeitimo politika nuolat buvo nesėkminga. Tarptautinis pasitikėjimas prekyba yra itin svarbus siekiant kuo labiau sumažinti nereikalingas importo kliūtis arba jų išvengti. Todėl būtina sukurti visuotinę prekybos sistemą, paremtą tarptautine taisyklių nustatymo ir ginčų sprendimo sistema. Šioje srityje itin svarbų vaidmenį ir toliau turi atlikti PPO, nepaisant galimų JAV administracijos prieštaravimų.

| 3.4.2. | Konkretus 17 tikslo uždavinys yra „skatinti visuotinę, taisyklėmis grindžiamą, atvirą, nediskriminacinę ir teisingą daugiašalę prekybos sistemą, reguliuojamą PPO“ – taigi PPO skirtas pagrindinis vaidmuo. ES privalo ir toliau tai skatinti ir remti. |
| --- | --- |

3.4.2.

Konkretus 17 tikslo uždavinys yra „skatinti visuotinę, taisyklėmis grindžiamą, atvirą, nediskriminacinę ir teisingą daugiašalę prekybos sistemą, reguliuojamą PPO“ – taigi PPO skirtas pagrindinis vaidmuo. ES privalo ir toliau tai skatinti ir remti.

| 3.4.3. | PPO Nairobio ministrų deklaracijoje išaiškinta, kad tarptautinė prekyba gali padėti siekti darnaus, tvirto ir proporcingo augimo visiems (14), pabrėžiant, kad tai būtų kur kas sunkiau be veiksmingo daugiašalio prekybos mechanizmo. Joje taip pat pabrėžiama pagalbos prekybai iniciatyvos, kuri turėtų atlikti svarbų vaidmenį padedant siekti daugelio DVT, svarba. |
| --- | --- |

3.4.3.

PPO Nairobio ministrų deklaracijoje išaiškinta, kad tarptautinė prekyba gali padėti siekti darnaus, tvirto ir proporcingo augimo visiems (14), pabrėžiant, kad tai būtų kur kas sunkiau be veiksmingo daugiašalio prekybos mechanizmo. Joje taip pat pabrėžiama pagalbos prekybai iniciatyvos, kuri turėtų atlikti svarbų vaidmenį padedant siekti daugelio DVT, svarba.

| 3.4.4. | Nairobyje prisiimtas PPO įsipareigojimas panaikinti žemės ūkio produktų eksporto subsidijas atitinka pagrindinį uždavinį, numatytą 2 DVT (panaikinti badą) pasiekti. Dabartinės PPO derybos dėl žuvininkystės subsidijų susijusios su 14 DVT (vandenynai, jūros ir jūrų ištekliai) uždaviniu iki 2020 m. uždrausti žuvininkystę, kuria prisidedama prie perteklinių pajėgumų ir peržvejojimo. Tikimės, kad šis susitarimas bus patvirtintas per artėjantį PPO ministrų susitikimą Buenos Airėse. |
| --- | --- |

3.4.4.

Nairobyje prisiimtas PPO įsipareigojimas panaikinti žemės ūkio produktų eksporto subsidijas atitinka pagrindinį uždavinį, numatytą 2 DVT (panaikinti badą) pasiekti. Dabartinės PPO derybos dėl žuvininkystės subsidijų susijusios su 14 DVT (vandenynai, jūros ir jūrų ištekliai) uždaviniu iki 2020 m. uždrausti žuvininkystę, kuria prisidedama prie perteklinių pajėgumų ir peržvejojimo. Tikimės, kad šis susitarimas bus patvirtintas per artėjantį PPO ministrų susitikimą Buenos Airėse.

| 3.4.5. | Nuo 1947 m., iš pradžių vykdant GATT (Bendrąjį susitarimą dėl muitų tarifų ir prekybos), o dabar – PPO veiklą, siekiama panaikinti kliūtis. Išskyrus maisto produktus, žemės ūkio produktus, tekstilę, drabužius, avalynę ir keramikos gaminius, šiuo metu dėmesys skiriamas nebe tarifų panaikinimui, o netarifinėms kliūtims. Kaip EESRK jau yra anksčiau nurodęs (15), „prekyba padeda atkurti paklausos ir pasiūlos pusiausvyrą, gali reikšmingai pagerinti apsirūpinimą maistu ir mitybą didindama maisto prieinamumą, skatinti naudoti išteklius efektyviai ir didinti investicijas, rinkos galimybes ir ekonomikos augimą ir taip kurti darbo vietas bei užtikrinti pajamas ir gerovę“. |
| --- | --- |

3.4.5.

Nuo 1947 m., iš pradžių vykdant GATT (Bendrąjį susitarimą dėl muitų tarifų ir prekybos), o dabar – PPO veiklą, siekiama panaikinti kliūtis. Išskyrus maisto produktus, žemės ūkio produktus, tekstilę, drabužius, avalynę ir keramikos gaminius, šiuo metu dėmesys skiriamas nebe tarifų panaikinimui, o netarifinėms kliūtims. Kaip EESRK jau yra anksčiau nurodęs (15), „prekyba padeda atkurti paklausos ir pasiūlos pusiausvyrą, gali reikšmingai pagerinti apsirūpinimą maistu ir mitybą didindama maisto prieinamumą, skatinti naudoti išteklius efektyviai ir didinti investicijas, rinkos galimybes ir ekonomikos augimą ir taip kurti darbo vietas bei užtikrinti pajamas ir gerovę“.

| 3.5. | Didėjant pasaulinėms pajamoms, taip pat reikalaujama vis didesnio maisto ir vartojimo prekių pasirinkimo ir įvairovės. Tarp šių prekių – medvilnės gaminiai, grūdai ir jautiena, kuriems pagaminti reikia labai daug vandens, o jo daugelyje vietų trūksta. Siekiant įgyvendinti daugelį DVT, labai svarbu tausiai naudoti vandenį ir dirvožemį (taip pat vengti oro taršos). Pamažu vis svarbesnis taps gamybos racionalizavimo klausimas: pavyzdžiui, Uzbekistanas (ši valstybė dar nėra PPO narė) yra itin priklausomas nuo medvilnės gamybos, tačiau šiai šaliai būdingos sausros, o vilnamedžiams reikia ypač daug vandens ir pesticidų. |
| --- | --- |

3.5.

Didėjant pasaulinėms pajamoms, taip pat reikalaujama vis didesnio maisto ir vartojimo prekių pasirinkimo ir įvairovės. Tarp šių prekių – medvilnės gaminiai, grūdai ir jautiena, kuriems pagaminti reikia labai daug vandens, o jo daugelyje vietų trūksta. Siekiant įgyvendinti daugelį DVT, labai svarbu tausiai naudoti vandenį ir dirvožemį (taip pat vengti oro taršos). Pamažu vis svarbesnis taps gamybos racionalizavimo klausimas: pavyzdžiui, Uzbekistanas (ši valstybė dar nėra PPO narė) yra itin priklausomas nuo medvilnės gamybos, tačiau šiai šaliai būdingos sausros, o vilnamedžiams reikia ypač daug vandens ir pesticidų.

| 3.6. | Dėl 2017 m. pradžioje įsigaliojusio prekybos lengvinimo susitarimo taip pat turėtų gerokai padidėti tarptautinės prekybos darnumas, nes juo panaikinti vėlavimai ir nereikalingi blokavimai pasienyje. Šiuo atžvilgiu ES labai svarbu stiprinti gebėjimus. |
| --- | --- |

3.6.

Dėl 2017 m. pradžioje įsigaliojusio prekybos lengvinimo susitarimo taip pat turėtų gerokai padidėti tarptautinės prekybos darnumas, nes juo panaikinti vėlavimai ir nereikalingi blokavimai pasienyje. Šiuo atžvilgiu ES labai svarbu stiprinti gebėjimus.

| 3.7. | Prekyba ir investicijos daro didelį poveikį klimato kaitai. Derybomis dėl keliašalio Susitarimo dėl aplinkosaugos prekių žadama žengti svarbų žingsnį į daugiašalės prekybos politiką integruojant klimato kaitos klausimą, bet skatinant didesnį nuoseklumą vis dėlto reikės tolesnių daugiašalių veiksmų. |
| --- | --- |

3.7.

Prekyba ir investicijos daro didelį poveikį klimato kaitai. Derybomis dėl keliašalio Susitarimo dėl aplinkosaugos prekių žadama žengti svarbų žingsnį į daugiašalės prekybos politiką integruojant klimato kaitos klausimą, bet skatinant didesnį nuoseklumą vis dėlto reikės tolesnių daugiašalių veiksmų.

| 3.8. | Įgyvendinant DVT taip pat labai svarbios investicijos, ypač Afrikoje, nes jos padeda kurti tinkamą infrastruktūrą (9 tikslas) ir statyti deramus antrinio perdirbimo įrenginius, taip pat didina galimybes pateikti perdirbtus produktus į transporto mazgus ir rinką. |
| --- | --- |

3.8.

Įgyvendinant DVT taip pat labai svarbios investicijos, ypač Afrikoje, nes jos padeda kurti tinkamą infrastruktūrą (9 tikslas) ir statyti deramus antrinio perdirbimo įrenginius, taip pat didina galimybes pateikti perdirbtus produktus į transporto mazgus ir rinką.

| 3.8.1. | Kaip nurodoma Komiteto nuomonėje dėl autonominių investicijų susitarimų
   (16), „svarbi investicijų susitarimo šalių [...] sritis bus sudaryti palankesnes sąlygas investuoti suteikiant būtiną, tvarią infrastruktūrą. Vyriausybės yra atsakingos už tvirtą infrastruktūros reguliavimo pagrindą [...] siekiant užtikrinti veiksmingus, efektyvius energijos, vandens ir transporto tinklus sudarant tam efektyvias sistemines sąlygas. Energijos ir vandens tinklai bei sistemos statomos pagal sudėtingus projektus, todėl gali prireikti dešimtmečio ar net ilgiau, kad jas būtų galima visapusiškai eksploatuoti.“ |
| --- | --- |

3.8.1.

Kaip nurodoma Komiteto nuomonėje dėl autonominių investicijų susitarimų
   (16), „svarbi investicijų susitarimo šalių [...] sritis bus sudaryti palankesnes sąlygas investuoti suteikiant būtiną, tvarią infrastruktūrą. Vyriausybės yra atsakingos už tvirtą infrastruktūros reguliavimo pagrindą [...] siekiant užtikrinti veiksmingus, efektyvius energijos, vandens ir transporto tinklus sudarant tam efektyvias sistemines sąlygas. Energijos ir vandens tinklai bei sistemos statomos pagal sudėtingus projektus, todėl gali prireikti dešimtmečio ar net ilgiau, kad jas būtų galima visapusiškai eksploatuoti.“

4.   ES vaidmuo ir kas priklauso jos kompetencijai

| 4.1. | Kaip minėta, Komisijos komunikate „Tolesni žingsniai“ numatoma DVT visapusiškai integruoti į „Europos politikos sistemą ir dabartinius Komisijos prioritetus“. |
| --- | --- |

4.1.

Kaip minėta, Komisijos komunikate „Tolesni žingsniai“ numatoma DVT visapusiškai integruoti į „Europos politikos sistemą ir dabartinius Komisijos prioritetus“.

| 4.1.1. | 2006 m. komunikate „Globalioji Europa: konkuravimas pasaulyje“ Komisija tvirtino, jog būtina užtikrinti, kad prekybos liberalizavimo „naudą gautų piliečiai. Kaip mes siekiame socialinio teisingumo ir sanglaudos savo šalyse, taip turėtume skleisti savo vertybes, įskaitant socialinius ir aplinkosaugos standartus bei kultūros įvairovę, visame pasaulyje (17). |
| --- | --- |

4.1.1.

2006 m. komunikate „Globalioji Europa: konkuravimas pasaulyje“ Komisija tvirtino, jog būtina užtikrinti, kad prekybos liberalizavimo „naudą gautų piliečiai. Kaip mes siekiame socialinio teisingumo ir sanglaudos savo šalyse, taip turėtume skleisti savo vertybes, įskaitant socialinius ir aplinkosaugos standartus bei kultūros įvairovę, visame pasaulyje (17).

| 4.1.2. | Pagal Lisabonos sutartį (18) reikalaujama, kad būtų teikiama abipusė informacija apie visą ES veiklą, susijusią su prekyba, vystymusi ir platesnio masto išorės veiksmais. Jau esame išreiškę savo nusivylimą (19) dėl to, kad apie DVT beveik neužsiminta Komisijos komunikate „Prekyba visiems“ (20), paskelbtame netrukus po to, kai šiuos tikslus patvirtino JT. Įgyvendindama savo strategiją „Prekyba visiems“, ES turi ypač stengtis užtikrinti, kad jos būsimi prekybos ir partnerystės susitarimai atitiktų pagrindinius TDO standartus ir COP 21 įsipareigojimus ir kad jais būtų užtikrinta vartotojų apsauga. |
| --- | --- |

4.1.2.

Pagal Lisabonos sutartį (18) reikalaujama, kad būtų teikiama abipusė informacija apie visą ES veiklą, susijusią su prekyba, vystymusi ir platesnio masto išorės veiksmais. Jau esame išreiškę savo nusivylimą (19) dėl to, kad apie DVT beveik neužsiminta Komisijos komunikate „Prekyba visiems“ (20), paskelbtame netrukus po to, kai šiuos tikslus patvirtino JT. Įgyvendindama savo strategiją „Prekyba visiems“, ES turi ypač stengtis užtikrinti, kad jos būsimi prekybos ir partnerystės susitarimai atitiktų pagrindinius TDO standartus ir COP 21 įsipareigojimus ir kad jais būtų užtikrinta vartotojų apsauga.

| 4.1.3. | Tačiau, kaip matyti iš neseniai Europos Sąjungos Teisingumo Teismo priimto sprendimo (21) dėl ES ir Singapūro laisvosios prekybos susitarimo, ES kompetencija investicijų srityje yra ribota, tačiau jai suteikta visapusiška kompetencija su prekyba susijusiais klausimais. |
| --- | --- |

4.1.3.

Tačiau, kaip matyti iš neseniai Europos Sąjungos Teisingumo Teismo priimto sprendimo (21) dėl ES ir Singapūro laisvosios prekybos susitarimo, ES kompetencija investicijų srityje yra ribota, tačiau jai suteikta visapusiška kompetencija su prekyba susijusiais klausimais.

| 4.2. | DVT nėra teisiškai privalomi ir jiems netaikomas ginčų sprendimo mechanizmas. Sėkmė priklausys nuo pačių šalių darnaus vystymosi politikos ir programų. JTO pabrėžia, kad Vyriausybės, privatusis sektorius ir pilietinė visuomenė turi palaikyti partnerystės ryšius. Jos interneto svetainėje (22) net pateikiamas veiksmų, kurių turėtų imtis individualūs asmenys, sąrašas. |
| --- | --- |

4.2.

DVT nėra teisiškai privalomi ir jiems netaikomas ginčų sprendimo mechanizmas. Sėkmė priklausys nuo pačių šalių darnaus vystymosi politikos ir programų. JTO pabrėžia, kad Vyriausybės, privatusis sektorius ir pilietinė visuomenė turi palaikyti partnerystės ryšius. Jos interneto svetainėje (22) net pateikiamas veiksmų, kurių turėtų imtis individualūs asmenys, sąrašas.

| 4.3. | ES privalo įvertinti savo politikos priemones bei veiklą ir nuspręsti, kaip galima geriausiai prisidėti prie DVT įgyvendinimo, be kita ko, vykdant prekybą. Esame susirūpinę dėl to, jog dažnai susidaro įspūdis, kad ES labiau linkusi demonstruoti, kaip dabartinės jos politikos priemonės atitinka DVT uždavinius ir su jais sutampa, o ne siekti kuo didesnės sinergijos pritaikant tokias politikos priemones bei veiklą. Be to, dar turime įsitikinti, kad Komisijos parengtas dokumentas visapusiškai atspindi bendrą įvairių generalinių direktoratų požiūrį į pagrindinius klausimus. Tikslingiau sutelkus dėmesį į DVT įgyvendinimą, įskaitant prekybos politiką, būtų pasiekta geresnių rezultatų. |
| --- | --- |

4.3.

ES privalo įvertinti savo politikos priemones bei veiklą ir nuspręsti, kaip galima geriausiai prisidėti prie DVT įgyvendinimo, be kita ko, vykdant prekybą. Esame susirūpinę dėl to, jog dažnai susidaro įspūdis, kad ES labiau linkusi demonstruoti, kaip dabartinės jos politikos priemonės atitinka DVT uždavinius ir su jais sutampa, o ne siekti kuo didesnės sinergijos pritaikant tokias politikos priemones bei veiklą. Be to, dar turime įsitikinti, kad Komisijos parengtas dokumentas visapusiškai atspindi bendrą įvairių generalinių direktoratų požiūrį į pagrindinius klausimus. Tikslingiau sutelkus dėmesį į DVT įgyvendinimą, įskaitant prekybos politiką, būtų pasiekta geresnių rezultatų.

| 4.3.1. | Tokios sritys turėtų apimti būsimą Kotonu AKR ir ES partnerystės susitarimo atnaujinimą ir platesnio masto ES bendradarbiavimą su šiais regionais. Be tikslinių pajėgumų stiprinimo siekiant remti prekybos lengvinimo susitarimą, tuo taip pat turėtų būti remiamasi peržiūrint bendrą ES ir valstybių narių pagalbos prekybai (23) strategiją, kuri yra svarbi PPO pagalbos prekybai iniciatyvos dalis. Ji yra sukurta siekiant stiprinti besivystančių šalių pajėgumus išnaudoti prekybos susitarimų teikiamas galimybes, o tai savo ruožtu turės esminės reikšmės siekiant daugelio iš nagrinėjamų tikslų. |
| --- | --- |

4.3.1.

Tokios sritys turėtų apimti būsimą Kotonu AKR ir ES partnerystės susitarimo atnaujinimą ir platesnio masto ES bendradarbiavimą su šiais regionais. Be tikslinių pajėgumų stiprinimo siekiant remti prekybos lengvinimo susitarimą, tuo taip pat turėtų būti remiamasi peržiūrint bendrą ES ir valstybių narių pagalbos prekybai (23) strategiją, kuri yra svarbi PPO pagalbos prekybai iniciatyvos dalis. Ji yra sukurta siekiant stiprinti besivystančių šalių pajėgumus išnaudoti prekybos susitarimų teikiamas galimybes, o tai savo ruožtu turės esminės reikšmės siekiant daugelio iš nagrinėjamų tikslų.

| 4.3.2. | Taip pat reikėtų tikslingiau sutelkti paramą tam, kad prekyba būtų naudojama kaip priemonė regioninei integracijai ir DVT remti, ypač tuose regionuose, kuriuose dar turi būti sudaryti ekonominės partnerystės susitarimai, nors taip pat apgailestaujame, kad šie susitarimai dar nevisiškai pateisino su jais sietus lūkesčius. |
| --- | --- |

4.3.2.

Taip pat reikėtų tikslingiau sutelkti paramą tam, kad prekyba būtų naudojama kaip priemonė regioninei integracijai ir DVT remti, ypač tuose regionuose, kuriuose dar turi būti sudaryti ekonominės partnerystės susitarimai, nors taip pat apgailestaujame, kad šie susitarimai dar nevisiškai pateisino su jais sietus lūkesčius.

| 4.3.3. | Kiek leidžia kompetencija, ES taip pat turėtų siekti didesnės sinergijos tarp DVT ir 27 privalomų aplinkos apsaugos ir TDO konvencijų, susijusių su BLS+ programa (įskaitant reikalavimus dėl mažiausiai išsivysčiusių šalims taikomos programos „Viskas, išskyrus ginklus“). |
| --- | --- |

4.3.3.

Kiek leidžia kompetencija, ES taip pat turėtų siekti didesnės sinergijos tarp DVT ir 27 privalomų aplinkos apsaugos ir TDO konvencijų, susijusių su BLS+ programa (įskaitant reikalavimus dėl mažiausiai išsivysčiusių šalims taikomos programos „Viskas, išskyrus ginklus“).

| 4.3.4. | 2015 m. liepos mėn. Jaundėje vykusiame AKR ir ES ekonominių ir socialinių interesų grupių 14-ajame posėdyje priimtoje galutinėje deklaracijoje (24) teigiama, kad siekiant DVT būtina sutelkti visus turimus finansinius išteklius, kartu laikantis patikimo, skaidraus fiskalinio valdymo principų ir įtraukiant privatųjį sektorių. |
| --- | --- |

4.3.4.

2015 m. liepos mėn. Jaundėje vykusiame AKR ir ES ekonominių ir socialinių interesų grupių 14-ajame posėdyje priimtoje galutinėje deklaracijoje (24) teigiama, kad siekiant DVT būtina sutelkti visus turimus finansinius išteklius, kartu laikantis patikimo, skaidraus fiskalinio valdymo principų ir įtraukiant privatųjį sektorių.

| 4.4. | Be to, Komitetas mano, kad ES, kai tik įmanoma, turėtų skatinti įgyvendinti DVT plėtodama dvišalius santykius. Ryškiausias pavyzdys – bendradarbiavimas su Kinija dėl jos iniciatyvos „Juosta ir kelias“, kurią įgyvendinant, kaip pabrėžta per pastarąjį ES ir Kinijos apskritojo stalo posėdį (25)„turėtų būti prisidedama prie [...] darnaus vystymosi tikslų pasiekimo ir Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos vykdymo“. Tai atitiko panašias neseniai JT Generalinio sekretoriaus pateiktas pastabas. |
| --- | --- |

4.4.

Be to, Komitetas mano, kad ES, kai tik įmanoma, turėtų skatinti įgyvendinti DVT plėtodama dvišalius santykius. Ryškiausias pavyzdys – bendradarbiavimas su Kinija dėl jos iniciatyvos „Juosta ir kelias“, kurią įgyvendinant, kaip pabrėžta per pastarąjį ES ir Kinijos apskritojo stalo posėdį (25)„turėtų būti prisidedama prie [...] darnaus vystymosi tikslų pasiekimo ir Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos vykdymo“. Tai atitiko panašias neseniai JT Generalinio sekretoriaus pateiktas pastabas.

| 4.4.1. | Vis dėlto EESRK dar kartą pabrėžia savo tvirtą įsitikinimą, jog labai svarbu, kad Kinija ir kitos šalys laikytųsi Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijų. |
| --- | --- |

4.4.1.

Vis dėlto EESRK dar kartą pabrėžia savo tvirtą įsitikinimą, jog labai svarbu, kad Kinija ir kitos šalys laikytųsi Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijų.

| 4.5. | Be to, EESRK mano, kad ES, siekdama sudaryti sąlygas pažangiam, tvariam ir integraciniam augimui, privalo suderinti strategiją „Europa 2020“ su tokiais pačiais DVT uždaviniais. |
| --- | --- |

4.5.

Be to, EESRK mano, kad ES, siekdama sudaryti sąlygas pažangiam, tvariam ir integraciniam augimui, privalo suderinti strategiją „Europa 2020“ su tokiais pačiais DVT uždaviniais.

| 4.6. | Savo nuomonėje „Darnus vystymasis. ES vidaus ir išorės politikos planavimas“ (26) EESRK nurodė: „JT darbotvarkė iki 2030 m. turėtų tapti aktyviu, pokyčius skatinančiu, pozityviu Europos diskursu; šis procesas turėtų būti paremtas tvirta politine valia ir pasirengimu kurti darnią Europos Sąjungą, mūsų šalių ekonomiką kreipiant atsparaus ir konkurencingo, efektyviu išteklių naudojimu ir anglies dioksido kiekio mažinimu pagrįsto, socialiniu požiūriu integracinio vystymosi linkme. Šis perspektyvus diskursas taip pat padėtų įveikti per visą laiką didžiausią ES piliečių nepasitikėjimą ES projektu ir visų pirma pelnyti jaunimo palaikymą šiam projektui. Būtent taip ES turėtų įgyvendinti JT darbotvarkę iki 2030 m., kad galėtų pateikti ES piliečiams naują Europos viziją – XXI amžiaus socialinės gerovės užtikrinimo sandorį.“ |
| --- | --- |

4.6.

Savo nuomonėje „Darnus vystymasis. ES vidaus ir išorės politikos planavimas“ (26) EESRK nurodė: „JT darbotvarkė iki 2030 m. turėtų tapti aktyviu, pokyčius skatinančiu, pozityviu Europos diskursu; šis procesas turėtų būti paremtas tvirta politine valia ir pasirengimu kurti darnią Europos Sąjungą, mūsų šalių ekonomiką kreipiant atsparaus ir konkurencingo, efektyviu išteklių naudojimu ir anglies dioksido kiekio mažinimu pagrįsto, socialiniu požiūriu integracinio vystymosi linkme. Šis perspektyvus diskursas taip pat padėtų įveikti per visą laiką didžiausią ES piliečių nepasitikėjimą ES projektu ir visų pirma pelnyti jaunimo palaikymą šiam projektui. Būtent taip ES turėtų įgyvendinti JT darbotvarkę iki 2030 m., kad galėtų pateikti ES piliečiams naują Europos viziją – XXI amžiaus socialinės gerovės užtikrinimo sandorį.“

5.   Privačiojo sektoriaus vaidmuo

| 5.1. | UNCTAD prognozuoja (27), kad norint pasiekti 17 DVT (ir įvykdyti jų 169 uždavinius) kasmet papildomai reikės rasti 2,5 trln. JAV dolerių. Bent trečdalį šios sumos tikimasi gauti iš privačiojo sektoriaus – šio sektoriaus ir pilietinės visuomenės vaidmuo akcentuojamas pagal 17 tikslą. |
| --- | --- |

5.1.

UNCTAD prognozuoja (27), kad norint pasiekti 17 DVT (ir įvykdyti jų 169 uždavinius) kasmet papildomai reikės rasti 2,5 trln. JAV dolerių. Bent trečdalį šios sumos tikimasi gauti iš privačiojo sektoriaus – šio sektoriaus ir pilietinės visuomenės vaidmuo akcentuojamas pagal 17 tikslą.

| 5.2. | Didžioji dalis šios sumos bus gauta iš padidėjusios prekybos ir investicijų, ypač dėl poreikio statyti miestus ir atitinkamai statomos infrastruktūros, mokyklų, ligoninių ir kelių. Tai jau numatyta Kinijos iniciatyvoje „Juosta ir kelias“. |
| --- | --- |

5.2.

Didžioji dalis šios sumos bus gauta iš padidėjusios prekybos ir investicijų, ypač dėl poreikio statyti miestus ir atitinkamai statomos infrastruktūros, mokyklų, ligoninių ir kelių. Tai jau numatyta Kinijos iniciatyvoje „Juosta ir kelias“.

| 5.3. | Kaip minėta, itin svarbu bus vystyti infrastruktūrą Afrikoje. Afrikos vidaus prekyba yra mažos apimties: ji sudaro 10–15 % visos Afrikos prekybos. Kaip EESRK jau yra nurodęs, „norint padidinti Afrikos gebėjimą dalyvauti prekyboje žemės ūkio produktais ir padidinti apsirūpinimo maistu saugumą, bus labai svarbu aktyvinti prekybą žemės ūkio produktais, susijusią su darnaus vystymosi tikslais, apimančiais infrastruktūrą, regioninę integraciją ir vidaus rinkų stiprinimą, be kita ko, didinant antrinio perdirbimo veiklos mastą“ (28). |
| --- | --- |

5.3.

Kaip minėta, itin svarbu bus vystyti infrastruktūrą Afrikoje. Afrikos vidaus prekyba yra mažos apimties: ji sudaro 10–15 % visos Afrikos prekybos. Kaip EESRK jau yra nurodęs, „norint padidinti Afrikos gebėjimą dalyvauti prekyboje žemės ūkio produktais ir padidinti apsirūpinimo maistu saugumą, bus labai svarbu aktyvinti prekybą žemės ūkio produktais, susijusią su darnaus vystymosi tikslais, apimančiais infrastruktūrą, regioninę integraciją ir vidaus rinkų stiprinimą, be kita ko, didinant antrinio perdirbimo veiklos mastą“ (28).

| 5.4. | EESRK taip pat pažymėjo, kad „reglamentavimo aplinkai reikia ilgalaikio planavimo. Įmonėms taip pat reikia ilgalaikio planavimo, ypač jei nori, kad jų investicijos būtų sėkmingos. Nė vienai iš susitarimo šalių nėra naudinga kitos šalies nesėkmė. Stiprūs Vyriausybių ir privačiojo sektoriaus veikėjai turi sukurti naujų rūšių sinergiją ir įsisavinti naujas bendradarbiavimo formas. Čia svarbų vaidmenį taip pat turėtų atlikti pilietinė visuomenė, ypač socialinių partnerių lygmeniu (29). |
| --- | --- |

5.4.

EESRK taip pat pažymėjo, kad „reglamentavimo aplinkai reikia ilgalaikio planavimo. Įmonėms taip pat reikia ilgalaikio planavimo, ypač jei nori, kad jų investicijos būtų sėkmingos. Nė vienai iš susitarimo šalių nėra naudinga kitos šalies nesėkmė. Stiprūs Vyriausybių ir privačiojo sektoriaus veikėjai turi sukurti naujų rūšių sinergiją ir įsisavinti naujas bendradarbiavimo formas. Čia svarbų vaidmenį taip pat turėtų atlikti pilietinė visuomenė, ypač socialinių partnerių lygmeniu (29).

| 5.5. | Bus labai svarbu veiksmingai valdyti pasaulines vertės ir tiekimo grandines, kaip EESRK pabrėžė savo nuomonėje „Deramas darbas pasaulinėse tiekimo grandinėse“ (30). Pasaulinės vertės grandinės apima visą veiklą nuo produkto sumanymo iki galutinio vartotojo. Pasaulinė tiekimo grandinė yra pasaulinės vertės grandinės dalis, susijusi su ištekliais, bet ne su produktų sumanymu ar platinimu. |
| --- | --- |

5.5.

Bus labai svarbu veiksmingai valdyti pasaulines vertės ir tiekimo grandines, kaip EESRK pabrėžė savo nuomonėje „Deramas darbas pasaulinėse tiekimo grandinėse“ (30). Pasaulinės vertės grandinės apima visą veiklą nuo produkto sumanymo iki galutinio vartotojo. Pasaulinė tiekimo grandinė yra pasaulinės vertės grandinės dalis, susijusi su ištekliais, bet ne su produktų sumanymu ar platinimu.

| 5.5.1. | EESRK nurodė, kad jo tikslas – „įgyvendinti laipsnišką, nuoseklią ir tvarią atsakingo pasaulinių tiekimo grandinių valdymo politiką“ ir „skatinti laikytis praktinio, tinkamo ir rizika grindžiamo požiūrio, kartu atsižvelgiant į specifinį pasaulinės vertės grandinės ir pasaulinės tiekimo grandinės pobūdį (linijinė ar modulinė, paprasta ar sudėtinga, trumpalaikė ar ilgalaikė)“. |
| --- | --- |

5.5.1.

EESRK nurodė, kad jo tikslas – „įgyvendinti laipsnišką, nuoseklią ir tvarią atsakingo pasaulinių tiekimo grandinių valdymo politiką“ ir „skatinti laikytis praktinio, tinkamo ir rizika grindžiamo požiūrio, kartu atsižvelgiant į specifinį pasaulinės vertės grandinės ir pasaulinės tiekimo grandinės pobūdį (linijinė ar modulinė, paprasta ar sudėtinga, trumpalaikė ar ilgalaikė)“.

| 5.5.2. | Privatusis sektorius turės esminės įtakos. Jis gali būti pagrindinis socialinio, ekonominio ir kultūrinio atsinaujinimo katalizatorius, be kita ko, skatindamas ir plėtodamas pagrindinius įgūdžius ir užtikrindamas didesnį veiklos įvairinimą. Daugelis įmonių jau turi savo DVT strategijas. Vis dėlto, padedant įgyvendinti DVT svarbų vaidmenį atliks atsakingas verslas, nes daugiau įmonių bus skatinamos prisiimti atsakomybę už savo poveikį visuomenei. Tai turėtų būti paremta rizika grindžiamais išsamiais patikrinimais, visų pirma atliekamais pasaulinėse vertės grandinėse ir pasaulinėse tiekimo grandinėse, įvertinant neigiamą poveikį bei riziką ir aktyviai skatinant naudą, užtikrinant, kad nė viena visuomenės dalis nebūtų palikta nuošalyje. Tai savo ruožtu paskatintų įmonių „veiklos licencijas“, užtikrinant kuo daugiau inovacijų ir tvarų ekonomikos augimą. |
| --- | --- |

5.5.2.

Privatusis sektorius turės esminės įtakos. Jis gali būti pagrindinis socialinio, ekonominio ir kultūrinio atsinaujinimo katalizatorius, be kita ko, skatindamas ir plėtodamas pagrindinius įgūdžius ir užtikrindamas didesnį veiklos įvairinimą. Daugelis įmonių jau turi savo DVT strategijas. Vis dėlto, padedant įgyvendinti DVT svarbų vaidmenį atliks atsakingas verslas, nes daugiau įmonių bus skatinamos prisiimti atsakomybę už savo poveikį visuomenei. Tai turėtų būti paremta rizika grindžiamais išsamiais patikrinimais, visų pirma atliekamais pasaulinėse vertės grandinėse ir pasaulinėse tiekimo grandinėse, įvertinant neigiamą poveikį bei riziką ir aktyviai skatinant naudą, užtikrinant, kad nė viena visuomenės dalis nebūtų palikta nuošalyje. Tai savo ruožtu paskatintų įmonių „veiklos licencijas“, užtikrinant kuo daugiau inovacijų ir tvarų ekonomikos augimą.

| 5.6. | Siekiant užtikrinti didesnę darnaus vystymosi tikslų ir privačiojo sektoriaus sinergiją, reikės:






  — | skatinti įmonių socialinę atsakomybę, standartą ISO 26000 ir sudaryti tarptautinius pagrindų susitarimus tarp didelių daugiašalių įmonių ir tarptautinių profesinių sąjungų organizacijų (visuose sektoriuose, ypač pramonės sektoriuose); |
| --- | --- | --- |

5.6.

Siekiant užtikrinti didesnę darnaus vystymosi tikslų ir privačiojo sektoriaus sinergiją, reikės:

—

skatinti įmonių socialinę atsakomybę, standartą ISO 26000 ir sudaryti tarptautinius pagrindų susitarimus tarp didelių daugiašalių įmonių ir tarptautinių profesinių sąjungų organizacijų (visuose sektoriuose, ypač pramonės sektoriuose);

| — | sudaryti ne finansinį (socialinį ir aplinkosauginį) įmonių reitingą ir skatinti socialiai atsakingas investicijas; |
| --- | --- |

—

sudaryti ne finansinį (socialinį ir aplinkosauginį) įmonių reitingą ir skatinti socialiai atsakingas investicijas;

| — | įtraukti socialinę atsakomybę ir atsakomybę už aplinkos apsaugą į vertės grandinę tarp rangovo ir subrangovo. |
| --- | --- |

—

įtraukti socialinę atsakomybę ir atsakomybę už aplinkos apsaugą į vertės grandinę tarp rangovo ir subrangovo.

| 5.6.1. | EESRK mano, kad visuose būsimuose ES prekybos arba partnerystės susitarimuose reikėtų stengtis propaguoti įmonių socialinės atsakomybės principus ir standartus ir skatinti šios srities nacionalinius teisės aktus, ypač rengiant ataskaitas dėl su finansais nesusijusių dalykų. Reikėtų reikalauti, kad kiekviena šalis signatarė aktyviai skatintų įmones laikytis EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms (31) ir Jungtinių Tautų pasaulinio susitarimo, kad būtų užtikrinta teisė į kolektyvines derybas ir palaikomas socialinis dialogas. |
| --- | --- |

5.6.1.

EESRK mano, kad visuose būsimuose ES prekybos arba partnerystės susitarimuose reikėtų stengtis propaguoti įmonių socialinės atsakomybės principus ir standartus ir skatinti šios srities nacionalinius teisės aktus, ypač rengiant ataskaitas dėl su finansais nesusijusių dalykų. Reikėtų reikalauti, kad kiekviena šalis signatarė aktyviai skatintų įmones laikytis EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms (31) ir Jungtinių Tautų pasaulinio susitarimo, kad būtų užtikrinta teisė į kolektyvines derybas ir palaikomas socialinis dialogas.

| 5.6.2. | Savo informaciniame pranešime dėl įmonių socialinės atsakomybės (32) Komitetas taip pat pabrėžė 2011 m. JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų (33) svarbą, nes tai svarbus žingsnis įmonių atsakomybės srityje, socialinių reikalų srityje pirmenybę teikiant žmogaus teisėms. Dabar JTO šiuos principus toliau tobulina siekdama parengti tarptautinėms korporacijos ir kitoms įmonėms skirtą privalomą tarptautinę sutartį dėl žmogaus teisių. |
| --- | --- |

5.6.2.

Savo informaciniame pranešime dėl įmonių socialinės atsakomybės (32) Komitetas taip pat pabrėžė 2011 m. JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų (33) svarbą, nes tai svarbus žingsnis įmonių atsakomybės srityje, socialinių reikalų srityje pirmenybę teikiant žmogaus teisėms. Dabar JTO šiuos principus toliau tobulina siekdama parengti tarptautinėms korporacijos ir kitoms įmonėms skirtą privalomą tarptautinę sutartį dėl žmogaus teisių.

| 5.6.3. | Kitos svarbios EESRK nuomonės – tai, be kita ko, nuomonė dėl privačiojo sektoriaus vaidmens vystymosi srityje (34) ir nuomonė dėl EDVF garantijos ir EDVF garantijų fondo sukūrimo (35). |
| --- | --- |

5.6.3.

Kitos svarbios EESRK nuomonės – tai, be kita ko, nuomonė dėl privačiojo sektoriaus vaidmens vystymosi srityje (34) ir nuomonė dėl EDVF garantijos ir EDVF garantijų fondo sukūrimo (35).

| 5.7. | Įgyvendinant 17 tikslą reikėtų įtraukti viešuosius pirkimus ir užtikrinti, kad Vyriausybės bendradarbiautų su privačiuoju sektoriumi. ES turėtų glaudžiai bendradarbiauti tiek su Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencija (UNCTAD), tiek su Jungtinių Tautų Europos ekonominė komisija, kuri skatina viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes. Nors EESRK iš esmės pritaria viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėms, jis (36) taip pat yra išreiškęs susirūpinimą, kad viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė „gali tapti svarbia vystymosi strategijų įgyvendinimo priemone, tačiau partnerystė turi būti tinkamai reguliuojama ir užtikrinama suinteresuotųjų subjektų tarpusavio komunikacija“. |
| --- | --- |

5.7.

Įgyvendinant 17 tikslą reikėtų įtraukti viešuosius pirkimus ir užtikrinti, kad Vyriausybės bendradarbiautų su privačiuoju sektoriumi. ES turėtų glaudžiai bendradarbiauti tiek su Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencija (UNCTAD), tiek su Jungtinių Tautų Europos ekonominė komisija, kuri skatina viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes. Nors EESRK iš esmės pritaria viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėms, jis (36) taip pat yra išreiškęs susirūpinimą, kad viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė „gali tapti svarbia vystymosi strategijų įgyvendinimo priemone, tačiau partnerystė turi būti tinkamai reguliuojama ir užtikrinama suinteresuotųjų subjektų tarpusavio komunikacija“.

| 5.8. | Komitetas jau pabrėžė didžiules galimybes, kurias MVĮ ir kitoms labiau specializuotoms įmonėms teikia e. prekyba, sudaranti sąlygas šioms įmonėms ir vietos bendrovėms patekti į iki tol nepasiekiamas rinkas. Kadangi MVĮ yra pagrindinė inovacijų varomoji jėga, užtikrina ir skatina darnumą ir sukuria 70–80 % darbo vietų, EESRK ragina Komisiją skirti ypatingą dėmesį tokioms įmonėms remti, kad jos galėtų siekti darnaus vystymosi tikslų. |
| --- | --- |

5.8.

Komitetas jau pabrėžė didžiules galimybes, kurias MVĮ ir kitoms labiau specializuotoms įmonėms teikia e. prekyba, sudaranti sąlygas šioms įmonėms ir vietos bendrovėms patekti į iki tol nepasiekiamas rinkas. Kadangi MVĮ yra pagrindinė inovacijų varomoji jėga, užtikrina ir skatina darnumą ir sukuria 70–80 % darbo vietų, EESRK ragina Komisiją skirti ypatingą dėmesį tokioms įmonėms remti, kad jos galėtų siekti darnaus vystymosi tikslų.

6.   Pilietinės visuomenės vaidmuo

| 6.1. | Pagal 17 DVT konkrečiai nurodomas pilietinės visuomenės vaidmuo: „siekiant sėkmingai įgyvendinti darnaus vystymosi darbotvarkę Vyriausybės, privatusis sektorius ir pilietinė visuomenė turi palaikyti partnerystės ryšius. Šie visuotiniai partnerystės ryšiai [...] turi būti palaikomi pasauliniu, regioniniu, nacionaliniu ir vietos lygmeniu.“ Tuomet nurodomos „peržiūros ir stebėsenos sistemos“. Pirmą kartą JT istorijoje darnaus vystymosi tiksluose nurodoma, kad Vyriausybės yra atskaitingos žmonėms. Įgyvendinant DVT reikės tiesioginio pilietinės visuomenės įsitraukimo, be kita ko, todėl, kad ji turėtų skatinti teisinę valstybę ir padėti kovoti su korupcija. Jei pilietinė visuomenė bijo prisidėti, susidaro priešinga situacija. Atviroje visuomenėje jos nuomonė yra galinga jėga, turinti įtakos dideliems vietos pokyčiams, atvirumui ir įvairovei. |
| --- | --- |

6.1.

Pagal 17 DVT konkrečiai nurodomas pilietinės visuomenės vaidmuo: „siekiant sėkmingai įgyvendinti darnaus vystymosi darbotvarkę Vyriausybės, privatusis sektorius ir pilietinė visuomenė turi palaikyti partnerystės ryšius. Šie visuotiniai partnerystės ryšiai [...] turi būti palaikomi pasauliniu, regioniniu, nacionaliniu ir vietos lygmeniu.“ Tuomet nurodomos „peržiūros ir stebėsenos sistemos“. Pirmą kartą JT istorijoje darnaus vystymosi tiksluose nurodoma, kad Vyriausybės yra atskaitingos žmonėms. Įgyvendinant DVT reikės tiesioginio pilietinės visuomenės įsitraukimo, be kita ko, todėl, kad ji turėtų skatinti teisinę valstybę ir padėti kovoti su korupcija. Jei pilietinė visuomenė bijo prisidėti, susidaro priešinga situacija. Atviroje visuomenėje jos nuomonė yra galinga jėga, turinti įtakos dideliems vietos pokyčiams, atvirumui ir įvairovei.

| 6.1.1. | Nuo 2011 m., kai buvo sudarytas ES ir Korėjos laisvosios prekybos susitarimas, į visus ES prekybos ir ekonominės partnerystės susitarimus siekta įtraukti skyrius dėl prekybos ir darnaus vystymosi (37), kuriuose numatyti pilietinės visuomenės stebėsenos mechanizmai. Šiuo metu šie nauji skyriai yra peržiūrimi. Juos reikia sustiprinti ir, jei įmanoma, pritaikyti taip, kad jie padėtų įgyvendinti DVT. Būsimuose ES derybininkų įgaliojimuose turi būti numatytas įpareigojimas į prekybos ir darnaus vystymosi skyrius įtraukti konkrečią nuorodą į DVT. |
| --- | --- |

6.1.1.

Nuo 2011 m., kai buvo sudarytas ES ir Korėjos laisvosios prekybos susitarimas, į visus ES prekybos ir ekonominės partnerystės susitarimus siekta įtraukti skyrius dėl prekybos ir darnaus vystymosi (37), kuriuose numatyti pilietinės visuomenės stebėsenos mechanizmai. Šiuo metu šie nauji skyriai yra peržiūrimi. Juos reikia sustiprinti ir, jei įmanoma, pritaikyti taip, kad jie padėtų įgyvendinti DVT. Būsimuose ES derybininkų įgaliojimuose turi būti numatytas įpareigojimas į prekybos ir darnaus vystymosi skyrius įtraukti konkrečią nuorodą į DVT.

| 6.2. | Taikant šiuos mechanizmus sudaromos didelės galimybės skatinti ES vertybes, įskaitant socialinius ir aplinkosaugos standartus. Taip galima pasiekti akivaizdžių rezultatų. Šie mechanizmai – svarbus kanalas siekiant bendradarbiauti su šalių partnerių pilietine visuomene ir leisti jai įgalėti. |
| --- | --- |

6.2.

Taikant šiuos mechanizmus sudaromos didelės galimybės skatinti ES vertybes, įskaitant socialinius ir aplinkosaugos standartus. Taip galima pasiekti akivaizdžių rezultatų. Šie mechanizmai – svarbus kanalas siekiant bendradarbiauti su šalių partnerių pilietine visuomene ir leisti jai įgalėti.

| 6.2.1. | Taikant šiuos bendrus pilietinės visuomenės mechanizmus turi būti galima įsikišti skatinant įgyvendinti DVT ir imtis veiksmų prieš nepageidaujamus pokyčius. Manome, kad šie prekybos ir darnaus vystymosi skyriai turi būti vykdytini taip pat, kaip ir kitos prekybos sąlygos. Todėl raginame Europos Komisiją visuose būsimuose susitarimuose susiderėti dėl priemonių, kurios leidžia visapusiškai stebėti, kaip įgyvendinami prekybos ir darnaus vystymosi skyriai, ir, jei būtina, imtis tokių veiksmų. |
| --- | --- |

6.2.1.

Taikant šiuos bendrus pilietinės visuomenės mechanizmus turi būti galima įsikišti skatinant įgyvendinti DVT ir imtis veiksmų prieš nepageidaujamus pokyčius. Manome, kad šie prekybos ir darnaus vystymosi skyriai turi būti vykdytini taip pat, kaip ir kitos prekybos sąlygos. Todėl raginame Europos Komisiją visuose būsimuose susitarimuose susiderėti dėl priemonių, kurios leidžia visapusiškai stebėti, kaip įgyvendinami prekybos ir darnaus vystymosi skyriai, ir, jei būtina, imtis tokių veiksmų.

| 6.3. | Komitetas taip pat palankiai vertina tai, kad 2015 m. gegužės mėn. Tarybos priimtame pranešime „Nauja visuotinė skurdo panaikinimo ir darnaus vystymosi po 2015 m. partnerystė“ (38) pabrėžiama, kokia svarbi yra socialinė ekonomika „darbo vietų kūrimui ir darniam vystymuisi“. Socialinės ekonomikos organizacijos taip pat gali atlikti svarbų vaidmenį padėdamos įgyvendinti darnaus vystymosi tikslus. Neseniai priimtoje nuomonėje dėl socialinės ekonomikos (39) EESRK pažymi, kad socialinė ekonomika turi akivaizdų poveikį kasdieniam gyvenimui, o vykdant produktyvią veiklą dideliuose Afrikos, Amerikos ir Azijos regionuose visuotiniu mastu labai prisidedama prie gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo. |
| --- | --- |

6.3.

Komitetas taip pat palankiai vertina tai, kad 2015 m. gegužės mėn. Tarybos priimtame pranešime „Nauja visuotinė skurdo panaikinimo ir darnaus vystymosi po 2015 m. partnerystė“ (38) pabrėžiama, kokia svarbi yra socialinė ekonomika „darbo vietų kūrimui ir darniam vystymuisi“. Socialinės ekonomikos organizacijos taip pat gali atlikti svarbų vaidmenį padėdamos įgyvendinti darnaus vystymosi tikslus. Neseniai priimtoje nuomonėje dėl socialinės ekonomikos (39) EESRK pažymi, kad socialinė ekonomika turi akivaizdų poveikį kasdieniam gyvenimui, o vykdant produktyvią veiklą dideliuose Afrikos, Amerikos ir Azijos regionuose visuotiniu mastu labai prisidedama prie gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo.

Briuselis, 2017 m. gruodžio 7 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Georges DASSIS

---

(1)  Paryžiuje įvykusi Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencija (21-oji JTBKKK šalių konferencija).

1

(2)  COM(2016) 739 final.

2

final

(3)  SESV 21 straipsnio 3 dalis.

3

(4)  8-asis TVT, Plėtoti pasaulinę partnerystę vystymosi labui.

4

Plėtoti pasaulinę partnerystę vystymosi labui

(5)  2017 m. birželio 29–30 d., Pekinas (25 punktas).

5

(6)  UNCTAD pranešimas spaudai, Ženeva, 2014 m. – nuo tada tai nurodoma reguliariai.

6

(7)  REX/487 – EESRK nuomonė savo iniciatyva dėl ES vystymosi partnerysčių ir tarptautinių apmokestinimo susitarimų keliamų iššūkių, pranešėjas Alfred Gajdosik, bendrapranešėjis Thomas Wagnsonner (dar nepaskelbta OL).

7

ES vystymosi partnerysčių ir tarptautinių apmokestinimo susitarimų keliamų iššūkių

(8)  Žr. EESRK nuomonę „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“, pranešėjas Jonathan Peel (OL C 264, 2016 7 20, p. 123).

8

(9)  SESV 21 straipsnio 3 dalis.

9

(10)  EESRK nuomonė savo iniciatyva Žemės ūkio vaidmuo daugiašalėse, dvišalėse ir regioninėse prekybos derybose atsižvelgiant į Nairobio PPO ministrų susitikimą, pranešėjas Jonathan Peel (OL C 173, 2017 5 31, p. 20).

10

Žemės ūkio vaidmuo daugiašalėse, dvišalėse ir regioninėse prekybos derybose atsižvelgiant į Nairobio PPO ministrų susitikimą

(11)  Ten pat.

11

(12)  @UNFoundation.

12

(13)  Šiaurėje prekiauta vilna, kailiais, mediena ir grūdais, pietuose – medvilnės audiniais, alyvuogių aliejumi, kamščiamedžiu, vynu, maisto produktais ir vaisiais.

13

(14)  https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc10_e/mindecision_e.htm.

14

(15)  Žr. 9 išnašą, ten pat.

15

(16)  EESRK nuomonė Darnaus vystymosi vaidmens ir pilietinės visuomenės dalyvavimo autonominiuose ES investicijų susitarimuose su trečiosiomis šalimis, pranešėjas Jonathan Peel (OL C 268, 2015 8 14, p. 19).

16

Darnaus vystymosi vaidmens ir pilietinės visuomenės dalyvavimo autonominiuose ES investicijų susitarimuose su trečiosiomis šalimis

(17)  COM(2006) 567 final, 2006 m. spalio 4 d. 3.1 punkto iii papunktis.

17

final

(18)  3 straipsnio 5 dalis.

18

(19)  EESRK nuomonė Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas, pranešėjas Jonathan Peel ((OL C 264, 2016 7 20, p. 123).

19

Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas

(20)  COM(2015) 497 final.

20

final

(21)  Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, pranešimas spaudai Nr. 52/17.

21

(22)  http://www.un.org/sustainabledevelopment/takeaction.

22

(23)  Šiuo atveju pažymimas rekordinis ES indėlis – 12 mlrd. EUR 2014 m.

23

(24)  Kaip įsipareigota pagal Kotonu susitarimą.

24

(25)  Žr. 5 išnašą.

25

(26)  OL C 487, 2016 12 28, p. 41.

26

(27)  UNCTAD pranešimas spaudai, Ženeva, 2014 m. – nuo tada tai nurodoma reguliariai.

27

(28)  EESRK nuomonė savo iniciatyva Žemės ūkio vaidmuo daugiašalėse, dvišalėse ir regioninėse prekybos derybose atsižvelgiant į Nairobio PPO ministrų susitikimą, ten pat, 9 išnaša, OL C 173, 2017 5 31, p. 20.

28

Žemės ūkio vaidmuo daugiašalėse, dvišalėse ir regioninėse prekybos derybose atsižvelgiant į Nairobio PPO ministrų susitikimą

(29)  Žr. 15 išnašą.

29

(30)  OL C 303, 2016 8 19, p. 17.

30

(31)  2011 m. EBPO rekomendacijos daugiašalėms įmonėms.

31

(32)  EESRK informacinis pranešimas Įmonių socialinė ir visuomeninė atsakomybė, pranešėja Evelyne Pichenot.

32

Įmonių socialinė ir visuomeninė atsakomybė

(33)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_En.pdf.

33

(34)  EESRK nuomonė Pilietinės visuomenė pozicija dėl vystymosi finansavimo, pranešėjas Ivan Voleš (OL C 383, 2015 11 17, p. 49).

34

Pilietinės visuomenė pozicija dėl vystymosi finansavimo

(35)  EESRK nuomonė EDVF garantijos ir EDVF garantijų fondo sukūrimas, pranešėjas Jan Simons (OL C 173, 2017 5 31, p. 62).

35

EDVF garantijos ir EDVF garantijų fondo sukūrimas,

(36)  OL C 67, 2014 3 6, p. 1.

36

(37)  Vienintelė išimtis – laisvosios prekybos susitarimas su Pietų Afrikos vystymosi bendrija (SADC).

37

(38)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9241-2015-INIT/lt/pdf.

38

(39)  EESRK nuomonė Socialinės ekonomikos išorės aspektas, pranešėjas Miguel Ángel Cabra De Luna (OL C 345, 2017 10 13, p. 58).

39

Socialinės ekonomikos išorės aspektas

---

| 11.4.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 129/36 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 129/36

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Bendruomenės inicijuotos vietos plėtros metodo privalumai integruotai vietos ir kaimo plėtrai“

(tiriamoji nuomonė)

(2018/C 129/06)

| Pranešėjas | Roman HAKEN |
| --- | --- |

Pranešėjas

Roman HAKEN

| Konsultavimasis | ES Tarybai pirmininkaujanti Estija, 08/08/2017 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 302 straipsnis
  Tiriamoji nuomonė |
| Biuro sprendimas | 19/09/2017 |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 21/11/2017 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 07/12/2017 |
| Plenarinė sesija Nr. | 530 |
| Balsavimo rezultatai
  (už/prieš/susilaikė) | 152/3/0 |

Konsultavimasis

ES Tarybai pirmininkaujanti Estija, 08/08/2017

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 302 straipsnis

Tiriamoji nuomonė

Biuro sprendimas

19/09/2017

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

21/11/2017

Priimta plenarinėje sesijoje

07/12/2017

Plenarinė sesija Nr.

530

Balsavimo rezultatai

(už/prieš/susilaikė)

152/3/0

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos Sąjunga yra ant derybų dėl politikos po 2020 m. slenksčio. Europos Komisija ir valstybės narės pradeda svarstyti būsimą Europos struktūrinių ir investicinių (ESI) fondų finansinę programą. |
| --- | --- |

1.1.

Europos Sąjunga yra ant derybų dėl politikos po 2020 m. slenksčio. Europos Komisija ir valstybės narės pradeda svarstyti būsimą Europos struktūrinių ir investicinių (ESI) fondų finansinę programą.

| 1.2. | Kaip Europos Sąjunga gali sustiprinti savo ryšius su valstybėmis narėmis ir atgauti piliečių pasitikėjimą (1)? |
| --- | --- |

1.2.

Kaip Europos Sąjunga gali sustiprinti savo ryšius su valstybėmis narėmis ir atgauti piliečių pasitikėjimą (1)?

| 1.3. | Atsakymas galėtų būti tinkamai įgyvendintas bendruomenės inicijuotos vietos plėtros (BIVP) metodas, suteikiantis galimybę integruotai vietos plėtrai ir piliečių bei jų organizacijų dalyvavimui vietos lygmeniu. EESRK yra įsitikinęs, kad bendruomenės inicijuota vietos plėtra turėtų daug privalumų kaip sėkminga Europos vietos plėtros priemonė.
  Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas rekomenduoja: |
| --- | --- |

1.3.

Atsakymas galėtų būti tinkamai įgyvendintas bendruomenės inicijuotos vietos plėtros (BIVP) metodas, suteikiantis galimybę integruotai vietos plėtrai ir piliečių bei jų organizacijų dalyvavimui vietos lygmeniu. EESRK yra įsitikinęs, kad bendruomenės inicijuota vietos plėtra turėtų daug privalumų kaip sėkminga Europos vietos plėtros priemonė.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas rekomenduoja:

| 1.4. | nustatyti aiškią privalomo bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirtų įvairių fondų įgyvendinimo Europos Sąjungoje viziją užtikrinant, kad bendruomenės inicijuotos plėtros metodas būtų taikomas visų rūšių teritorijose: kaimo (įskaitant atokias, kalnuotas ir salų teritorijas), miesto ir pakrantės; |
| --- | --- |

1.4.

nustatyti aiškią privalomo bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirtų įvairių fondų įgyvendinimo Europos Sąjungoje viziją užtikrinant, kad bendruomenės inicijuotos plėtros metodas būtų taikomas visų rūšių teritorijose: kaimo (įskaitant atokias, kalnuotas ir salų teritorijas), miesto ir pakrantės;

| 1.5. | raginti Europos Komisiją išnagrinėti ir nuodugniai išanalizuoti galimybes ES lygmeniu sukurti bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirtą rezervo fondą. Nepriklausomai nuo to, Europos Komisija turės užtikrinti, kad visos valstybės narės turėtų nacionalinį bendruomenės inicijuotos vietos plėtros fondą, kurį papildytų visi keturi ESI fondai (EŽŪFKP, ERPF, ESF ir EJRŽF); |
| --- | --- |

1.5.

raginti Europos Komisiją išnagrinėti ir nuodugniai išanalizuoti galimybes ES lygmeniu sukurti bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirtą rezervo fondą. Nepriklausomai nuo to, Europos Komisija turės užtikrinti, kad visos valstybės narės turėtų nacionalinį bendruomenės inicijuotos vietos plėtros fondą, kurį papildytų visi keturi ESI fondai (EŽŪFKP, ERPF, ESF ir EJRŽF);

| 1.6. | nustatyti suderintą visų ESI fondų sistemą ir sukurti paprastas bendruomenės inicijuotos vietos plėtros fondo įgyvendinimo ES lygmeniu taisykles; |
| --- | --- |

1.6.

nustatyti suderintą visų ESI fondų sistemą ir sukurti paprastas bendruomenės inicijuotos vietos plėtros fondo įgyvendinimo ES lygmeniu taisykles;

| 1.7. | pripažinti, kad vykdant bendruomenės inicijuotą vietos plėtrą, kuria stiprinamas kaimo ekonomikos plėtros veiksmų sąsajų (LEADER) metodas, valstybėms narėms suteikiama išskirtinė galimybė įtraukiau, tvariau ir labiau integruotai plėtoti savo teritorijas kartu su vietos suinteresuotaisiais subjektais. Kad poveikis būtų didesnis, 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu vykdant bendruomenės inicijuotą vietos plėtrą turi būti skiriama pakankamai finansinių išteklių. Siekdami tai užtikrinti, primygtinai raginame Europos Komisiją nustatyti valstybėms narėms taikomą privalomą reikalavimą bendruomenės inicijuotos vietos plėtros fondui, kuris taip pat turi būti remiamas pakankamais nacionaliniais ištekliais, skirti ne mažiau kaip 15 % iš kiekvieno ESI fondo biudžeto; |
| --- | --- |

1.7.

pripažinti, kad vykdant bendruomenės inicijuotą vietos plėtrą, kuria stiprinamas kaimo ekonomikos plėtros veiksmų sąsajų (LEADER) metodas, valstybėms narėms suteikiama išskirtinė galimybė įtraukiau, tvariau ir labiau integruotai plėtoti savo teritorijas kartu su vietos suinteresuotaisiais subjektais. Kad poveikis būtų didesnis, 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu vykdant bendruomenės inicijuotą vietos plėtrą turi būti skiriama pakankamai finansinių išteklių. Siekdami tai užtikrinti, primygtinai raginame Europos Komisiją nustatyti valstybėms narėms taikomą privalomą reikalavimą bendruomenės inicijuotos vietos plėtros fondui, kuris taip pat turi būti remiamas pakankamais nacionaliniais ištekliais, skirti ne mažiau kaip 15 % iš kiekvieno ESI fondo biudžeto;

| 1.8. | vengti bet kokio atotrūkio tarp programavimo laikotarpių ir užtikrinti geresnę 2021–2027 m. laikotarpio pradžią; |
| --- | --- |

1.8.

vengti bet kokio atotrūkio tarp programavimo laikotarpių ir užtikrinti geresnę 2021–2027 m. laikotarpio pradžią;

| 1.9. | dėl sudėtingos teisinės sistemos ir daug laiko atimančių procedūrų visiems su bendruomenės inicijuota vietos plėtra susijusiems subjektams labai padidėjo biurokratinė našta. Kad ateityje būtų veiksmingai įgyvendinama įvairiais fondais grindžiama bendruomenės inicijuota vietos plėtra, EESRK ragina iš esmės supaprastinti teisinę bendruomenės inicijuotos vietos plėtros sistemą, įgyvendinimo procedūras ir 2021–2027 m. programavimo laikotarpio modelį. Turėtų būti naudojamasi naujomis politinėmis ir ekonominėmis aplinkybėmis siekiant sumažinti biurokratinę naštą ir pradėti taikyti paprastą sistemą, pagal kurią daugiausia dėmesio skiriama galimybėms ir pasitikėjimui. Paprasta sistema buvo sukurta, pavyzdžiui, plėtojant visuotines dotacijas. Užuot sutelkus dėmesį į tai, kaip išvengti klaidų, reikia nustatyti taisykles, kurios iš tiesų galėtų padėti vietos veiklos grupėms ir vietos paramos gavėjams (galutiniams naudotojams) įgyvendinti vietos plėtros strategijas ir projektus; |
| --- | --- |

1.9.

dėl sudėtingos teisinės sistemos ir daug laiko atimančių procedūrų visiems su bendruomenės inicijuota vietos plėtra susijusiems subjektams labai padidėjo biurokratinė našta. Kad ateityje būtų veiksmingai įgyvendinama įvairiais fondais grindžiama bendruomenės inicijuota vietos plėtra, EESRK ragina iš esmės supaprastinti teisinę bendruomenės inicijuotos vietos plėtros sistemą, įgyvendinimo procedūras ir 2021–2027 m. programavimo laikotarpio modelį. Turėtų būti naudojamasi naujomis politinėmis ir ekonominėmis aplinkybėmis siekiant sumažinti biurokratinę naštą ir pradėti taikyti paprastą sistemą, pagal kurią daugiausia dėmesio skiriama galimybėms ir pasitikėjimui. Paprasta sistema buvo sukurta, pavyzdžiui, plėtojant visuotines dotacijas. Užuot sutelkus dėmesį į tai, kaip išvengti klaidų, reikia nustatyti taisykles, kurios iš tiesų galėtų padėti vietos veiklos grupėms ir vietos paramos gavėjams (galutiniams naudotojams) įgyvendinti vietos plėtros strategijas ir projektus;

| 1.10. | sudaryti sąlygas visiems bendruomenės inicijuotos vietos plėtros subjektams Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis glaudžiai bendradarbiauti rengiantis kitam programavimo laikotarpiui siekiant stiprinti pasitikėjimą ir įgyvendinti integruotą, įvairiais fondais grindžiamą bendruomenės inicijuotos vietos plėtros metodą. Reikia siekti, kad ES, piliečiai ir bendruomenės būtų labiau susiję; |
| --- | --- |

1.10.

sudaryti sąlygas visiems bendruomenės inicijuotos vietos plėtros subjektams Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis glaudžiai bendradarbiauti rengiantis kitam programavimo laikotarpiui siekiant stiprinti pasitikėjimą ir įgyvendinti integruotą, įvairiais fondais grindžiamą bendruomenės inicijuotos vietos plėtros metodą. Reikia siekti, kad ES, piliečiai ir bendruomenės būtų labiau susiję;

| 1.11. | sudaryti sąlygas visiems bendruomenės inicijuotos vietos plėtros subjektams (valdžios institucijoms, vietos veiklos grupėms, LEADER ir kaimo tinklams, mokėjimų agentūroms ir kt.) nuolat stiprinti savo gebėjimus įvairiais fondais grindžiamos bendruomenės inicijuotos plėtros srityje; |
| --- | --- |

1.11.

sudaryti sąlygas visiems bendruomenės inicijuotos vietos plėtros subjektams (valdžios institucijoms, vietos veiklos grupėms, LEADER ir kaimo tinklams, mokėjimų agentūroms ir kt.) nuolat stiprinti savo gebėjimus įvairiais fondais grindžiamos bendruomenės inicijuotos plėtros srityje;

| 1.12. | išnaudoti IT sprendimų potencialą siekiant nacionaliniu ir vietos lygmenimis supaprastinti ir automatizuoti duomenų rinkimą. Geriausios praktikos pavyzdžiai naudojant šias sistemas turi būti skleidžiami tarp valdymo institucijų ir vietos veiklos grupių (kaip, pavyzdžiui, yra Estijoje). IT sistemos turi būti kuriamos realiai įtraukiant visus suinteresuotuosius subjektus ir skiriamos bendrai ESI fondų supaprastinimo strategijai remti; |
| --- | --- |

1.12.

išnaudoti IT sprendimų potencialą siekiant nacionaliniu ir vietos lygmenimis supaprastinti ir automatizuoti duomenų rinkimą. Geriausios praktikos pavyzdžiai naudojant šias sistemas turi būti skleidžiami tarp valdymo institucijų ir vietos veiklos grupių (kaip, pavyzdžiui, yra Estijoje). IT sistemos turi būti kuriamos realiai įtraukiant visus suinteresuotuosius subjektus ir skiriamos bendrai ESI fondų supaprastinimo strategijai remti;

| 1.13. | taikyti dalyvaujamąjį metodą derinant vietos plėtros strategijas ir pritaikant jas prie besikeičiančių vietos sąlygų (socialinės sanglaudos, migracijos, regioninių branduolių, žaliosios ekonomikos, klimato kaitos, pažangių sprendimų, technologijų ir t. t.) ir pasinaudoti naujų technologijų ir IT revoliucijos teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

1.13.

taikyti dalyvaujamąjį metodą derinant vietos plėtros strategijas ir pritaikant jas prie besikeičiančių vietos sąlygų (socialinės sanglaudos, migracijos, regioninių branduolių, žaliosios ekonomikos, klimato kaitos, pažangių sprendimų, technologijų ir t. t.) ir pasinaudoti naujų technologijų ir IT revoliucijos teikiamomis galimybėmis;

| 1.14. | pagrindinė vietos veiklos grupių, taip pat galinčių atrinkti gerus projektus, vertė yra susijusi su jų, kaip teritorinių skatintojų, vaidmeniu, kurį jos taip pat atlieka teritorinio ir tarptautinio bendradarbiavimo srityje. Vietos veiklos grupės turi būti aktyvios tarpininkės ir veikti įvairiuose sektoriuose siekdamos savo teritorijose įtraukti visus susijusius suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

1.14.

pagrindinė vietos veiklos grupių, taip pat galinčių atrinkti gerus projektus, vertė yra susijusi su jų, kaip teritorinių skatintojų, vaidmeniu, kurį jos taip pat atlieka teritorinio ir tarptautinio bendradarbiavimo srityje. Vietos veiklos grupės turi būti aktyvios tarpininkės ir veikti įvairiuose sektoriuose siekdamos savo teritorijose įtraukti visus susijusius suinteresuotuosius subjektus;

| 1.15. | svarbu užtikrinti vietos veiklos grupių laimėjimų matomumą ir tinkamą jų demonstravimą; be to, reikia nuolat vertinti vietos plėtros strategijų įgyvendinimą ir dėmesį sutelkti ne į tinkamumo kontrolės mechanizmus, o į rezultatų užtikrinimą, veiklos rezultatų vertinimą ir ilgalaikį poveikį; |
| --- | --- |

1.15.

svarbu užtikrinti vietos veiklos grupių laimėjimų matomumą ir tinkamą jų demonstravimą; be to, reikia nuolat vertinti vietos plėtros strategijų įgyvendinimą ir dėmesį sutelkti ne į tinkamumo kontrolės mechanizmus, o į rezultatų užtikrinimą, veiklos rezultatų vertinimą ir ilgalaikį poveikį;

| 1.16. | bendruomenės inicijuota vietos plėtra priemiesčio ir miesto teritorijose yra iššūkis būsimai ES vietos plėtrai. EESRK rekomenduoja rinkti duomenis apie sėkmingus bandomuosius projektus ir platesnei auditorijai rengti informavimo ir motyvavimo kampanijas. Vietos miestų subjektams ir viešojo administravimo įstaigoms reikės mokymo kursų. Bendruomenės inicijuota vietos plėtra miestų teritorijose gali būti naudojama kaip priemonė ES miestų darbotvarkei įgyvendinti ir derinama su programa URBACT. |
| --- | --- |

1.16.

bendruomenės inicijuota vietos plėtra priemiesčio ir miesto teritorijose yra iššūkis būsimai ES vietos plėtrai. EESRK rekomenduoja rinkti duomenis apie sėkmingus bandomuosius projektus ir platesnei auditorijai rengti informavimo ir motyvavimo kampanijas. Vietos miestų subjektams ir viešojo administravimo įstaigoms reikės mokymo kursų. Bendruomenės inicijuota vietos plėtra miestų teritorijose gali būti naudojama kaip priemonė ES miestų darbotvarkei įgyvendinti ir derinama su programa URBACT.

2.   Įvairiais fondais grindžiamo metodo taikymas ir bendruomenės inicijuotos vietos plėtros įgyvendinimas valstybėse narėse. Bendrosios aplinkybės

| 2.1. | Bendruomenės inicijuota vietos plėtra yra atnaujintas prieš daugiau kaip 26 metus sukurtas metodas LEADER. Pagrindinis skirtumas yra susijęs su labiau integruotu požiūriu ir įvairiarūšiu finansavimo modeliu. Tačiau dabar kai kurios kaimo vietovių vietos veiklos grupės taip pat gali naudotis Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Europos žuvininkystės fondo lėšomis. Prasidėjus dabartiniam programavimo laikotarpiui (2014–2020 m.), bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirtais įvairiais fondais naudojamasi ir miestuose. |
| --- | --- |

2.1.

Bendruomenės inicijuota vietos plėtra yra atnaujintas prieš daugiau kaip 26 metus sukurtas metodas LEADER. Pagrindinis skirtumas yra susijęs su labiau integruotu požiūriu ir įvairiarūšiu finansavimo modeliu. Tačiau dabar kai kurios kaimo vietovių vietos veiklos grupės taip pat gali naudotis Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Europos žuvininkystės fondo lėšomis. Prasidėjus dabartiniam programavimo laikotarpiui (2014–2020 m.), bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirtais įvairiais fondais naudojamasi ir miestuose.

| 2.2. | Remiantis Europos Komisijos duomenimis, šiuo 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu dvidešimt valstybių narių (Austrija, Bulgarija, Čekija, Danija, Suomija, Prancūzija, Vokietija, Graikija, Vengrija, Italija, Latvija, Lietuva, Lenkija, Portugalija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Ispanija, Švedija ir Jungtinė Karalystė) priėmė įvairiais fondais grindžiamą metodą. Aštuonios šalys (Belgija, Kroatija, Kipras, Estija, Airija, Liuksemburgas, Malta ir Nyderlandai) šiuo programavimo laikotarpiu nusprendė tokio metodo nepriimti. Įvykus sėkmingoms deryboms, kitų fondų įnašas kai kuriose šalyse (Čekijoje, Vengrijoje, Portugalijoje ir Slovakijoje) siekia beveik 50 % Norint taikyti įvairiais fondais grindžiamą metodą, reikia politinės valios ir bendruomenės inicijuotos vietos plėtros teikiamos naudos supratimo vietos lygmeniu ir tinkamo ministerijų bendradarbiavimo. Europos Komisija siekia pašalinti kliūtis tarp įvairių fondų ir taip vietos ir regionų lygmenimis skatinti sąveikumą ir suderinamumą. |
| --- | --- |

2.2.

Remiantis Europos Komisijos duomenimis, šiuo 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu dvidešimt valstybių narių (Austrija, Bulgarija, Čekija, Danija, Suomija, Prancūzija, Vokietija, Graikija, Vengrija, Italija, Latvija, Lietuva, Lenkija, Portugalija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Ispanija, Švedija ir Jungtinė Karalystė) priėmė įvairiais fondais grindžiamą metodą. Aštuonios šalys (Belgija, Kroatija, Kipras, Estija, Airija, Liuksemburgas, Malta ir Nyderlandai) šiuo programavimo laikotarpiu nusprendė tokio metodo nepriimti. Įvykus sėkmingoms deryboms, kitų fondų įnašas kai kuriose šalyse (Čekijoje, Vengrijoje, Portugalijoje ir Slovakijoje) siekia beveik 50 % Norint taikyti įvairiais fondais grindžiamą metodą, reikia politinės valios ir bendruomenės inicijuotos vietos plėtros teikiamos naudos supratimo vietos lygmeniu ir tinkamo ministerijų bendradarbiavimo. Europos Komisija siekia pašalinti kliūtis tarp įvairių fondų ir taip vietos ir regionų lygmenimis skatinti sąveikumą ir suderinamumą.

| 2.3. | 2014–2020 m. laikotarpiui skirtas metodas LEADER buvo sustiprintas. Atsižvelgdama į vietos bendruomenių vaidmenį prisidedant prie teritorinės sanglaudos ir strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimo, Europos Sąjunga, tvirtai remiama Europos Parlamento, nusprendė stiprinti bendruomenės inicijuotą vietos plėtrą visų rūšių teritorijose (kaimo, miesto ir pakrantės), ją vykdant atsižvelgti į įvairaus pobūdžio bendruomenių poreikius (visų pirma socialinius, kultūrinius, aplinkos apsaugos ir ekonomikos) ir sudaryti jai palankesnes sąlygas. 2014–2020 m. laikotarpiu bendruomenės inicijuotos vietos plėtros iniciatyvos atitinka visų Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) (išskyrus Sanglaudos fondą) paramos skyrimo reikalavimus; be to, joms taikoma Bendrųjų nuostatų reglamente (BNR), kuriuo reglamentuojami šie fondai, išdėstyta bendra sistema. Taip užtikrinama, kad ES finansavimas būtų nuosekliau teikiamas ir geriau koordinuojamas, o skirtomis lėšomis būtų veiksmingiau naudojamasi. Bendrose taisyklėse taip pat išdėstyti konkretiems fondams būdingi ypatumai (pvz., pagal bendruomenės inicijuotos vietos plėtros metodą turi būti skiriama ne mažiau kaip 5 % EŽŪFKP lėšų, o kitų fondų parama bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai yra neprivaloma). Privalomo finansavimo reikalavimas užtikrino sėkmingą iniciatyvos LEADER įgyvendinimą. |
| --- | --- |

2.3.

2014–2020 m. laikotarpiui skirtas metodas LEADER buvo sustiprintas. Atsižvelgdama į vietos bendruomenių vaidmenį prisidedant prie teritorinės sanglaudos ir strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimo, Europos Sąjunga, tvirtai remiama Europos Parlamento, nusprendė stiprinti bendruomenės inicijuotą vietos plėtrą visų rūšių teritorijose (kaimo, miesto ir pakrantės), ją vykdant atsižvelgti į įvairaus pobūdžio bendruomenių poreikius (visų pirma socialinius, kultūrinius, aplinkos apsaugos ir ekonomikos) ir sudaryti jai palankesnes sąlygas. 2014–2020 m. laikotarpiu bendruomenės inicijuotos vietos plėtros iniciatyvos atitinka visų Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) (išskyrus Sanglaudos fondą) paramos skyrimo reikalavimus; be to, joms taikoma Bendrųjų nuostatų reglamente (BNR), kuriuo reglamentuojami šie fondai, išdėstyta bendra sistema. Taip užtikrinama, kad ES finansavimas būtų nuosekliau teikiamas ir geriau koordinuojamas, o skirtomis lėšomis būtų veiksmingiau naudojamasi. Bendrose taisyklėse taip pat išdėstyti konkretiems fondams būdingi ypatumai (pvz., pagal bendruomenės inicijuotos vietos plėtros metodą turi būti skiriama ne mažiau kaip 5 % EŽŪFKP lėšų, o kitų fondų parama bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai yra neprivaloma). Privalomo finansavimo reikalavimas užtikrino sėkmingą iniciatyvos LEADER įgyvendinimą.

| 2.4. | Šiuo programavimo laikotarpiu jį papildė ITI priemonė, pagal kurią daugiausia dėmesio skiriama didelėms teritorijoms (NUTS III, metropolinės zonos ir kt.) ir makroprojektams. Organizuota pilietinė visuomenė ne taip aktyviai dalyvauja šiame procese kaip bendruomenės inicijuotos vietos plėtros mikrosistemoje (2). |
| --- | --- |

2.4.

Šiuo programavimo laikotarpiu jį papildė ITI priemonė, pagal kurią daugiausia dėmesio skiriama didelėms teritorijoms (NUTS III, metropolinės zonos ir kt.) ir makroprojektams. Organizuota pilietinė visuomenė ne taip aktyviai dalyvauja šiame procese kaip bendruomenės inicijuotos vietos plėtros mikrosistemoje (2).

| 2.5. | Bendruomenės inicijuota vietos plėtra grindžiama trimis tarpusavyje susijusiais aspektais: vietos veiklos grupėmis (kurias sudaro viešųjų ir privačiųjų vietos socialinių ir ekonominių interesų grupių atstovai), integruotomis vietos plėtros strategijomis ir aiškiai apibrėžtomis teritorijomis. Visiems šiems trims aspektams taikomi konkretūs BNR išdėstyti reikalavimai, pavyzdžiui, tikslinėje teritorijoje turi būti 10 000–150 000 gyventojų, o į strategijas turi būti įtraukti siekiami tikslai, teritorijos poreikių ir potencialo analizė, taip pat veiksmų ir finansiniai planai. |
| --- | --- |

2.5.

Bendruomenės inicijuota vietos plėtra grindžiama trimis tarpusavyje susijusiais aspektais: vietos veiklos grupėmis (kurias sudaro viešųjų ir privačiųjų vietos socialinių ir ekonominių interesų grupių atstovai), integruotomis vietos plėtros strategijomis ir aiškiai apibrėžtomis teritorijomis. Visiems šiems trims aspektams taikomi konkretūs BNR išdėstyti reikalavimai, pavyzdžiui, tikslinėje teritorijoje turi būti 10 000–150 000 gyventojų, o į strategijas turi būti įtraukti siekiami tikslai, teritorijos poreikių ir potencialo analizė, taip pat veiksmų ir finansiniai planai.

| 2.6. | EESRK stebisi, kad XX a. dešimtajame dešimtmetyje programa LEADER buvo paprastesnė ir lengviau įgyvendinama nei dabar. Nors šiandien naudojamės kompiuteriais, internetu, programine įranga ir mobiliaisiais telefonais, dirbti iš tiesų tapo sunkiau. Todėl EESRK pageidauja, kad procedūros iš tiesų būtų supaprastintos, kitaip dėl šios naujos „technokratijos-biurokratijos“ bus panaikintos sėkmingos ES priemonės. |
| --- | --- |

2.6.

EESRK stebisi, kad XX a. dešimtajame dešimtmetyje programa LEADER buvo paprastesnė ir lengviau įgyvendinama nei dabar. Nors šiandien naudojamės kompiuteriais, internetu, programine įranga ir mobiliaisiais telefonais, dirbti iš tiesų tapo sunkiau. Todėl EESRK pageidauja, kad procedūros iš tiesų būtų supaprastintos, kitaip dėl šios naujos „technokratijos-biurokratijos“ bus panaikintos sėkmingos ES priemonės.

3.   Pagrindiniai bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirtų įvairių fondų privalumai įgyvendinant vietos plėtros strategijas

| 3.1. | Taikant bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirtais įvairiais fondais grindžiamą metodą valstybėms narėms suteikiama galimybė stiprinti vietos ir regionų gebėjimus įgyvendinti integruotą plėtrą. Remiantis valstybių narių praktika, integruota vietos plėtra turi įtakos įvairių rūšių veiklai ir daro didelį poveikį vietos ekonomikai ir darbo vietų kūrimui, visų pirma ne pirminės žemės ūkio gamybos srityje. |
| --- | --- |

3.1.

Taikant bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirtais įvairiais fondais grindžiamą metodą valstybėms narėms suteikiama galimybė stiprinti vietos ir regionų gebėjimus įgyvendinti integruotą plėtrą. Remiantis valstybių narių praktika, integruota vietos plėtra turi įtakos įvairių rūšių veiklai ir daro didelį poveikį vietos ekonomikai ir darbo vietų kūrimui, visų pirma ne pirminės žemės ūkio gamybos srityje.

| 3.2. | Be to, integruota vietos plėtra daro labai teigiamą poveikį socialinei įtraukčiai, nes į šį procesą įsitraukia ir jame dalyvauja įvairūs suinteresuotieji subjektai (įvairūs skirtingų amžiaus grupių ir lyčių subjektai). Bendruomenės inicijuota vietos plėtra suteikia galimybę įtraukti daugiau regionų ir vietos suinteresuotųjų subjektų nei tai buvo galima vykdant iniciatyvą LEADER, kuri buvo remiama tik EŽŪFKP lėšomis. Dėl bendruomenės inicijuotos vietos plėtros regionų plėtra tampa dar svarbesnė. |
| --- | --- |

3.2.

Be to, integruota vietos plėtra daro labai teigiamą poveikį socialinei įtraukčiai, nes į šį procesą įsitraukia ir jame dalyvauja įvairūs suinteresuotieji subjektai (įvairūs skirtingų amžiaus grupių ir lyčių subjektai). Bendruomenės inicijuota vietos plėtra suteikia galimybę įtraukti daugiau regionų ir vietos suinteresuotųjų subjektų nei tai buvo galima vykdant iniciatyvą LEADER, kuri buvo remiama tik EŽŪFKP lėšomis. Dėl bendruomenės inicijuotos vietos plėtros regionų plėtra tampa dar svarbesnė.

| 3.3. | ES sanglaudos politika siekiama užtikrinti teritorinę sanglaudą, to taip pat siekiama taikant bendruomenės inicijuotos vietos plėtros metodą. Bendruomenės inicijuota vietos plėtra apima visų rūšių teritorijas (kaimo, miesto ir pakrantės), ją vykdant atsižvelgiama į įvairius bendruomenių poreikius (socialinius, kultūrinius, aplinkos apsaugos ir ekonominius) ir taikomi įvairūs finansavimo mechanizmai (įtraukti keturi ESI fondai). Sąlygų sudarymas bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai visų rūšių teritorijose padeda kurti kaimo, priemiesčio ir miesto teritorijų sanglaudą, padedančią įveikti ar sustabdyti periferinį efektą. |
| --- | --- |

3.3.

ES sanglaudos politika siekiama užtikrinti teritorinę sanglaudą, to taip pat siekiama taikant bendruomenės inicijuotos vietos plėtros metodą. Bendruomenės inicijuota vietos plėtra apima visų rūšių teritorijas (kaimo, miesto ir pakrantės), ją vykdant atsižvelgiama į įvairius bendruomenių poreikius (socialinius, kultūrinius, aplinkos apsaugos ir ekonominius) ir taikomi įvairūs finansavimo mechanizmai (įtraukti keturi ESI fondai). Sąlygų sudarymas bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai visų rūšių teritorijose padeda kurti kaimo, priemiesčio ir miesto teritorijų sanglaudą, padedančią įveikti ar sustabdyti periferinį efektą.

| 3.4. | Bendruomenės inicijuotos vietos plėtros metodikai tenka svarbus vaidmuo skatinant integruotą vietos plėtrą, nes šią metodiką sudaro tam tikri elementai: principas „iš apačios į viršų“, konkrečia sritimi grindžiamos vietos plėtros strategijos, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, inovacijos, integruotas daugiasektoris požiūris, tinklaveika ir bendradarbiavimas ir decentralizuoti administraciniai vienetai. Siekiant paremti tinkamą bendruomenės inicijuotos vietos plėtros metodikos įgyvendinimą, būtinas keitimasis informacija, sklaida ir didesnis paties metodo ir jo teikiamos naudos matomumas. |
| --- | --- |

3.4.

Bendruomenės inicijuotos vietos plėtros metodikai tenka svarbus vaidmuo skatinant integruotą vietos plėtrą, nes šią metodiką sudaro tam tikri elementai: principas „iš apačios į viršų“, konkrečia sritimi grindžiamos vietos plėtros strategijos, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, inovacijos, integruotas daugiasektoris požiūris, tinklaveika ir bendradarbiavimas ir decentralizuoti administraciniai vienetai. Siekiant paremti tinkamą bendruomenės inicijuotos vietos plėtros metodikos įgyvendinimą, būtinas keitimasis informacija, sklaida ir didesnis paties metodo ir jo teikiamos naudos matomumas.

| 3.5. | Daugiau nei 26 metus įgyvendinant programą LEADER įrodyta, kad LEADER ir (arba) bendruomenės inicijuotos vietos plėtros metodika yra veiksminga, kad ją taikant tvariai ir veiksmingai vystomos teritorijos ir kad ji daro ilgalaikį poveikį vietos plėtrai. Taikant labiau integruotą požiūrį (kuris gali būti laikomas net dar veiksmingesniu, kai taikomas įvairaus įgyvendinimo modelis) bendruomenės inicijuotos vietos plėtros potencialas dar labiau padidėjo. |
| --- | --- |

3.5.

Daugiau nei 26 metus įgyvendinant programą LEADER įrodyta, kad LEADER ir (arba) bendruomenės inicijuotos vietos plėtros metodika yra veiksminga, kad ją taikant tvariai ir veiksmingai vystomos teritorijos ir kad ji daro ilgalaikį poveikį vietos plėtrai. Taikant labiau integruotą požiūrį (kuris gali būti laikomas net dar veiksmingesniu, kai taikomas įvairaus įgyvendinimo modelis) bendruomenės inicijuotos vietos plėtros potencialas dar labiau padidėjo.

| 3.6. | Šis įvairaus bendruomenės inicijuotos vietos plėtros įgyvendinimo modelis padeda valstybėms narėms ir vietos teritorijoms sumažinti riziką ir padidinti skaidrumą. |
| --- | --- |

3.6.

Šis įvairaus bendruomenės inicijuotos vietos plėtros įgyvendinimo modelis padeda valstybėms narėms ir vietos teritorijoms sumažinti riziką ir padidinti skaidrumą.

| 3.7. | EESRK tvirtai remia sprendimų priėmimo procesą taikant principą „iš apačios į viršų“, kuriuo užtikrinama, kad investicijos atitiktų tikruosius vietos teritorijų poreikius ir potencialą. Bendruomenės inicijuota vietos plėtra turi būti dar lankstesnė, ją vykdant turi būti atsižvelgiama į visus galimus bendruomenių poreikius, o vietos žmonėms turi būti suteikiama galimybė atrinkti svarbiausius į vietos plėtros strategiją įtrauktinus klausimus. |
| --- | --- |

3.7.

EESRK tvirtai remia sprendimų priėmimo procesą taikant principą „iš apačios į viršų“, kuriuo užtikrinama, kad investicijos atitiktų tikruosius vietos teritorijų poreikius ir potencialą. Bendruomenės inicijuota vietos plėtra turi būti dar lankstesnė, ją vykdant turi būti atsižvelgiama į visus galimus bendruomenių poreikius, o vietos žmonėms turi būti suteikiama galimybė atrinkti svarbiausius į vietos plėtros strategiją įtrauktinus klausimus.

| 3.8. | Vietos lygmens subjektų dalyvavimas ir gebėjimų stiprinimas yra vienas didžiausių bendruomenės inicijuotos vietos plėtros metodikos privalumų. Integruota vietos plėtra yra geriausias būdas įvairius suinteresuotuosius subjektus susieti su vietos plėtros klausimais ir kurti jų sąveikumą. |
| --- | --- |

3.8.

Vietos lygmens subjektų dalyvavimas ir gebėjimų stiprinimas yra vienas didžiausių bendruomenės inicijuotos vietos plėtros metodikos privalumų. Integruota vietos plėtra yra geriausias būdas įvairius suinteresuotuosius subjektus susieti su vietos plėtros klausimais ir kurti jų sąveikumą.

| 3.9. | EESRK palankiai vertina tai, kad vykdant bendruomenės inicijuotą vietos plėtrą nuolat dalyvauja ir yra mokomi vietos žmonės. Taikant labiau integruotą požiūrį vietos bendruomenėms suteikiama daugiau galimybių stiprinti savo gebėjimus ir gilinti žinias. Stiprinant kaimo, miesto ir pakrantės teritorijų ryšius dalyvaujantys subjektai gali mokytis vieni iš kitų ir įtraukiau ieškoti būdų, kaip spręsti svarbias problemas. Nuolat bendradarbiaujant, užtikrinant tinklaveiką ir rengiant mokymus stiprinamas geras valdymas. |
| --- | --- |

3.9.

EESRK palankiai vertina tai, kad vykdant bendruomenės inicijuotą vietos plėtrą nuolat dalyvauja ir yra mokomi vietos žmonės. Taikant labiau integruotą požiūrį vietos bendruomenėms suteikiama daugiau galimybių stiprinti savo gebėjimus ir gilinti žinias. Stiprinant kaimo, miesto ir pakrantės teritorijų ryšius dalyvaujantys subjektai gali mokytis vieni iš kitų ir įtraukiau ieškoti būdų, kaip spręsti svarbias problemas. Nuolat bendradarbiaujant, užtikrinant tinklaveiką ir rengiant mokymus stiprinamas geras valdymas.

| 3.10. | Vykdant vietos plėtrą žalioji ekonomika, socialinė įtrauktis, skurdo mažinimas, migracijos problemos, regioninės įmonių grupės, kaimo, miesto ir pakrantės teritorijų ryšiai, išmanieji sprendimai ir IT technologijos tampa vis svarbesni. Bendruomenės inicijuota vietos plėtra suteikia galimybių visų skirtingų rūšių teritorijose (kaimo, miesto ir pakrantės) ir bendruomenėse kartu spręsti šias problemas. Įvairiais fondai grindžiamos bendruomenės inicijuotos vietos plėtros metodas yra labai geras mechanizmas remti „pažangiųjų kaimų“ koncepciją pasitelkus gebėjimų stiprinimą, investicijas, inovacijų paramą ir tinklaveiką, taip pat suteikiant inovatyvias finansavimo priemones paslaugoms ir infrastruktūrai tobulinti (3). |
| --- | --- |

3.10.

Vykdant vietos plėtrą žalioji ekonomika, socialinė įtrauktis, skurdo mažinimas, migracijos problemos, regioninės įmonių grupės, kaimo, miesto ir pakrantės teritorijų ryšiai, išmanieji sprendimai ir IT technologijos tampa vis svarbesni. Bendruomenės inicijuota vietos plėtra suteikia galimybių visų skirtingų rūšių teritorijose (kaimo, miesto ir pakrantės) ir bendruomenėse kartu spręsti šias problemas. Įvairiais fondai grindžiamos bendruomenės inicijuotos vietos plėtros metodas yra labai geras mechanizmas remti „pažangiųjų kaimų“ koncepciją pasitelkus gebėjimų stiprinimą, investicijas, inovacijų paramą ir tinklaveiką, taip pat suteikiant inovatyvias finansavimo priemones paslaugoms ir infrastruktūrai tobulinti (3).

| 3.11. | EESRK tikisi, kad nuosekliau teikiant ir geriau koordinuojant ES finansavimą vietos lygmens subjektams bus lengviau rengti daugiasektores strategijas, remiamas įvairiomis lėšomis ir labiau tinkamas mišrioms teritorijoms (pvz., kaimo, miesto ir pakrantės). Todėl, kad būtų paprasčiau įgyvendinti įvairiais fondais grindžiamas strategijas, reikia įsteigti pagrindinį fondą, kurio lėšomis būtų padengiamos visos nacionalinio lygmens valdymo išlaidos. Bendruomenės inicijuotos vietos plėtros reguliavimas ES lygmeniu parengus vienodų taisyklių rinkinį visiems ESI fondams būtų netgi veiksmingesnis mažinant biurokratinę naštą. |
| --- | --- |

3.11.

EESRK tikisi, kad nuosekliau teikiant ir geriau koordinuojant ES finansavimą vietos lygmens subjektams bus lengviau rengti daugiasektores strategijas, remiamas įvairiomis lėšomis ir labiau tinkamas mišrioms teritorijoms (pvz., kaimo, miesto ir pakrantės). Todėl, kad būtų paprasčiau įgyvendinti įvairiais fondais grindžiamas strategijas, reikia įsteigti pagrindinį fondą, kurio lėšomis būtų padengiamos visos nacionalinio lygmens valdymo išlaidos. Bendruomenės inicijuotos vietos plėtros reguliavimas ES lygmeniu parengus vienodų taisyklių rinkinį visiems ESI fondams būtų netgi veiksmingesnis mažinant biurokratinę naštą.

| 3.12. | EESRK yra įsitikinęs, kad, jei įgyvendinant vietos plėtros strategijas įtraukiamos visų rūšių tikslinės keturių ESI fondų sritys, visų rūšių vietos veiklos grupės gauna įvairios naudos (4). |
| --- | --- |

3.12.

EESRK yra įsitikinęs, kad, jei įgyvendinant vietos plėtros strategijas įtraukiamos visų rūšių tikslinės keturių ESI fondų sritys, visų rūšių vietos veiklos grupės gauna įvairios naudos (4).

| 3.13. | Bendruomenės inicijuota vietos plėtra yra Europoje įsitvirtinęs plėtros metodas, paremtas principu „iš apačios į viršų“, kuris gali padėti atsverti Europai priešiškas tendencijas vietos bendruomenėse prisidėdamas prie teritorijų, kuriose yra taikomas, socialinės įtraukties ir darnaus ekonominio vystymosi. |
| --- | --- |

3.13.

Bendruomenės inicijuota vietos plėtra yra Europoje įsitvirtinęs plėtros metodas, paremtas principu „iš apačios į viršų“, kuris gali padėti atsverti Europai priešiškas tendencijas vietos bendruomenėse prisidėdamas prie teritorijų, kuriose yra taikomas, socialinės įtraukties ir darnaus ekonominio vystymosi.

4.   Pagrindiniai poreikiai ir (arba) sunkumai, kylantys 2014–2020 m. įgyvendinant bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirtus įvairius fondus

| 4.1. | Paaiškėjo, kad nacionaliniu lygmeniu didžiausios kliūtys yra silpna įvairių fondų sanglauda ir silpna teritorinė sanglauda, taip pat menkas sprendimus priimančių asmenų supratimas apie bendruomenės inicijuotos vietos plėtros naudą. Buvo sunku užtikrinti tikrą įvairių fondų ir teritorijų (kaimo, miesto ir pakrantės) sąveikumą, nes nacionaliniu lygmeniu fondai tebėra skiriami „sienų“. Kiekvienam fondui taikomos skirtingos taisyklės ir nuostatai, o vadovaujančiosios institucijos menkai bendradarbiauja; be to, daugelyje šalių, kuriose įgyvendinami bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirti įvairūs fondai, trūksta aiškaus koordinavimo. Bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirtus įvairius fondus visoje šalyje įgyvendina tik Švedija. Ji suteikė visų rūšių (kaimo, miesto ir pakrantės) vietos veiklos grupėms galimybę naudotis visais keturiais ESI fondais. |
| --- | --- |

4.1.

Paaiškėjo, kad nacionaliniu lygmeniu didžiausios kliūtys yra silpna įvairių fondų sanglauda ir silpna teritorinė sanglauda, taip pat menkas sprendimus priimančių asmenų supratimas apie bendruomenės inicijuotos vietos plėtros naudą. Buvo sunku užtikrinti tikrą įvairių fondų ir teritorijų (kaimo, miesto ir pakrantės) sąveikumą, nes nacionaliniu lygmeniu fondai tebėra skiriami „sienų“. Kiekvienam fondui taikomos skirtingos taisyklės ir nuostatai, o vadovaujančiosios institucijos menkai bendradarbiauja; be to, daugelyje šalių, kuriose įgyvendinami bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirti įvairūs fondai, trūksta aiškaus koordinavimo. Bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirtus įvairius fondus visoje šalyje įgyvendina tik Švedija. Ji suteikė visų rūšių (kaimo, miesto ir pakrantės) vietos veiklos grupėms galimybę naudotis visais keturiais ESI fondais.

| 4.2. | Valstybės narės neturėtų taikyti papildomų taisyklių ir reikalavimų, dėl kurių būtų sunkiau supaprastinti procedūras. Procedūros turi būti iš tiesų supaprastintos pagal Europos Komisijos siūlomas taisykles. Reikia rengti mokymus ir gerai suprasti šiuos modelius. Pasak Europos Audito Rūmų, projektuose LEADER nėra daugiau klaidų nei kituose projektuose, įgyvendinamuose taikant skirtingas priemones. |
| --- | --- |

4.2.

Valstybės narės neturėtų taikyti papildomų taisyklių ir reikalavimų, dėl kurių būtų sunkiau supaprastinti procedūras. Procedūros turi būti iš tiesų supaprastintos pagal Europos Komisijos siūlomas taisykles. Reikia rengti mokymus ir gerai suprasti šiuos modelius. Pasak Europos Audito Rūmų, projektuose LEADER nėra daugiau klaidų nei kituose projektuose, įgyvendinamuose taikant skirtingas priemones.

| 4.3. | Valstybės narės neturėtų bendruomenės inicijuotos vietos plėtros keisti į būdą teikti finansavimą pagal iš anksto nustatytą nacionalinių priemonių sąrašą. Bendruomenės inicijuota vietos plėtra turėtų būti „plataus spektro“ plėtros priemonė su nacionaliniu lygmeniu apibrėžtomis priemonėmis. |
| --- | --- |

4.3.

Valstybės narės neturėtų bendruomenės inicijuotos vietos plėtros keisti į būdą teikti finansavimą pagal iš anksto nustatytą nacionalinių priemonių sąrašą. Bendruomenės inicijuota vietos plėtra turėtų būti „plataus spektro“ plėtros priemonė su nacionaliniu lygmeniu apibrėžtomis priemonėmis.

| 4.4. | Buvo labai vėluojama pradėti programavimo laikotarpį. Ne visoms šalims pavyko užtikrinti programavimo laikotarpių tęstinumą ir sklandų įgyvendinimą, dėl to atsirado daug netikrumo, sumažėjo motyvacija ir buvo prarasta žinių. Ateityje to reikia išvengti. |
| --- | --- |

4.4.

Buvo labai vėluojama pradėti programavimo laikotarpį. Ne visoms šalims pavyko užtikrinti programavimo laikotarpių tęstinumą ir sklandų įgyvendinimą, dėl to atsirado daug netikrumo, sumažėjo motyvacija ir buvo prarasta žinių. Ateityje to reikia išvengti.

| 4.5. | EESRK supranta, kad jei su bendruomenės inicijuota vietos plėtra susijusiems subjektams trūksta pasitikėjimo, šio metodo potencialas yra neišnaudojamas. Reikia nuolat didinti šį pasitikėjimą. Jei nuolat baudžiama įgyvendinimo metu, žlugdomas pasitikėjimas ir nevyksta tinkamas dialogas. Vadovaujančiosios institucijos, įskaitant mokėjimo agentūras, gali savo nuožiūra netaikyti sankcijų, ir ši praktika turi būti dažniau taikoma. |
| --- | --- |

4.5.

EESRK supranta, kad jei su bendruomenės inicijuota vietos plėtra susijusiems subjektams trūksta pasitikėjimo, šio metodo potencialas yra neišnaudojamas. Reikia nuolat didinti šį pasitikėjimą. Jei nuolat baudžiama įgyvendinimo metu, žlugdomas pasitikėjimas ir nevyksta tinkamas dialogas. Vadovaujančiosios institucijos, įskaitant mokėjimo agentūras, gali savo nuožiūra netaikyti sankcijų, ir ši praktika turi būti dažniau taikoma.

| 4.6. | Tikras supaprastinimo kuriant IT sprendimus potencialas nėra išnaudotas. Ne visi su bendruomenės inicijuota vietos plėtra susiję subjektai dalyvavo kuriant IT priemones, todėl kilo sunkumų naudojant šias sistemas. Kuriant IT priemones, kurios bus pristatomos, turi būti pasitikima praktinėmis vietos veiklos grupių žiniomis. Vadovaujančiųjų institucijų sukurtos IT platformos turi atitikti visų su bendruomenės inicijuota vietos plėtra susijusių subjektų poreikius. Vietos veiklos grupės turi galėti naudotis lanksčiomis ir atviromis platformomis, kad galėtų įgyvendinti savo vietos plėtros strategijas atsižvelgdamos į teritorijos ypatumus. Turi būti vengiama standartizacijos. |
| --- | --- |

4.6.

Tikras supaprastinimo kuriant IT sprendimus potencialas nėra išnaudotas. Ne visi su bendruomenės inicijuota vietos plėtra susiję subjektai dalyvavo kuriant IT priemones, todėl kilo sunkumų naudojant šias sistemas. Kuriant IT priemones, kurios bus pristatomos, turi būti pasitikima praktinėmis vietos veiklos grupių žiniomis. Vadovaujančiųjų institucijų sukurtos IT platformos turi atitikti visų su bendruomenės inicijuota vietos plėtra susijusių subjektų poreikius. Vietos veiklos grupės turi galėti naudotis lanksčiomis ir atviromis platformomis, kad galėtų įgyvendinti savo vietos plėtros strategijas atsižvelgdamos į teritorijos ypatumus. Turi būti vengiama standartizacijos.

| 4.7. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad daugelyje valstybių narių esama tam tikrų lūkesčių, pastangų ir finansinių išteklių nesutapimų. Jei norime pasiekti tikrų rezultatų, taip pat turi būti investuota pakankamai lėšų, kad mūsų lūkesčiai būtų realūs. Kad padarytume poveikį, turime išlikti realistiški ir iš kiekvieno ESI fondo bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirti pakankamai finansinių išteklių. Galime remtis labai gerais tokios veiklos Europos Sąjungoje pavyzdžiais (pavyzdžiui, Saksonija skyrė 40 % iš savo kaimo plėtros programai skirtų lėšų, o Astūrija – 17 %). |
| --- | --- |

4.7.

EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad daugelyje valstybių narių esama tam tikrų lūkesčių, pastangų ir finansinių išteklių nesutapimų. Jei norime pasiekti tikrų rezultatų, taip pat turi būti investuota pakankamai lėšų, kad mūsų lūkesčiai būtų realūs. Kad padarytume poveikį, turime išlikti realistiški ir iš kiekvieno ESI fondo bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirti pakankamai finansinių išteklių. Galime remtis labai gerais tokios veiklos Europos Sąjungoje pavyzdžiais (pavyzdžiui, Saksonija skyrė 40 % iš savo kaimo plėtros programai skirtų lėšų, o Astūrija – 17 %).

| 4.8. | Dėl prasto visų su bendruomenės inicijuota vietos plėtra susijusių subjektų (vadovaujančiųjų institucijų, vietos veiklos grupių, mokėjimo agentūrų, LEADER tinklų, pavyzdžiui, ELARD ir nacionalinių LEADER ir kaimo tinklų) dialogo padidėjo biurokratija ir buvo labai vėluojama pradėti programavimo laikotarpį ir skirti lėšų projektų pareiškėjams. Nacionaliniu lygmeniu reikia veiksmingai ir skaidriai koordinuoti įvairių institucijų ir ministerijų veiklą ir užtikrinti, kad būtų glaudžiai bendradarbiaujama su vietos veiklos grupėmis. Taip pat reikia stiprinti tiesioginį Europos Komisijos ir vietos veiklos grupių dialogą ir EESRK šiuo atžvilgiu galėtų padėti. |
| --- | --- |

4.8.

Dėl prasto visų su bendruomenės inicijuota vietos plėtra susijusių subjektų (vadovaujančiųjų institucijų, vietos veiklos grupių, mokėjimo agentūrų, LEADER tinklų, pavyzdžiui, ELARD ir nacionalinių LEADER ir kaimo tinklų) dialogo padidėjo biurokratija ir buvo labai vėluojama pradėti programavimo laikotarpį ir skirti lėšų projektų pareiškėjams. Nacionaliniu lygmeniu reikia veiksmingai ir skaidriai koordinuoti įvairių institucijų ir ministerijų veiklą ir užtikrinti, kad būtų glaudžiai bendradarbiaujama su vietos veiklos grupėmis. Taip pat reikia stiprinti tiesioginį Europos Komisijos ir vietos veiklos grupių dialogą ir EESRK šiuo atžvilgiu galėtų padėti.

| 4.9. | Daugelyje valstybių narių pripažinta, kad institucijų ir vietos veiklos grupių, padedančių joms įgyvendinti bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirtus įvairius fondus, gebėjimai yra nepakankamai stiprinami. Siekiant sustiprinti su bendruomenės inicijuota vietos plėtra susijusių subjektų gebėjimus turi būti suteikta galimybė nuolat mokytis ir kurti bendrą bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirtų įvairių fondų įgyvendinimo sampratą. Reikia stiprinti kolegialų požiūrį. Vietos veiklos grupės ir institucijos turi būti gerai parengtos ir informuotos apie vienos kitų faktines aplinkybes. Tai būtų galima pasiekti valstybės pareigūnams, vietos veiklos grupių nariams ir vietos suinteresuotiesiems subjektams dalyvaujant faktų nustatymo misijose, mokymo kursuose, darbuotojų mainuose ir pan. EESRK siūlo tokią programą finansuoti išplėtus programą „Erasmus“. |
| --- | --- |

4.9.

Daugelyje valstybių narių pripažinta, kad institucijų ir vietos veiklos grupių, padedančių joms įgyvendinti bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirtus įvairius fondus, gebėjimai yra nepakankamai stiprinami. Siekiant sustiprinti su bendruomenės inicijuota vietos plėtra susijusių subjektų gebėjimus turi būti suteikta galimybė nuolat mokytis ir kurti bendrą bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirtų įvairių fondų įgyvendinimo sampratą. Reikia stiprinti kolegialų požiūrį. Vietos veiklos grupės ir institucijos turi būti gerai parengtos ir informuotos apie vienos kitų faktines aplinkybes. Tai būtų galima pasiekti valstybės pareigūnams, vietos veiklos grupių nariams ir vietos suinteresuotiesiems subjektams dalyvaujant faktų nustatymo misijose, mokymo kursuose, darbuotojų mainuose ir pan. EESRK siūlo tokią programą finansuoti išplėtus programą „Erasmus“.

| 4.10. | EESRK yra įsitikinęs, kad papildoma bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirtais įvairiais fondais grindžiamo metodo ir galimų įgyvendinimo modelių nauda ES lygmeniu nebuvo gerai paaiškinta. Nebuvo pakankamai aiškios vizijos, kaip valstybės narės turėtų iš tikrųjų įgyvendinti bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirtus įvairius fondus. Valstybės narės turi galėti taikyti paprastus modelius, struktūras ir naudotis geriausia patirtimi. |
| --- | --- |

4.10.

EESRK yra įsitikinęs, kad papildoma bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirtais įvairiais fondais grindžiamo metodo ir galimų įgyvendinimo modelių nauda ES lygmeniu nebuvo gerai paaiškinta. Nebuvo pakankamai aiškios vizijos, kaip valstybės narės turėtų iš tikrųjų įgyvendinti bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirtus įvairius fondus. Valstybės narės turi galėti taikyti paprastus modelius, struktūras ir naudotis geriausia patirtimi.

| 4.11. | Tikras vietos veiklos grupių, savo teritorijose atliekančių tarpininkių vaidmenį, potencialas nėra pakankamai gerai išnaudotas. Turi būti sudarytos sąlygos, kad vietos veiklos grupės daugiausia dėmesio galėtų skirti savo vaidmeniui telkiant teritoriją, taip pat padedant kurti ir įgyvendinti geriausius sumanymus. Iš atliktų mokslinių tyrimų matyti, kad siekiant skatinti integruotą vietos plėtrą reikalinga vietos veiklos grupių kaip tarpininkų parama. Vietos veikos grupės yra pajėgios veikti įvairiuose sektoriuose ir suburti įvairius suinteresuotuosius subjektus. Vietos veiklos grupės užduotis nėra būti tik finansavimo šaltiniu ir veikti kaip papildoma administracinė institucija. Vietos veiklos grupė turi veikti kaip tikra plėtros organizacija, inicijuojanti bendradarbiavimo projektus ir sudaranti sąlygas rengti mokymus ir užtikrinti tinklaveiką tam skiriant atitinkamą finansinę ir administracinę paramą. |
| --- | --- |

4.11.

Tikras vietos veiklos grupių, savo teritorijose atliekančių tarpininkių vaidmenį, potencialas nėra pakankamai gerai išnaudotas. Turi būti sudarytos sąlygos, kad vietos veiklos grupės daugiausia dėmesio galėtų skirti savo vaidmeniui telkiant teritoriją, taip pat padedant kurti ir įgyvendinti geriausius sumanymus. Iš atliktų mokslinių tyrimų matyti, kad siekiant skatinti integruotą vietos plėtrą reikalinga vietos veiklos grupių kaip tarpininkų parama. Vietos veikos grupės yra pajėgios veikti įvairiuose sektoriuose ir suburti įvairius suinteresuotuosius subjektus. Vietos veiklos grupės užduotis nėra būti tik finansavimo šaltiniu ir veikti kaip papildoma administracinė institucija. Vietos veiklos grupė turi veikti kaip tikra plėtros organizacija, inicijuojanti bendradarbiavimo projektus ir sudaranti sąlygas rengti mokymus ir užtikrinti tinklaveiką tam skiriant atitinkamą finansinę ir administracinę paramą.

| 4.12. | Neretai trūksta aiškaus ir paprasto vietos plėtros strategijų vertinimo ir jų įgyvendinimo stebėsenos modelių. Vertinimas turi būti bendruomenės mokymosi proceso dalis, todėl labai svarbu, kad vietos veiklos grupės nuolat rinktų informaciją ir vertintų, kaip įgyvendinamos jų strategijos. Reikėtų įdiegti pažangius IT sprendimus, skirtus duomenų rinkimui ir analizei, derinant juos su dalyvaujamaisiais procesais ir kokybine analize remiantis bendruomenės inicijuotos vietos plėtros principais. ES lygmeniu turėtų būti investuojama į bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirtas nuoseklaus stebėjimo ir vertinimo priemones. Švedijoje veiksmingai buvo taikoma pasakojimo metodika. |
| --- | --- |

4.12.

Neretai trūksta aiškaus ir paprasto vietos plėtros strategijų vertinimo ir jų įgyvendinimo stebėsenos modelių. Vertinimas turi būti bendruomenės mokymosi proceso dalis, todėl labai svarbu, kad vietos veiklos grupės nuolat rinktų informaciją ir vertintų, kaip įgyvendinamos jų strategijos. Reikėtų įdiegti pažangius IT sprendimus, skirtus duomenų rinkimui ir analizei, derinant juos su dalyvaujamaisiais procesais ir kokybine analize remiantis bendruomenės inicijuotos vietos plėtros principais. ES lygmeniu turėtų būti investuojama į bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirtas nuoseklaus stebėjimo ir vertinimo priemones. Švedijoje veiksmingai buvo taikoma pasakojimo metodika.

| 4.13. | Nustatyta, kad kai kuriose valstybėse narėse vadovaujančiosios institucijos piktnaudžiavo savo įgaliojimais, nes nebuvo jokio su LEADER ir (arba) bendruomenės inicijuota vietos plėtra susijusių subjektų dialogo ir vietos veiklos grupės negalėjo lygiomis teisėmis dalyvauti diskusijose. Be to, EESRK įspėja dėl vietos savivaldybių, norinčių įgyvendinti savo politines darbotvarkes bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirtais ištekliais, dominavimo. Vietos veiklos grupėms reikia užtikrinti autonomiją jų darbe ir priimant sprendimus, kad savivaldybės joms nei oficialiai, nei neoficialiai nedarytų spaudimo. |
| --- | --- |

4.13.

Nustatyta, kad kai kuriose valstybėse narėse vadovaujančiosios institucijos piktnaudžiavo savo įgaliojimais, nes nebuvo jokio su LEADER ir (arba) bendruomenės inicijuota vietos plėtra susijusių subjektų dialogo ir vietos veiklos grupės negalėjo lygiomis teisėmis dalyvauti diskusijose. Be to, EESRK įspėja dėl vietos savivaldybių, norinčių įgyvendinti savo politines darbotvarkes bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirtais ištekliais, dominavimo. Vietos veiklos grupėms reikia užtikrinti autonomiją jų darbe ir priimant sprendimus, kad savivaldybės joms nei oficialiai, nei neoficialiai nedarytų spaudimo.

5.   2021–2027 m. programavimo laikotarpiui, kuris bus įgyvendinamas ES, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, skirti EESRK pasiūlymai

Europos lygmeniu:

| 5.1. | ES lygmeniu nustatyti aiškią bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirtų įvairių fondų privalomo įgyvendinimo viziją siekiant kuo greičiau parengti paprastus modelius ir gaires ir kuo greičiau (2018 m.) nustatyti geriausią patirtį, susijusią su bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirtų įvairių fondų įgyvendinimu valstybėse narėse; |
| --- | --- |

5.1.

ES lygmeniu nustatyti aiškią bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirtų įvairių fondų privalomo įgyvendinimo viziją siekiant kuo greičiau parengti paprastus modelius ir gaires ir kuo greičiau (2018 m.) nustatyti geriausią patirtį, susijusią su bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirtų įvairių fondų įgyvendinimu valstybėse narėse;

| 5.2. | mąstyti nestandartiškai nagrinėjant ir nuodugniai analizuojant galimybes ES lygmeniu sukurti bendruomenės inicijuotai plėtrai skirtą rezervo fondą. Nepriklausomai nuo to, Europos Komisija turės užtikrinti, kad visos valstybės narės turėtų nacionalinį bendruomenės inicijuotos plėtros fondą; |
| --- | --- |

5.2.

mąstyti nestandartiškai nagrinėjant ir nuodugniai analizuojant galimybes ES lygmeniu sukurti bendruomenės inicijuotai plėtrai skirtą rezervo fondą. Nepriklausomai nuo to, Europos Komisija turės užtikrinti, kad visos valstybės narės turėtų nacionalinį bendruomenės inicijuotos plėtros fondą;

| 5.3. | nustatyti suderintą visų ESI fondų sistemą ir kurti paprastas bendruomenės inicijuotos vietos plėtros fondo įgyvendinimo ES lygmeniu taisykles; |
| --- | --- |

5.3.

nustatyti suderintą visų ESI fondų sistemą ir kurti paprastas bendruomenės inicijuotos vietos plėtros fondo įgyvendinimo ES lygmeniu taisykles;

| 5.4. | raginti nacionaliniu lygmeniu kurti specialų bendruomenės inicijuotos vietos plėtros finansavimo šaltinį (bendruomenės inicijuotos vietos plėtros fondą) pasinaudojant visų keturių ESI fondų lėšomis, atitinkančiomis visas tikslines įvairių kaimo, miesto ir pakrantės teritorijoms skirtų fondų sritis (žr. toliau pateiktą siūlomą modelį); |
| --- | --- |

5.4.

raginti nacionaliniu lygmeniu kurti specialų bendruomenės inicijuotos vietos plėtros finansavimo šaltinį (bendruomenės inicijuotos vietos plėtros fondą) pasinaudojant visų keturių ESI fondų lėšomis, atitinkančiomis visas tikslines įvairių kaimo, miesto ir pakrantės teritorijoms skirtų fondų sritis (žr. toliau pateiktą siūlomą modelį);

| 5.5. | reikalauti iš valstybių narių bendruomenės inicijuotos vietos plėtros fondui skirti ne mažiau kaip 15 % iš kiekvieno ESI fondo biudžeto ir pakankamai nacionalinių išteklių; |
| --- | --- |

5.5.

reikalauti iš valstybių narių bendruomenės inicijuotos vietos plėtros fondui skirti ne mažiau kaip 15 % iš kiekvieno ESI fondo biudžeto ir pakankamai nacionalinių išteklių;

| 5.6. | visais lygmenimis (Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos) stiprinti visų su bendruomenės inicijuota vietos plėtra susijusių subjektų dialogą; |
| --- | --- |

5.6.

visais lygmenimis (Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos) stiprinti visų su bendruomenės inicijuota vietos plėtra susijusių subjektų dialogą;

| 5.7. | šiai priemonei rasti geriau įsimenamą ir priimtinesnį pavadinimą, pavyzdžiui, LEADER būtų geras šios priemonės pavadinimas atsižvelgiant į jo sėkmingą taikymą praeityje; |
| --- | --- |

5.7.

šiai priemonei rasti geriau įsimenamą ir priimtinesnį pavadinimą, pavyzdžiui, LEADER būtų geras šios priemonės pavadinimas atsižvelgiant į jo sėkmingą taikymą praeityje;

| 5.8. | keistis geriausios praktikos naudojant naują bendruomenės inicijuotą vietos plėtrą miestų teritorijoje pavyzdžiais juos pateikiant vienoje vietoje, kad nereikėtų jų ieškoti atskiruose generaliniuose direktoratuose (pavyzdžiui, www.clld-u.eu). |
| --- | --- |

5.8.

keistis geriausios praktikos naudojant naują bendruomenės inicijuotą vietos plėtrą miestų teritorijoje pavyzdžiais juos pateikiant vienoje vietoje, kad nereikėtų jų ieškoti atskiruose generaliniuose direktoratuose (pavyzdžiui, www.clld-u.eu).

Nacionaliniu arba (decentralizuoto administravimo atveju) regionų lygmeniu:

| 5.9. | bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirtais įvairiais fondais grindžiamą metodą taikyti visų rūšių teritorijose (kaimo, miesto ir pakrantės) ir naudotis integruotos vietos plėtros privalumais; |
| --- | --- |

5.9.

bendruomenės inicijuotai vietos plėtrai skirtais įvairiais fondais grindžiamą metodą taikyti visų rūšių teritorijose (kaimo, miesto ir pakrantės) ir naudotis integruotos vietos plėtros privalumais;

| 5.10. | iš kiekvieno EFI fondo biudžeto skirti mažiausiai 15 % lėšų nacionaliniam bendruomenės inicijuotos vietos plėtros fondui ir papildyti jį pakankamais nacionaliniais ištekliais siekiant užtikrinti, kad šio metodo potencialas tikrai būtų išnaudotas; |
| --- | --- |

5.10.

iš kiekvieno EFI fondo biudžeto skirti mažiausiai 15 % lėšų nacionaliniam bendruomenės inicijuotos vietos plėtros fondui ir papildyti jį pakankamais nacionaliniais ištekliais siekiant užtikrinti, kad šio metodo potencialas tikrai būtų išnaudotas;

| 5.11. | sukurti bendruomenės inicijuotos vietos plėtros veiksmų programą, pagal kurią šis fondas būtų naudojamas remti integruotą vietos plėtrą kaimo, miesto ir pakrančių teritorijose. Bendruomenės inicijuotos vietos plėtros fondas kiekvienoje valstybėje narėje turėtų būti skirtas vietos plėtros strategijose nustatytiems tikslams įgyvendinti, neišskiriant arba neatskiriant nė vieno ESI fondo. Bendruomenės inicijuotos vietos plėtros fondu turėtų decentralizuotai naudotis vietos veiklos grupės, kad strategijos atitiktų vietos poreikius ir iššūkius; |
| --- | --- |

5.11.

sukurti bendruomenės inicijuotos vietos plėtros veiksmų programą, pagal kurią šis fondas būtų naudojamas remti integruotą vietos plėtrą kaimo, miesto ir pakrančių teritorijose. Bendruomenės inicijuotos vietos plėtros fondas kiekvienoje valstybėje narėje turėtų būti skirtas vietos plėtros strategijose nustatytiems tikslams įgyvendinti, neišskiriant arba neatskiriant nė vieno ESI fondo. Bendruomenės inicijuotos vietos plėtros fondu turėtų decentralizuotai naudotis vietos veiklos grupės, kad strategijos atitiktų vietos poreikius ir iššūkius;

| 5.12. | nacionaliniu lygmeniu įsteigti vieną bendruomenės inicijuotos vietos plėtros įgyvendinimo organą; |
| --- | --- |

5.12.

nacionaliniu lygmeniu įsteigti vieną bendruomenės inicijuotos vietos plėtros įgyvendinimo organą;

| 5.13. | vengti atotrūkių tarp programavimo laikotarpių ir užtikrinti sklandžią 2021–2027 m. programavimo laikotarpio įgyvendinimo pradžią; |
| --- | --- |

5.13.

vengti atotrūkių tarp programavimo laikotarpių ir užtikrinti sklandžią 2021–2027 m. programavimo laikotarpio įgyvendinimo pradžią;

| 5.14. | sudaryti visiems su bendruomenės inicijuota vietos plėtra susijusiems subjektams sąlygas nacionaliniu lygmeniu glaudžiai tarpusavyje bendradarbiauti ir palaikyti glaudžius ryšius su vietos veiklos grupėmis, siekiant kurti nacionalinio lygmens bendruomenės inicijuotos vietos plėtros veiksmų programą; |
| --- | --- |

5.14.

sudaryti visiems su bendruomenės inicijuota vietos plėtra susijusiems subjektams sąlygas nacionaliniu lygmeniu glaudžiai tarpusavyje bendradarbiauti ir palaikyti glaudžius ryšius su vietos veiklos grupėmis, siekiant kurti nacionalinio lygmens bendruomenės inicijuotos vietos plėtros veiksmų programą;

| 5.15. | sudaryti institucijoms ir vietos veiklos grupėms sąlygas nuolat stiprinti gebėjimus; |
| --- | --- |

5.15.

sudaryti institucijoms ir vietos veiklos grupėms sąlygas nuolat stiprinti gebėjimus;

| 5.16. | išnaudoti galimybę kurti visapusiškus IT sprendimus, kad būtų lengviau įgyvendinti bendruomenės inicijuotą vietos plėtrą. Visi su bendruomenės inicijuota vietos plėtra susiję subjektai turi dalyvauti kuriant IT priemones, o sukurti IT sprendimai turi būti naudingi visiems subjektams; |
| --- | --- |

5.16.

išnaudoti galimybę kurti visapusiškus IT sprendimus, kad būtų lengviau įgyvendinti bendruomenės inicijuotą vietos plėtrą. Visi su bendruomenės inicijuota vietos plėtra susiję subjektai turi dalyvauti kuriant IT priemones, o sukurti IT sprendimai turi būti naudingi visiems subjektams;

| 5.17. | toliau bendradarbiauti naudojantis integruotos teritorinės investicijos (ITI) priemone, taikoma didesnėse teritorijose, taip pat vykdant makroprojektus; |
| --- | --- |

5.17.

toliau bendradarbiauti naudojantis integruotos teritorinės investicijos (ITI) priemone, taikoma didesnėse teritorijose, taip pat vykdant makroprojektus;

| 5.18. | surengti kampaniją, per kurią bendruomenės inicijuota vietos plėtra būtų pristatoma kaip sąveikumo skatinimo priemonė, kuria siekiama veiksmingumo, partnerystės, subsidiarumo ir finansinės paramos; |
| --- | --- |

5.18.

surengti kampaniją, per kurią bendruomenės inicijuota vietos plėtra būtų pristatoma kaip sąveikumo skatinimo priemonė, kuria siekiama veiksmingumo, partnerystės, subsidiarumo ir finansinės paramos;

Regionų ir vietos lygmenimis:

| 5.19. | užtikrinti tikrą integruotos vietos plėtros papildomą naudą ir išlaidų pagrįstumą; naudotis teritorine sanglauda, kurią užtikrinant kuriamas sąveikumas ir padedama naudotis naujais ištekliais ir išnaudoti galimybes; |
| --- | --- |

5.19.

užtikrinti tikrą integruotos vietos plėtros papildomą naudą ir išlaidų pagrįstumą; naudotis teritorine sanglauda, kurią užtikrinant kuriamas sąveikumas ir padedama naudotis naujais ištekliais ir išnaudoti galimybes;

| 5.20. | siekiant pagerinti teritorijų sanglaudą ir sustiprinti vietos veiklos grupių administracinius pajėgumus, galbūt rimtai apsvarstyti galimybę į tą pačią veiklos grupę įtraukti skirtingų rūšių teritorijas (kaimo, miesto ir pakrantės) arba tvirtai tarpusavyje susieti skirtingų rūšių teritorijų vietos plėtros strategijas. Tuo pat metu negalima leisti, kad vietos veiklos grupės pernelyg išaugtų ir prarastų savo sąsajas su vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

5.20.

siekiant pagerinti teritorijų sanglaudą ir sustiprinti vietos veiklos grupių administracinius pajėgumus, galbūt rimtai apsvarstyti galimybę į tą pačią veiklos grupę įtraukti skirtingų rūšių teritorijas (kaimo, miesto ir pakrantės) arba tvirtai tarpusavyje susieti skirtingų rūšių teritorijų vietos plėtros strategijas. Tuo pat metu negalima leisti, kad vietos veiklos grupės pernelyg išaugtų ir prarastų savo sąsajas su vietos lygmeniu;

| 5.21. | dalyvaujamąsias vietos plėtros strategijas pritaikyti kintančioms gyvenimo ir darbo sąlygoms ir prie jų priderinti, įskaitant visus susijusius aspektus (socialinę sanglaudą, skurdo mažinimą, migraciją, regionines įmonių grupes, žaliąją ekonomiką, klimato kaitą, išmaniuosius sprendimus, technologijas ir t. t.), ir pasinaudoti naujų technologijų ir IT revoliucijos teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

5.21.

dalyvaujamąsias vietos plėtros strategijas pritaikyti kintančioms gyvenimo ir darbo sąlygoms ir prie jų priderinti, įskaitant visus susijusius aspektus (socialinę sanglaudą, skurdo mažinimą, migraciją, regionines įmonių grupes, žaliąją ekonomiką, klimato kaitą, išmaniuosius sprendimus, technologijas ir t. t.), ir pasinaudoti naujų technologijų ir IT revoliucijos teikiamomis galimybėmis;

| 5.22. | aktyviai propaguoti savo veiklą ir veikti įvairiuose sektoriuose siekiant į vietos veiklos grupės teritoriją įtraukti visus susijusius suinteresuotuosius subjektus; ypatingą dėmesį skirti dalyvaujamųjų procesų kūrimui ir įgyvendinimui; |
| --- | --- |

5.22.

aktyviai propaguoti savo veiklą ir veikti įvairiuose sektoriuose siekiant į vietos veiklos grupės teritoriją įtraukti visus susijusius suinteresuotuosius subjektus; ypatingą dėmesį skirti dalyvaujamųjų procesų kūrimui ir įgyvendinimui;

| 5.23. | aktyviai veikti teritorinio ir tarptautinio bendradarbiavimo srityje; |
| --- | --- |

5.23.

aktyviai veikti teritorinio ir tarptautinio bendradarbiavimo srityje;

| 5.24. | sudaryti sąlygas užtikrinti tęstinį vietos lygmens subjektų ir vietos veiklos grupių darbuotojų mokymą, tinklaveiką ir bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

5.24.

sudaryti sąlygas užtikrinti tęstinį vietos lygmens subjektų ir vietos veiklos grupių darbuotojų mokymą, tinklaveiką ir bendradarbiavimą;

| 5.25. | nuolat vertinti, kaip įgyvendinamos vietos plėtros strategijos, ir ieškoti būdų, kaip į šį vertinimo procesą įtraukti bendruomenes. |
| --- | --- |

5.25.

nuolat vertinti, kaip įgyvendinamos vietos plėtros strategijos, ir ieškoti būdų, kaip į šį vertinimo procesą įtraukti bendruomenes.

Image

2017 m. gruodžio 7 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Georges DASSIS

---

(1)  10 prioriteto įgyvendinimas. Demokratinių pokyčių sąjunga.

1

(2)  RK nuomonė COTER VI/031 „Integruotos teritorinės investicijos – iššūkis ES sanglaudos politikai po 2020 m.“, pranešėjas Petr Osvald (Oficialiajame leidinyje dar nepaskelbta).

2

(3)  EESRK nuomonės Nuo Korko 2.0 deklaracijos prie konkrečių veiksmų, OL C 345, 2017 10 13, p. 37, Kaimai ir miesteliai (priimta 2017 m. spalio 18 d, OL dar nepaskelbta) ir informacinis pranešimas 2007–2013 m. kaimo plėtros programų ex post vertinimas 2007/2013, priimtas 2017 m. spalio 18 d.

3

Nuo Korko 2.0 deklaracijos prie konkrečių veiksmų

Kaimai ir miesteliai

2007–2013 m. kaimo plėtros programų ex post vertinimas 2007/2013

(4)  Pagal Europos seminaro „Bendruomenių inicijuotos vietos plėtros patirties naudojimas kuriant atsparias vietos bendruomenes“, kurį Europos Komisija (padedant Regioninės ir miestų politikos GD, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD, Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD ir Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD) surengė 2017 m. lapkričio 8–10 d. Vengrijoje, išvadas.-

4

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

530-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2017 m. 6–7 d.

| 11.4.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 129/44 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 129/44

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Dirbančių tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros palaikymo iniciatyva““

(COM(2017) 252 final)

„Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, kuria panaikinama Tarybos direktyva 2010/18/ES“

(COM(2017) 253 final – 2017/0085 (COD))

(2018/C 129/07)

| Pranešėja | Erika KOLLER |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjė | Vladimíra DRBALOVÁ |

Pranešėja

Erika KOLLER

Bendrapranešėjė

Vladimíra DRBALOVÁ

| Konsultavimasis | Komisijos prašymas pateikti nuomonę: 2017 11 17
  Europos Sąjungos Tarybos prašymas pateikti nuomonę: 2017 5 10
  Europos Parlamento prašymas pateikti nuomonę: 2017 5 15 |
| --- | --- |
| Reglamentavimo pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 153 straipsnio 1 dalies i punktas ir 153 straipsnio 2 dalies b punktas |
| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2015 12 8 |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2017 11 8 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2017 12 6 |
| Plenarinė sesija Nr. | 530 |
| Balsavimo rezultatai
  (už/prieš/susilaikė) | 182 / 11 / 4 |

Konsultavimasis

Komisijos prašymas pateikti nuomonę: 2017 11 17

Europos Sąjungos Tarybos prašymas pateikti nuomonę: 2017 5 10

Europos Parlamento prašymas pateikti nuomonę: 2017 5 15

Reglamentavimo pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 153 straipsnio 1 dalies i punktas ir 153 straipsnio 2 dalies b punktas

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2015 12 8

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2017 11 8

Priimta plenarinėje sesijoje

2017 12 6

Plenarinė sesija Nr.

530

Balsavimo rezultatai

(už/prieš/susilaikė)

182 / 11 / 4

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyvą siekti aktyvesnio vaikų turinčių asmenų, visų pirma, moterų, dalyvavimo darbo rinkoje, padedant jiems geriau suderinti profesinį ir asmeninį gyvenimą, taip išnaudojant visą jų įgūdžių potencialą. |
| --- | --- |

1.1.

EESRK palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyvą siekti aktyvesnio vaikų turinčių asmenų, visų pirma, moterų, dalyvavimo darbo rinkoje, padedant jiems geriau suderinti profesinį ir asmeninį gyvenimą, taip išnaudojant visą jų įgūdžių potencialą.

| 1.2. | Be to, EESRK mano, kad dokumentų rinkinio pasiūlymai turėtų būti toliau analizuojami atsižvelgiant į realią padėtį kiekvienoje valstybėje narėje ir į įmonių, o ypač MVĮ, sąnaudas ir organizacines pastangas. Be kita ko, reikėtų imtis ir šių priemonių: kovoti su stereotipais, skleisti gerąją patirtį ir kurti nacionalinius veiksmų planus, kuriais siekiama užtikrinti profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą. |
| --- | --- |

1.2.

Be to, EESRK mano, kad dokumentų rinkinio pasiūlymai turėtų būti toliau analizuojami atsižvelgiant į realią padėtį kiekvienoje valstybėje narėje ir į įmonių, o ypač MVĮ, sąnaudas ir organizacines pastangas. Be kita ko, reikėtų imtis ir šių priemonių: kovoti su stereotipais, skleisti gerąją patirtį ir kurti nacionalinius veiksmų planus, kuriais siekiama užtikrinti profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą.

| 1.3. | Šiuolaikiška profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros politika turėtų suteikti šeimoms tinkamų pasirinkimo galimybių, atsižvelgiant į įmonių poreikius. EESRK ragina socialinius partnerius visoje Europoje ieškoti papildomų praktinių sprendimų, kaip skatinti asmeninio ir profesinio gyvenimo pusiausvyrą, kuri geriausiai tiktų jų konkrečioms darbo vietoms (1). |
| --- | --- |

1.3.

Šiuolaikiška profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros politika turėtų suteikti šeimoms tinkamų pasirinkimo galimybių, atsižvelgiant į įmonių poreikius. EESRK ragina socialinius partnerius visoje Europoje ieškoti papildomų praktinių sprendimų, kaip skatinti asmeninio ir profesinio gyvenimo pusiausvyrą, kuri geriausiai tiktų jų konkrečioms darbo vietoms (1).

| 1.4. | Nors EESRK pripažįsta, kad dėl pasiūlymų įgyvendinimo valstybės narės ir įmonės patirs sąnaudų, jis yra įsitikinęs, kad ilgalaikė nauda bus didesnė už padidėjusias trumpalaikes sąnaudas. EESRK mano, kad toliau turėtų būti svarstomos priemonės mažosioms ir vidutinėms įmonėms paremti. |
| --- | --- |

1.4.

Nors EESRK pripažįsta, kad dėl pasiūlymų įgyvendinimo valstybės narės ir įmonės patirs sąnaudų, jis yra įsitikinęs, kad ilgalaikė nauda bus didesnė už padidėjusias trumpalaikes sąnaudas. EESRK mano, kad toliau turėtų būti svarstomos priemonės mažosioms ir vidutinėms įmonėms paremti.

| 1.5. | EESRK mano, kad svarbu užtikrinti, kad ir vyrai, ir moterys turėtų turėti individualią teisę į atostogas. Vis dėlto jis pripažįsta, kad įmonėms, visų pirma MVĮ, gali kilti rimtų organizacinių sunkumų dėl išplečiamos teisių taikymo srities. Visos problemos, atsiradusios taikant šią nuostatą, turėtų būti sprendžiamos vadovaujantis nacionaline teise, kolektyvinėmis sutartimis ir (arba) nusistovėjusia tvarka. |
| --- | --- |

1.5.

EESRK mano, kad svarbu užtikrinti, kad ir vyrai, ir moterys turėtų turėti individualią teisę į atostogas. Vis dėlto jis pripažįsta, kad įmonėms, visų pirma MVĮ, gali kilti rimtų organizacinių sunkumų dėl išplečiamos teisių taikymo srities. Visos problemos, atsiradusios taikant šią nuostatą, turėtų būti sprendžiamos vadovaujantis nacionaline teise, kolektyvinėmis sutartimis ir (arba) nusistovėjusia tvarka.

| 1.6. | EESRK mano, kad profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros dokumentų rinkinys yra žingsnis teisinga linkme, tačiau ateityje jį reikėtų patobulinti remiantis tinkamais poveikio vertinimais. |
| --- | --- |

1.6.

EESRK mano, kad profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros dokumentų rinkinys yra žingsnis teisinga linkme, tačiau ateityje jį reikėtų patobulinti remiantis tinkamais poveikio vertinimais.

| 1.7. | EESRK pabrėžia, kad būtina daugiau investuoti į kokybiškas, įperkamas ir prieinamas priežiūros paslaugas ir infrastruktūrą kiekvienai šeimai, ir ragina Europos Komisiją, taikant konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas pagal Europos semestrą ir panaudojant regioninės plėtros fondus, paskatinti valstybes nares dėti daugiau pastangų. |
| --- | --- |

1.7.

EESRK pabrėžia, kad būtina daugiau investuoti į kokybiškas, įperkamas ir prieinamas priežiūros paslaugas ir infrastruktūrą kiekvienai šeimai, ir ragina Europos Komisiją, taikant konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas pagal Europos semestrą ir panaudojant regioninės plėtros fondus, paskatinti valstybes nares dėti daugiau pastangų.

| 1.8. | Nors pasiūlyme dėl direktyvos tam tikru mastu yra svarstomas mokesčių sistemų klausimas, EESRK apgailestauja, kad jis nepakankamai išsamus. Mokesčių sistemų planavimo būdas gali turėti įtakos žmonių sprendimams dalyvauti ar nedalyvauti darbo rinkoje. Turėtų būti apsvarstytos mokesčių atskaitos, padedančios dirbantiems tėvams toliau dirbti. |
| --- | --- |

1.8.

Nors pasiūlyme dėl direktyvos tam tikru mastu yra svarstomas mokesčių sistemų klausimas, EESRK apgailestauja, kad jis nepakankamai išsamus. Mokesčių sistemų planavimo būdas gali turėti įtakos žmonių sprendimams dalyvauti ar nedalyvauti darbo rinkoje. Turėtų būti apsvarstytos mokesčių atskaitos, padedančios dirbantiems tėvams toliau dirbti.

2.   Įžanga

| 2.1. | Moterų ir vyrų lygybė yra viena pagrindinių Europos Sąjungos vertybių ir principų (2). Per pastaruosius šešiasdešimt metų ES padarė didelę pažangą priimdama įvairias direktyvas lygybės ir kovos su diskriminacija klausimais, politikos programas ir finansavimo priemones lyčių lygybei Europos Sąjungoje (3) skatinti. ES teisinė sistema, skirta su šeima susijusioms atostogų formoms ir susitarimams dėl lanksčių darbo sąlygų, buvo sukurta dešimtajame dešimtmetyje ir nuolat atnaujinama; naujausia direktyva – 2010 m. priimta Tėvystės atostogų direktyva (4); Be teisės aktų sistemos, svarbios dar ir rekomendacijos, parengtos per Europos semestrą (5), ES finansavimas ir politikos gairės (6). |
| --- | --- |

2.1.

Moterų ir vyrų lygybė yra viena pagrindinių Europos Sąjungos vertybių ir principų (2). Per pastaruosius šešiasdešimt metų ES padarė didelę pažangą priimdama įvairias direktyvas lygybės ir kovos su diskriminacija klausimais, politikos programas ir finansavimo priemones lyčių lygybei Europos Sąjungoje (3) skatinti. ES teisinė sistema, skirta su šeima susijusioms atostogų formoms ir susitarimams dėl lanksčių darbo sąlygų, buvo sukurta dešimtajame dešimtmetyje ir nuolat atnaujinama; naujausia direktyva – 2010 m. priimta Tėvystės atostogų direktyva (4); Be teisės aktų sistemos, svarbios dar ir rekomendacijos, parengtos per Europos semestrą (5), ES finansavimas ir politikos gairės (6).

| 2.2. | Tačiau per pastaruosius dešimtmečius padaryta pažanga beveik sustojo (7), kaip rodo niekaip nepanaikinamas 16,3 % moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumas, nelygiavertis moterų vaidmuo ir dalyvavimas darbo rinkoje – 31 % moterų dirba ne visą darbo dieną, palyginti su 8,2 % vyrų, o moterų dalyvavimas darbo rinkoje apskritai ir toliau daugiau kaip 12 procentinių punktų atsilieka nuo vyrų (8). Kartu tyrimai rodo, kad vyrų ir moterų pensijų skirtumas siekia net 40 % Visa tai rodo, kad reikia imtis dar aktyvesnių priemonių siekiant užtikrinti moterų ir vyrų lygybę visose gyvenimo srityse, daugiau dėmesio skiriant ir skurdo feminizacijai. |
| --- | --- |

2.2.

Tačiau per pastaruosius dešimtmečius padaryta pažanga beveik sustojo (7), kaip rodo niekaip nepanaikinamas 16,3 % moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumas, nelygiavertis moterų vaidmuo ir dalyvavimas darbo rinkoje – 31 % moterų dirba ne visą darbo dieną, palyginti su 8,2 % vyrų, o moterų dalyvavimas darbo rinkoje apskritai ir toliau daugiau kaip 12 procentinių punktų atsilieka nuo vyrų (8). Kartu tyrimai rodo, kad vyrų ir moterų pensijų skirtumas siekia net 40 % Visa tai rodo, kad reikia imtis dar aktyvesnių priemonių siekiant užtikrinti moterų ir vyrų lygybę visose gyvenimo srityse, daugiau dėmesio skiriant ir skurdo feminizacijai.

| 2.3. | Moterų nelygiavertis dalyvavimas darbo rinkoje yra glaudžiai susijęs su nelygiaverčiu priežiūros pareigų pasiskirstymu. Tinkamų, prieinamų, įperkamų ir kokybiškų priežiūros paslaugų, pradedant vaikų priežiūros paslaugomis ir baigiant bendruomeninėmis priežiūros paslaugomis vyresnio amžiaus šeimos nariams ir neįgaliesiems, trūkumas taip pat prisideda prie šių priežiūros pareigų skirtumų (9). |
| --- | --- |

2.3.

Moterų nelygiavertis dalyvavimas darbo rinkoje yra glaudžiai susijęs su nelygiaverčiu priežiūros pareigų pasiskirstymu. Tinkamų, prieinamų, įperkamų ir kokybiškų priežiūros paslaugų, pradedant vaikų priežiūros paslaugomis ir baigiant bendruomeninėmis priežiūros paslaugomis vyresnio amžiaus šeimos nariams ir neįgaliesiems, trūkumas taip pat prisideda prie šių priežiūros pareigų skirtumų (9).

| 2.4. | Nustatyta, kad profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai trukdančios kliūtys ir suvaržymai yra ne tik veiksniai, neleidžiantys moterims visapusiškai dalyvauti darbo rinkoje – jie taip pat daro poveikį demografinėms tendencijoms, ekonomikai ir vyrų kaip lygiaverčių prižiūrinčių asmenų vaidmeniui. Kalbant apie ekonominį poveikį, pagal Eurofound (10) neseniai atlikto tyrimo duomenis ekonominiai nuostoliai dėl vyrų ir moterų užimtumo skirtumo siekia 370 mlrd. EUR per metus. Kai kuriose valstybėse narėse daugiau kaip 25 % moterų yra ekonomiškai neaktyvios dėl priežiūros pareigų. Nors pasilikimas namuose šiandien dėl ekonominių priežasčių yra retai pasirenkama galimybė, visuomenėje vis dar gajus stereotipinis mąstymas, kad moterys yra svarbiausi prižiūrintieji asmenys, o vyrai – šeimos maitintojai. Faktai rodo, kad motinos, kurios visą savo aktyvų gyvenimą ar jo dalį lieka namuose, bus mažiau ekonomiškai nepriklausomos, turės mažiau galimybių siekti karjeros ir galbūt dažniau patirs skurdą senatvėje. Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros politika yra priemonė, leisianti moterims ir vyrams patiems pasirinkti, pradedant nuo vienodų sąlygų. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad, kai galima, reikėtų atsižvelgti į nuostatas dėl darbuotojų poilsio laiko ir profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, bendrą kassavaitinę poilsio dieną, kuri pripažįstama pagal tradiciją ar paprotį toje šalyje ir regione, taip pat laikantis atitinkamų (sektorių) kolektyvinių sutarčių ir nusistovėjusią praktiką vietos ir įmonių lygmenimis. |
| --- | --- |

2.4.

Nustatyta, kad profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai trukdančios kliūtys ir suvaržymai yra ne tik veiksniai, neleidžiantys moterims visapusiškai dalyvauti darbo rinkoje – jie taip pat daro poveikį demografinėms tendencijoms, ekonomikai ir vyrų kaip lygiaverčių prižiūrinčių asmenų vaidmeniui. Kalbant apie ekonominį poveikį, pagal Eurofound (10) neseniai atlikto tyrimo duomenis ekonominiai nuostoliai dėl vyrų ir moterų užimtumo skirtumo siekia 370 mlrd. EUR per metus. Kai kuriose valstybėse narėse daugiau kaip 25 % moterų yra ekonomiškai neaktyvios dėl priežiūros pareigų. Nors pasilikimas namuose šiandien dėl ekonominių priežasčių yra retai pasirenkama galimybė, visuomenėje vis dar gajus stereotipinis mąstymas, kad moterys yra svarbiausi prižiūrintieji asmenys, o vyrai – šeimos maitintojai. Faktai rodo, kad motinos, kurios visą savo aktyvų gyvenimą ar jo dalį lieka namuose, bus mažiau ekonomiškai nepriklausomos, turės mažiau galimybių siekti karjeros ir galbūt dažniau patirs skurdą senatvėje. Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros politika yra priemonė, leisianti moterims ir vyrams patiems pasirinkti, pradedant nuo vienodų sąlygų. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad, kai galima, reikėtų atsižvelgti į nuostatas dėl darbuotojų poilsio laiko ir profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, bendrą kassavaitinę poilsio dieną, kuri pripažįstama pagal tradiciją ar paprotį toje šalyje ir regione, taip pat laikantis atitinkamų (sektorių) kolektyvinių sutarčių ir nusistovėjusią praktiką vietos ir įmonių lygmenimis.

| 2.5. | Europos Komisija 2015 m. rugpjūčio mėn. veiksmų plane paskelbė savo iniciatyvą „Nauja pradžia sprendžiant dirbančių šeimų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros problemas“ (11). 2015 m. lapkričio mėn., laikantis SESV 154 straipsnio 2 dalies, Komisija paskelbė dviejų etapų konsultacijas (12) su Europos socialiniais partneriais, kad sužinotų jų nuomonę apie šią iniciatyvą. Socialiniai partneriai derybų nepradėjo. Nors Europos darbdaviai manė, kad dabartinė ES teisinė sistema yra pakankama, Europos profesinės sąjungos reikalavo stipresnės teisinės sistemos. Komisija taip pat pradėjo viešas konsultacijas, kurios parodė, kad 60 % respondentų pageidavo ES teisinės sistemos dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros. 2017 m. balandžio 26 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl Europos socialinių teisių ramsčio, kuris apima pasiūlymą dėl direktyvos dėl dirbančių tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros rėmimo, taip pat nemažai pasiūlymų dėl ne teisėkūros procedūra priimamų aktų. |
| --- | --- |

2.5.

Europos Komisija 2015 m. rugpjūčio mėn. veiksmų plane paskelbė savo iniciatyvą „Nauja pradžia sprendžiant dirbančių šeimų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros problemas“ (11). 2015 m. lapkričio mėn., laikantis SESV 154 straipsnio 2 dalies, Komisija paskelbė dviejų etapų konsultacijas (12) su Europos socialiniais partneriais, kad sužinotų jų nuomonę apie šią iniciatyvą. Socialiniai partneriai derybų nepradėjo. Nors Europos darbdaviai manė, kad dabartinė ES teisinė sistema yra pakankama, Europos profesinės sąjungos reikalavo stipresnės teisinės sistemos. Komisija taip pat pradėjo viešas konsultacijas, kurios parodė, kad 60 % respondentų pageidavo ES teisinės sistemos dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros. 2017 m. balandžio 26 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl Europos socialinių teisių ramsčio, kuris apima pasiūlymą dėl direktyvos dėl dirbančių tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros rėmimo, taip pat nemažai pasiūlymų dėl ne teisėkūros procedūra priimamų aktų.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK pritaria nuomonei, kad būtina vykdyti aktyvią politiką, skirtą skatinti bendrą moterų ir vyrų atsakomybę už vaikų priežiūrą. Tyrimai taip pat rodo, kad vyrams prisiėmus priežiūros pareigas naudos gauna ne tik šeima, bet ir Europos ekonomika bei padidėja konkurencingumas. Jeigu moterys aktyviau dalyvautų darbo rinkoje, pagerėtų įmonių galimybės pasinaudoti kvalifikuota darbo jėga ir talentais ir būtų galima geriau išnaudoti visą moterų potencialą tokiu metu, kai ES darbo jėgos mažėja, gyventojai sensta, o demografinė kreivė kelia rimtų problemų viešiesiems finansams. Ši politika taip pat turėtų sutelkti dėmesį į paskatų, kuriomis siekiama, kad darbdaviai didintų pasiūlą darbo rinkoje, kūrimą, paramos vaikų priežiūrai ir įvairių formų atostogoms bei susitarimams dėl lanksčių darbo sąlygų užtikrinimą. |
| --- | --- |

3.1.

EESRK pritaria nuomonei, kad būtina vykdyti aktyvią politiką, skirtą skatinti bendrą moterų ir vyrų atsakomybę už vaikų priežiūrą. Tyrimai taip pat rodo, kad vyrams prisiėmus priežiūros pareigas naudos gauna ne tik šeima, bet ir Europos ekonomika bei padidėja konkurencingumas. Jeigu moterys aktyviau dalyvautų darbo rinkoje, pagerėtų įmonių galimybės pasinaudoti kvalifikuota darbo jėga ir talentais ir būtų galima geriau išnaudoti visą moterų potencialą tokiu metu, kai ES darbo jėgos mažėja, gyventojai sensta, o demografinė kreivė kelia rimtų problemų viešiesiems finansams. Ši politika taip pat turėtų sutelkti dėmesį į paskatų, kuriomis siekiama, kad darbdaviai didintų pasiūlą darbo rinkoje, kūrimą, paramos vaikų priežiūrai ir įvairių formų atostogoms bei susitarimams dėl lanksčių darbo sąlygų užtikrinimą.

| 3.2. | EESRK norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad Komisija ir valstybės narės (konsultuodamosi su socialiniais partneriais ir platesne pilietine visuomene) privalo atlikti esminį vaidmenį kovojant su stereotipais (be kita ko, per švietimą ir visuomenės informavimo kampanijas), mažinant darbo rinkos segregaciją ir suteikiant žmonėms atnaujintų ir patobulintų įgūdžių, atitinkančių būsimus darbo rinkos poreikius. |
| --- | --- |

3.2.

EESRK norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad Komisija ir valstybės narės (konsultuodamosi su socialiniais partneriais ir platesne pilietine visuomene) privalo atlikti esminį vaidmenį kovojant su stereotipais (be kita ko, per švietimą ir visuomenės informavimo kampanijas), mažinant darbo rinkos segregaciją ir suteikiant žmonėms atnaujintų ir patobulintų įgūdžių, atitinkančių būsimus darbo rinkos poreikius.

| 3.3. | EESRK palankiai vertina Komisijos dokumentų rinkinį, kuriuo siekiama profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, nes jame siūloma lygiau dalytis užduotimis siekiant pašalinti kai kurias dideles struktūrines kliūtis, trukdančias moterims patekti į darbo rinką. |
| --- | --- |

3.3.

EESRK palankiai vertina Komisijos dokumentų rinkinį, kuriuo siekiama profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, nes jame siūloma lygiau dalytis užduotimis siekiant pašalinti kai kurias dideles struktūrines kliūtis, trukdančias moterims patekti į darbo rinką.

4.   Konkrečios pastabos

4.1.   Tėvystės atostogos

| 4.1.1. | EESRK mano, kad Komisijos sprendimas spręsti problemą dėl nepakankamai išnaudojamų tėvystės atostogų nustačius individualią teisę gauti neperduodamas, bent dešimties darbo dienų trukmės tėvystės atostogas, apmokamas ne mažesniu kaip nedarbingumo dėl ligos tarifu, ir pridedama nacionaliniu lygmeniu atlikta sąnaudų ir naudos analizė yra žingsnis teisinga linkme. Vis dėlto Komitetas pažymi, kad teisės į nedarbingumo dėl ligos apmokėjimą visoje Europoje labai skiriasi, pradedant vieno dydžio išmokomis, kurios yra gerokai mažesnės už uždirbamą darbo užmokestį, baigiant šimtaprocentiniu darbo užmokesčio tarifo atitikmeniu. Jis pabrėžia, kad kompensacija turėtų būti pakankama ir ragina vyrus taip pat prisiimti savo atsakomybės dalį, o abiem vaiko tėvams suteikti daugiau galimybių iki ir po vaiko gimimo, atsižvelgiant į nacionalinę praktiką motinystės išmokų srityje. |
| --- | --- |

4.1.1.

EESRK mano, kad Komisijos sprendimas spręsti problemą dėl nepakankamai išnaudojamų tėvystės atostogų nustačius individualią teisę gauti neperduodamas, bent dešimties darbo dienų trukmės tėvystės atostogas, apmokamas ne mažesniu kaip nedarbingumo dėl ligos tarifu, ir pridedama nacionaliniu lygmeniu atlikta sąnaudų ir naudos analizė yra žingsnis teisinga linkme. Vis dėlto Komitetas pažymi, kad teisės į nedarbingumo dėl ligos apmokėjimą visoje Europoje labai skiriasi, pradedant vieno dydžio išmokomis, kurios yra gerokai mažesnės už uždirbamą darbo užmokestį, baigiant šimtaprocentiniu darbo užmokesčio tarifo atitikmeniu. Jis pabrėžia, kad kompensacija turėtų būti pakankama ir ragina vyrus taip pat prisiimti savo atsakomybės dalį, o abiem vaiko tėvams suteikti daugiau galimybių iki ir po vaiko gimimo, atsižvelgiant į nacionalinę praktiką motinystės išmokų srityje.

| 4.1.2. | Atkreipdamas dėmesį į tai, kad nuostatos dėl tėvystės atostogų jau taikomos 21 valstybėje narėje ir jų vidutinė trukmė yra dvi su puse dienos (13), EESRK mano, kad šis terminas yra labai trumpas ir apgailestauja, kad vis dar labai mažai asmenų pasinaudoja šia galimybe, o tai reikėtų toliau analizuoti. Todėl EESRK mano, kad Komisijos pasiūlymas patenkina poreikį paskatinti vyrus imti tėvystės atostogas, atsižvelgiant į esamą sėkmingą praktiką kai kuriose valstybėse narėse (14) ir atkreipiant dėmesį į vienodą tėvų vaidmenį vykdant šeimynines pareigas. |
| --- | --- |

4.1.2.

Atkreipdamas dėmesį į tai, kad nuostatos dėl tėvystės atostogų jau taikomos 21 valstybėje narėje ir jų vidutinė trukmė yra dvi su puse dienos (13), EESRK mano, kad šis terminas yra labai trumpas ir apgailestauja, kad vis dar labai mažai asmenų pasinaudoja šia galimybe, o tai reikėtų toliau analizuoti. Todėl EESRK mano, kad Komisijos pasiūlymas patenkina poreikį paskatinti vyrus imti tėvystės atostogas, atsižvelgiant į esamą sėkmingą praktiką kai kuriose valstybėse narėse (14) ir atkreipiant dėmesį į vienodą tėvų vaidmenį vykdant šeimynines pareigas.

| 4.1.3. | Nepaisant to, EESRK pabrėžia, kad, jo nuomone, 10 dienų trukmės atostogos, į kurias numatyta teisė pasiūlyme dėl direktyvos, yra pirmas žingsnis teisinga kryptimi pasiūlymo tikslui – iš esmės padidinti tėvų dalyvavimą – pasiekti. Vis dėlto, Komiteto nuomone, ilgesnis laikotarpis, pavyzdžiui, iki vieno mėnesio, dėl kurio susitartų darbdavys ir darbuotojas, būtų tinkamesnis pasiūlymo tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

4.1.3.

Nepaisant to, EESRK pabrėžia, kad, jo nuomone, 10 dienų trukmės atostogos, į kurias numatyta teisė pasiūlyme dėl direktyvos, yra pirmas žingsnis teisinga kryptimi pasiūlymo tikslui – iš esmės padidinti tėvų dalyvavimą – pasiekti. Vis dėlto, Komiteto nuomone, ilgesnis laikotarpis, pavyzdžiui, iki vieno mėnesio, dėl kurio susitartų darbdavys ir darbuotojas, būtų tinkamesnis pasiūlymo tikslui pasiekti.

4.2.   Vaiko priežiūros atostogos

| 4.2.1. | Vyrų, pasinaudojančių vaiko priežiūros atostogomis, dalis svyruoja nuo 40 % iki vos 2 % kai kuriose valstybėse narėse (15). Dabartinėje vaiko priežiūros atostogų sistemoje ir mąstysenoje nepakankamai atsižvelgta į priežastis, dėl kurių nedaug vyrų naudojasi šiomis atostogomis. |
| --- | --- |

4.2.1.

Vyrų, pasinaudojančių vaiko priežiūros atostogomis, dalis svyruoja nuo 40 % iki vos 2 % kai kuriose valstybėse narėse (15). Dabartinėje vaiko priežiūros atostogų sistemoje ir mąstysenoje nepakankamai atsižvelgta į priežastis, dėl kurių nedaug vyrų naudojasi šiomis atostogomis.

| 4.2.2. | EESRK pripažįsta, kad įmonėms, visų pirma MVĮ ir labai mažoms įmonėms, gali kilti organizacinių sunkumų vaiko priežiūros atostogų tikslais padidinus vaiko amžių nuo aštuonių iki dvylikos metų. |
| --- | --- |

4.2.2.

EESRK pripažįsta, kad įmonėms, visų pirma MVĮ ir labai mažoms įmonėms, gali kilti organizacinių sunkumų vaiko priežiūros atostogų tikslais padidinus vaiko amžių nuo aštuonių iki dvylikos metų.

| 4.2.3. | EESRK ypač palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl teisės į vaiko priežiūros atostogas individualizavimo ir jų neperleidžiamumo. Jis pažymi, kad būtinas deramas darbo užmokesčio kompensavimas mokant bent jau nedarbingumo dėl ligos tarifą, kurio aukščiausia riba gali būti nustatyta nacionaliniuose teisės aktuose (16), pridėjus sąnaudų ir naudos analizę, ir reikia taikyti nediskriminavimo nuostatas, nes visa tai gali turėti teigiamą poveikį, kad daugiau tėvų pradėtų imti vaiko priežiūros atostogas. |
| --- | --- |

4.2.3.

EESRK ypač palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl teisės į vaiko priežiūros atostogas individualizavimo ir jų neperleidžiamumo. Jis pažymi, kad būtinas deramas darbo užmokesčio kompensavimas mokant bent jau nedarbingumo dėl ligos tarifą, kurio aukščiausia riba gali būti nustatyta nacionaliniuose teisės aktuose (16), pridėjus sąnaudų ir naudos analizę, ir reikia taikyti nediskriminavimo nuostatas, nes visa tai gali turėti teigiamą poveikį, kad daugiau tėvų pradėtų imti vaiko priežiūros atostogas.

| 4.2.4. | Be to, EESRK mano, kad derybose dėl pasiūlymo turėtų būti siekiama išlaikyti darbuotojų ir darbdavių poreikių pusiausvyrą. Komisijos poveikio vertinimas parodė, kad šio pasiūlymo poveikis yra nevienodas atsižvelgiant į trukmę. Siūlomų priemonių sąnaudos (atsirandančios daugiausia dėl gamybos nuostolių, patirtų padidėjus administracinei naštai nagrinėjant paraiškas ir dėl būtinybės laikinai pakeisti darbuotojus) padidės trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu, o per ilgesnį laikotarpį įmonės patirtų tik ribotų sąnaudų) (17). |
| --- | --- |

4.2.4.

Be to, EESRK mano, kad derybose dėl pasiūlymo turėtų būti siekiama išlaikyti darbuotojų ir darbdavių poreikių pusiausvyrą. Komisijos poveikio vertinimas parodė, kad šio pasiūlymo poveikis yra nevienodas atsižvelgiant į trukmę. Siūlomų priemonių sąnaudos (atsirandančios daugiausia dėl gamybos nuostolių, patirtų padidėjus administracinei naštai nagrinėjant paraiškas ir dėl būtinybės laikinai pakeisti darbuotojus) padidės trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu, o per ilgesnį laikotarpį įmonės patirtų tik ribotų sąnaudų) (17).

4.3.   Prižiūrinčiojo asmens atostogos

| 4.3.1. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad tinkamų atostogų prižiūrėti globos poreikių turintiems giminaičiams nesuteikimas taip pat prisideda prie nelygiaverčio priežiūros pareigų pasiskirstymo – dažnai priežiūros našta išimtinai tenka moterims. Tai turi neigiamo poveikio jų fizinei ir psichikos sveikatai, socialinei įtraukčiai ir dalyvavimui darbo rinkoje, todėl prisideda prie to, kad jos įgija nepakankamas teises į pensiją. |
| --- | --- |

4.3.1.

EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad tinkamų atostogų prižiūrėti globos poreikių turintiems giminaičiams nesuteikimas taip pat prisideda prie nelygiaverčio priežiūros pareigų pasiskirstymo – dažnai priežiūros našta išimtinai tenka moterims. Tai turi neigiamo poveikio jų fizinei ir psichikos sveikatai, socialinei įtraukčiai ir dalyvavimui darbo rinkoje, todėl prisideda prie to, kad jos įgija nepakankamas teises į pensiją.

| 4.3.2. | Teisės aktai dėl teisės gauti prižiūrinčiojo asmens atostogas buvo priimti beveik visose ES valstybėse narėse, tačiau trukmė, tinkamumo kriterijai, išmokų dydis ir socialinės apsaugos teisių įgijimas įvairiose šalyse labai skiriasi (18). Todėl EESRK palankiai vertina pasiūlymą sukurti būtiniausias vienodas sąlygas Europoje, nustatant individualią teisę gauti prižiūrinčiojo asmens atostogas bent penkias dienas per metus, apmokamas nedarbingumo dėl ligos tarifu. Tačiau tai tik pirmasis žingsnis ir Komisijai teks kur kas daugiau nuveikti siekiant paremti ir papildyti valstybių narių pastangas padėti šeimoms geriau susidoroti su didėjančiomis priežiūros pareigomis. Šios individualios teisės nustatymas turėtų būti susijęs su prižiūrintiesiems asmenims skirtų paramos mechanizmų vystymu. |
| --- | --- |

4.3.2.

Teisės aktai dėl teisės gauti prižiūrinčiojo asmens atostogas buvo priimti beveik visose ES valstybėse narėse, tačiau trukmė, tinkamumo kriterijai, išmokų dydis ir socialinės apsaugos teisių įgijimas įvairiose šalyse labai skiriasi (18). Todėl EESRK palankiai vertina pasiūlymą sukurti būtiniausias vienodas sąlygas Europoje, nustatant individualią teisę gauti prižiūrinčiojo asmens atostogas bent penkias dienas per metus, apmokamas nedarbingumo dėl ligos tarifu. Tačiau tai tik pirmasis žingsnis ir Komisijai teks kur kas daugiau nuveikti siekiant paremti ir papildyti valstybių narių pastangas padėti šeimoms geriau susidoroti su didėjančiomis priežiūros pareigomis. Šios individualios teisės nustatymas turėtų būti susijęs su prižiūrintiesiems asmenims skirtų paramos mechanizmų vystymu.

| 4.3.3. | EESRK pritaria Komisijos požiūriui, t. y. pasiūlyti priemones darbuotojų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai užtikrinti visą gyvenimą, įskaitant moteris, priklausančias „sumuštinių kartai“, t. y. tas, kurioms tenka rūpintis daugiau nei vienos kartos šeimos nariais. Teikiamų priežiūros paslaugų trūkumas dažnai verčia tokius darbuotojus, ypač moteris, mesti apmokamą darbą likus vos keleriems metams iki pensijos, vėliau susiduriant su kliūtimis patekti į darbo rinką, kurios kyla vyresniems nei 50 metų amžiaus žmonėms. |
| --- | --- |

4.3.3.

EESRK pritaria Komisijos požiūriui, t. y. pasiūlyti priemones darbuotojų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai užtikrinti visą gyvenimą, įskaitant moteris, priklausančias „sumuštinių kartai“, t. y. tas, kurioms tenka rūpintis daugiau nei vienos kartos šeimos nariais. Teikiamų priežiūros paslaugų trūkumas dažnai verčia tokius darbuotojus, ypač moteris, mesti apmokamą darbą likus vos keleriems metams iki pensijos, vėliau susiduriant su kliūtimis patekti į darbo rinką, kurios kyla vyresniems nei 50 metų amžiaus žmonėms.

| 4.3.4. | EESRK taip pat pabrėžia, kad atostogos individualiems prižiūrintiesiems asmenims neturėtų pakeisti profesionalių, prieinamų, įperkamų ir kokybiškų bendruomeninių priežiūros paslaugų, kurios taip pat labai prisidės prie būsimo ekonomikos vystymosi. |
| --- | --- |

4.3.4.

EESRK taip pat pabrėžia, kad atostogos individualiems prižiūrintiesiems asmenims neturėtų pakeisti profesionalių, prieinamų, įperkamų ir kokybiškų bendruomeninių priežiūros paslaugų, kurios taip pat labai prisidės prie būsimo ekonomikos vystymosi.

| 4.3.5. | Be to, EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad įvairių rūšių priežiūros atostogų negalima visapusiškai ir tiksliai palyginti, nes vyresnio amžiaus žmonių priežiūros pobūdis skiriasi nuo vaiko priežiūros, be to, šiuo tikslu galima pasitelkti ir kitus šeimos narius, be kita ko, priimant sprendimus. |
| --- | --- |

4.3.5.

Be to, EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad įvairių rūšių priežiūros atostogų negalima visapusiškai ir tiksliai palyginti, nes vyresnio amžiaus žmonių priežiūros pobūdis skiriasi nuo vaiko priežiūros, be to, šiuo tikslu galima pasitelkti ir kitus šeimos narius, be kita ko, priimant sprendimus.

| 4.3.6. | Svarbus žmonių su negalia priežiūros paslaugų aspektas yra profesionalios priežiūros atskyrimas nuo šeimos priežiūros, siekiant sudaryti sąlygas, kuriomis būtų galima kuo labiau sumažinti šeimoms tenkančią naštą. Tačiau nesvarbu, kokio pobūdžio priežiūra būtų teikiama, prižiūrintieji asmenys turi turėti galimybę naudotis socialinės apsaugos sistema. |
| --- | --- |

4.3.6.

Svarbus žmonių su negalia priežiūros paslaugų aspektas yra profesionalios priežiūros atskyrimas nuo šeimos priežiūros, siekiant sudaryti sąlygas, kuriomis būtų galima kuo labiau sumažinti šeimoms tenkančią naštą. Tačiau nesvarbu, kokio pobūdžio priežiūra būtų teikiama, prižiūrintieji asmenys turi turėti galimybę naudotis socialinės apsaugos sistema.

4.4.   Susitarimai dėl lanksčių darbo sąlygų

| 4.4.1. | Lankstumas susitarimuose dėl darbo sąlygų yra labai svarbus siekiant sudaryti įmonėms galimybę pritaikyti savo darbo jėgą prie kintančių ekonominių sąlygų. Tai taip pat yra naudinga priemonė siekiant didinti veiksmingumą ir našumą (19), taip pat sudarant sąlygas darbuotojams rasti savo profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą. Todėl, sprendžiant šiuos klausimus, svarbu plėtoti socialinį dialogą vietos ir sektorių lygmeniu, kad būtų sukurtos tokios darbo formos, kurios padėtų suderinti asmeninį ir profesinį gyvenimą. |
| --- | --- |

4.4.1.

Lankstumas susitarimuose dėl darbo sąlygų yra labai svarbus siekiant sudaryti įmonėms galimybę pritaikyti savo darbo jėgą prie kintančių ekonominių sąlygų. Tai taip pat yra naudinga priemonė siekiant didinti veiksmingumą ir našumą (19), taip pat sudarant sąlygas darbuotojams rasti savo profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą. Todėl, sprendžiant šiuos klausimus, svarbu plėtoti socialinį dialogą vietos ir sektorių lygmeniu, kad būtų sukurtos tokios darbo formos, kurios padėtų suderinti asmeninį ir profesinį gyvenimą.

| 4.4.2. | Susitarimai dėl lanksčių darbo sąlygų gali padėti atlikti daug priežiūros pareigų, tačiau jie neturėtų turėti neigiamos įtakos dirbančių prižiūrinčiųjų asmenų užimtumo padėčiai. Pasiūlyme dėl direktyvos numatyta teisė dirbantiems tėvams ar giminaičius, kuriems reikia pagalbos ar globos, prižiūrintiesiems asmenims prašyti sudaryti susitarimus dėl lanksčių darbo sąlygų. |
| --- | --- |

4.4.2.

Susitarimai dėl lanksčių darbo sąlygų gali padėti atlikti daug priežiūros pareigų, tačiau jie neturėtų turėti neigiamos įtakos dirbančių prižiūrinčiųjų asmenų užimtumo padėčiai. Pasiūlyme dėl direktyvos numatyta teisė dirbantiems tėvams ar giminaičius, kuriems reikia pagalbos ar globos, prižiūrintiesiems asmenims prašyti sudaryti susitarimus dėl lanksčių darbo sąlygų.

| 4.4.3. | Pasiūlyme numatyta galimybė darbuotojams: i) dirbti trumpesnį darbo laiką, ii) dirbti pagal lankstųjį darbo grafiką ir iii) dirbti nuotoliniu būdu. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad tokie susitarimai dėl lanksčių darbo sąlygų turi patenkinti daugumą darbuotojų poreikių ir atsižvelgti į gyvenimo ciklą. Šie klausimai turėtų būti sprendžiami per socialinį dialogą ir kolektyvines derybas, taip pat lygmeniu, kuris yra arčiausiai konkrečios situacijos. Be to, turi būti užtikrinta teisė grįžti prie pradinio darbo modelio. Kartu reikėtų gerbti darbdavių teisę prašymą dėl lanksčių darbo sąlygų įvertinti atsižvelgiant tiek į darbdavių, tiek į darbuotojų poreikius. Visos problemos, atsiradusios taikant šią nuostatą, turėtų būti sprendžiamos vadovaujantis nacionaline teise, kolektyvinėmis sutartimis ir (arba) nusistovėjusia tvarka. |
| --- | --- |

4.4.3.

Pasiūlyme numatyta galimybė darbuotojams: i) dirbti trumpesnį darbo laiką, ii) dirbti pagal lankstųjį darbo grafiką ir iii) dirbti nuotoliniu būdu. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad tokie susitarimai dėl lanksčių darbo sąlygų turi patenkinti daugumą darbuotojų poreikių ir atsižvelgti į gyvenimo ciklą. Šie klausimai turėtų būti sprendžiami per socialinį dialogą ir kolektyvines derybas, taip pat lygmeniu, kuris yra arčiausiai konkrečios situacijos. Be to, turi būti užtikrinta teisė grįžti prie pradinio darbo modelio. Kartu reikėtų gerbti darbdavių teisę prašymą dėl lanksčių darbo sąlygų įvertinti atsižvelgiant tiek į darbdavių, tiek į darbuotojų poreikius. Visos problemos, atsiradusios taikant šią nuostatą, turėtų būti sprendžiamos vadovaujantis nacionaline teise, kolektyvinėmis sutartimis ir (arba) nusistovėjusia tvarka.

| 4.4.4. | Darbo vietų ir darbo santykių skaitmeninimo poveikis gali pakeisti tradicinius darbo organizavimo modelius. Todėl reikia toliau svarstyti, kokiu mastu atostogos priežiūros tikslais tradiciškai laikomos pagrindine galimybe šeimoms suderinti darbą ir šeimos gyvenimą. Pernelyg dažnai būtent moterys pasirenka susitarimus dėl lanksčių darbo sąlygų, kad susidorotų su priežiūros pareigomis toliau dirbdamos. Tai stabdo jų pažangą darbe, tiek darbo užmokesčio, tiek profesinės raidos požiūriu. Be to, EESRK nori pabrėžti, kad susitarimai dėl lanksčių darbo sąlygų neturėtų būti laikomi tik „moterų reikalu“, daugiausia dėmesio skiriant motinoms ir moterims, kurioms tenka prižiūrėti savo priklausomus giminaičius. Įmonės turi skatinti lanksčias darbo formas tiek vyrams, tiek moterims, ir prisidėti prie kultūrinės raidos, atitinkančios vyrų ir moterų lūkesčius ir taip pat skatinančios didesnę lygybę profesinėje srityje. Be to, turi būti sudaryta galimybė visiškai atšaukti susitarimus dėl lanksčių darbo sąlygų darbuotojams palankia tvarka ir tokia nuostata turi būti įrašyta į visų formų sutartis. Veiksmingas teisės grįžti prie pradinio darbo modelio įgyvendinimo užtikrinimas yra ypač svarbus šiame kontekste. |
| --- | --- |

4.4.4.

Darbo vietų ir darbo santykių skaitmeninimo poveikis gali pakeisti tradicinius darbo organizavimo modelius. Todėl reikia toliau svarstyti, kokiu mastu atostogos priežiūros tikslais tradiciškai laikomos pagrindine galimybe šeimoms suderinti darbą ir šeimos gyvenimą. Pernelyg dažnai būtent moterys pasirenka susitarimus dėl lanksčių darbo sąlygų, kad susidorotų su priežiūros pareigomis toliau dirbdamos. Tai stabdo jų pažangą darbe, tiek darbo užmokesčio, tiek profesinės raidos požiūriu. Be to, EESRK nori pabrėžti, kad susitarimai dėl lanksčių darbo sąlygų neturėtų būti laikomi tik „moterų reikalu“, daugiausia dėmesio skiriant motinoms ir moterims, kurioms tenka prižiūrėti savo priklausomus giminaičius. Įmonės turi skatinti lanksčias darbo formas tiek vyrams, tiek moterims, ir prisidėti prie kultūrinės raidos, atitinkančios vyrų ir moterų lūkesčius ir taip pat skatinančios didesnę lygybę profesinėje srityje. Be to, turi būti sudaryta galimybė visiškai atšaukti susitarimus dėl lanksčių darbo sąlygų darbuotojams palankia tvarka ir tokia nuostata turi būti įrašyta į visų formų sutartis. Veiksmingas teisės grįžti prie pradinio darbo modelio įgyvendinimo užtikrinimas yra ypač svarbus šiame kontekste.

| 4.4.5. | Be to, nors skaitmeninimas gali palengvinti susitarimų dėl lanksčių darbo sąlygų laikymąsi, suteikiant darbuotojams galimybę dirbti nuotoliniu būdu, tokios darbo sąlygos kartu gali kelti sunkumų ir rizikos. |
| --- | --- |

4.4.5.

Be to, nors skaitmeninimas gali palengvinti susitarimų dėl lanksčių darbo sąlygų laikymąsi, suteikiant darbuotojams galimybę dirbti nuotoliniu būdu, tokios darbo sąlygos kartu gali kelti sunkumų ir rizikos.

4.5.   Su teisėkūros procedūra nesusijusios iniciatyvos

Prie pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, kuria panaikinama Tarybos direktyva 2010/18/ES, yra pridedama nemažai ne teisėkūros iniciatyvų, kurios užbaigia visą profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros dokumentų rinkinį. EESRK palankiai vertina papildomus pasiūlymus dėl ne teisėkūros procedūra priimamų aktų, kurie sudaro visą dokumentų rinkinį dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, pavyzdžiui:

4.5.1.   Vaiko priežiūra ir ilgalaikė priežiūra

| 4.5.1.1. | Dviejų uždirbančių asmenų šeimoje viena didžiausių kliūčių antrajam uždirbančiam asmeniui grįžti į darbą gali tapti vaiko priežiūros paslaugų trūkumas ir jų brangumas. Europos Sąjungoje 2014 m. tik 28 % vaikų iki trejų metų buvo prižiūrimi oficialiose priežiūros įstaigose, palyginimui, tokias įstaigas lankė 83 % vaikų nuo trejų metų iki privalomojo mokyklinio amžiaus. Šie skaičiai yra mažesni nei 2001 m. nustatyti Barselonos tikslai, kurie turėjo būti pasiekti iki 2010 m. Dėl šių priežasčių EESRK apgailestauja, kad Barselonos tikslai vaikų priežiūros srityje – teikti pakankamai prieinamų, įperkamų ir kokybiškų vaikų priežiūros paslaugų valstybių narių lygmeniu – nebuvo pasiekti. |
| --- | --- |

4.5.1.1.

Dviejų uždirbančių asmenų šeimoje viena didžiausių kliūčių antrajam uždirbančiam asmeniui grįžti į darbą gali tapti vaiko priežiūros paslaugų trūkumas ir jų brangumas. Europos Sąjungoje 2014 m. tik 28 % vaikų iki trejų metų buvo prižiūrimi oficialiose priežiūros įstaigose, palyginimui, tokias įstaigas lankė 83 % vaikų nuo trejų metų iki privalomojo mokyklinio amžiaus. Šie skaičiai yra mažesni nei 2001 m. nustatyti Barselonos tikslai, kurie turėjo būti pasiekti iki 2010 m. Dėl šių priežasčių EESRK apgailestauja, kad Barselonos tikslai vaikų priežiūros srityje – teikti pakankamai prieinamų, įperkamų ir kokybiškų vaikų priežiūros paslaugų valstybių narių lygmeniu – nebuvo pasiekti.

| 4.5.1.2. | Tėvų patiriamos didelės išlaidos ir įstaigų darbo laikas, kuris yra nesuderinamas su visą darbo dieną dirbančių tėvų darbo laiku, tebėra problema. Komisijos ataskaita rodo, kad turi būti toliau investuojama į kokybiškas paslaugas. Europos Parlamentas taip pat pažymi, kad infrastruktūros trūkumas ir teikiamų paslaugų kokybė yra veiksniai, dėl kurių 27 % europiečių sunku pasinaudoti šiomis paslaugomis (20). |
| --- | --- |

4.5.1.2.

Tėvų patiriamos didelės išlaidos ir įstaigų darbo laikas, kuris yra nesuderinamas su visą darbo dieną dirbančių tėvų darbo laiku, tebėra problema. Komisijos ataskaita rodo, kad turi būti toliau investuojama į kokybiškas paslaugas. Europos Parlamentas taip pat pažymi, kad infrastruktūros trūkumas ir teikiamų paslaugų kokybė yra veiksniai, dėl kurių 27 % europiečių sunku pasinaudoti šiomis paslaugomis (20).

| 4.5.1.3. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija siūlo pakoreguoti švietimo ir mokymo tikslus, tačiau neužsimena apie Barselonos tikslų pasiekimą. Tačiau švietimo ir mokymo tikslas ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros srityje yra mažesnės apimties, nes jame daugiausia dėmesio skiriama vaikams nuo 4 metų amžiaus iki mokyklinio amžiaus. Todėl EESRK ragina imtis skubių veiksmų peržiūrėti švietimo ir mokymo tikslą ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros srityje, siekiant jį suderinti su Barselonos tikslais išplečiant jo taikymo sritį (t. y. įtraukiant tikslus, skirtus jaunesniems nei 4 metų vaikams). Nauji tikslai po šios peržiūros turėtų būti platesnio užmojo nei dabartiniai Barselonos tikslai. Be to, EESRK ragina parengti ES lygmens lyginamuosius standartus nemokyklinės priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugoms. |
| --- | --- |

4.5.1.3.

EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija siūlo pakoreguoti švietimo ir mokymo tikslus, tačiau neužsimena apie Barselonos tikslų pasiekimą. Tačiau švietimo ir mokymo tikslas ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros srityje yra mažesnės apimties, nes jame daugiausia dėmesio skiriama vaikams nuo 4 metų amžiaus iki mokyklinio amžiaus. Todėl EESRK ragina imtis skubių veiksmų peržiūrėti švietimo ir mokymo tikslą ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros srityje, siekiant jį suderinti su Barselonos tikslais išplečiant jo taikymo sritį (t. y. įtraukiant tikslus, skirtus jaunesniems nei 4 metų vaikams). Nauji tikslai po šios peržiūros turėtų būti platesnio užmojo nei dabartiniai Barselonos tikslai. Be to, EESRK ragina parengti ES lygmens lyginamuosius standartus nemokyklinės priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugoms.

| 4.5.1.4. | EESRK palankiai vertina Komisijos planus aktyviau konsultuoti ir stebėti priežiūros paslaugų teikimą valstybėse narėse įgyvendinant Europos semestrą ir skatinti keitimąsi geriausia patirtimi. Jis taip pat ragina gerinti duomenų rinkimą ES lygmeniu ir remia ketinimą persvarstyti švietimo ir mokymo tikslus, nustatytus 2020 m. ankstyvojo ugdymo srityje. Be to, EESRK ypač norėtų, kad būtų naudojamos įvairios Europos finansavimo priemonės, pritaikytos prie konkrečių valstybių narių poreikių. Atsižvelgdamas į tai, EESRK jau keletą kartų ragino ryžtingiau skatinti socialines investicijas, visų pirma atsižvelgiant į „keliagubus dividendus“, gaunamus investuojant į vaikų priežiūros įstaigas (21). |
| --- | --- |

4.5.1.4.

EESRK palankiai vertina Komisijos planus aktyviau konsultuoti ir stebėti priežiūros paslaugų teikimą valstybėse narėse įgyvendinant Europos semestrą ir skatinti keitimąsi geriausia patirtimi. Jis taip pat ragina gerinti duomenų rinkimą ES lygmeniu ir remia ketinimą persvarstyti švietimo ir mokymo tikslus, nustatytus 2020 m. ankstyvojo ugdymo srityje. Be to, EESRK ypač norėtų, kad būtų naudojamos įvairios Europos finansavimo priemonės, pritaikytos prie konkrečių valstybių narių poreikių. Atsižvelgdamas į tai, EESRK jau keletą kartų ragino ryžtingiau skatinti socialines investicijas, visų pirma atsižvelgiant į „keliagubus dividendus“, gaunamus investuojant į vaikų priežiūros įstaigas (21).

| 4.5.1.5. | Komitetas mano, kad gebėjimų stiprinimas ir (arba) informaciniai seminarai, visapusiškai dalyvaujant visiems suinteresuotiesiems subjektams, yra labai svarbios paramos priemonės, bet pažymi, kad jų mastas turi būti daug didesnis nei siūloma šiuo metu. Ypač reikalingi informaciniai seminarai dėl apsaugos nuo atleidimo iš darbo grįžus po motinystės atostogų. |
| --- | --- |

4.5.1.5.

Komitetas mano, kad gebėjimų stiprinimas ir (arba) informaciniai seminarai, visapusiškai dalyvaujant visiems suinteresuotiesiems subjektams, yra labai svarbios paramos priemonės, bet pažymi, kad jų mastas turi būti daug didesnis nei siūloma šiuo metu. Ypač reikalingi informaciniai seminarai dėl apsaugos nuo atleidimo iš darbo grįžus po motinystės atostogų.

4.5.2.   Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra ir fiskalinė politika

| 4.5.2.1. | Nors pasiūlyme dėl direktyvos tam tikru mastu yra svarstomas mokesčių sistemų klausimas, EESRK apgailestauja, kad jis nepakankamai išsamus. Mokesčių sistemos gali turėti tiesioginį poveikį dalyvavimui darbo rinkoje, visų pirma antrajam šeimoje uždirbančiam asmeniui, kurių dauguma yra moterys. Mokesčių sistemų planavimo būdas gali turėti įtakos žmonių sprendimams dalyvauti ar nedalyvauti darbo rinkoje. Turėtų būti apsvarstytos mokesčių atskaitos, padedančios dirbantiems tėvams toliau dirbti. |
| --- | --- |

4.5.2.1.

Nors pasiūlyme dėl direktyvos tam tikru mastu yra svarstomas mokesčių sistemų klausimas, EESRK apgailestauja, kad jis nepakankamai išsamus. Mokesčių sistemos gali turėti tiesioginį poveikį dalyvavimui darbo rinkoje, visų pirma antrajam šeimoje uždirbančiam asmeniui, kurių dauguma yra moterys. Mokesčių sistemų planavimo būdas gali turėti įtakos žmonių sprendimams dalyvauti ar nedalyvauti darbo rinkoje. Turėtų būti apsvarstytos mokesčių atskaitos, padedančios dirbantiems tėvams toliau dirbti.

| 4.5.2.2. | EESRK mano, kad Europos Komisijos pasiūlymas mažinti fiskalinius trukdžius papildys ir parems kitas dokumentų rinkinio priemones. Visų pirma, jis pritaria tam, kad būtų nustatytos kiekvienai šaliai kylančios kliūtys dėl lytimi grindžiamų mokesčių lengvatų sistemų, ir siūlo jas šalinti atsižvelgiant į rekomendacijas, pateiktas įgyvendinant Europos semestrą. |
| --- | --- |

4.5.2.2.

EESRK mano, kad Europos Komisijos pasiūlymas mažinti fiskalinius trukdžius papildys ir parems kitas dokumentų rinkinio priemones. Visų pirma, jis pritaria tam, kad būtų nustatytos kiekvienai šaliai kylančios kliūtys dėl lytimi grindžiamų mokesčių lengvatų sistemų, ir siūlo jas šalinti atsižvelgiant į rekomendacijas, pateiktas įgyvendinant Europos semestrą.

4.5.3.   Pilietinės visuomenės veikėjų vaidmuo

| 4.5.3.1. | Atsižvelgiant į poreikį teikti kokybiškas, prieinamas ir įperkamas viešąsias paslaugas, įskaitant vaikų, vyresnio amžiaus giminaičių ir kitų priklausomų asmenų priežiūros paslaugas, socialinės ekonomikos sektorius ir nevyriausybinis sektorius gali svariai prisidėti prie paslaugų, kuriomis siekiama paremti profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, teikimo. Daugeliu atvejų be jų pastangų nebūtų įmanoma užtikrinti paslaugų teikimo. |
| --- | --- |

4.5.3.1.

Atsižvelgiant į poreikį teikti kokybiškas, prieinamas ir įperkamas viešąsias paslaugas, įskaitant vaikų, vyresnio amžiaus giminaičių ir kitų priklausomų asmenų priežiūros paslaugas, socialinės ekonomikos sektorius ir nevyriausybinis sektorius gali svariai prisidėti prie paslaugų, kuriomis siekiama paremti profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, teikimo. Daugeliu atvejų be jų pastangų nebūtų įmanoma užtikrinti paslaugų teikimo.

| 4.5.3.2. | Socialiniams partneriams tenka svarbus vaidmuo įgyvendinant profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros politiką darbo vietose, visų pirma per derybas ir kolektyvines sutartis. EESRK palankiai vertina tai, kad laikui bėgant Europos socialiniai partneriai, siekdami apčiuopiamų rezultatų, lyčių lygybės klausimą įtraukė į savo darbo programas. |
| --- | --- |

4.5.3.2.

Socialiniams partneriams tenka svarbus vaidmuo įgyvendinant profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros politiką darbo vietose, visų pirma per derybas ir kolektyvines sutartis. EESRK palankiai vertina tai, kad laikui bėgant Europos socialiniai partneriai, siekdami apčiuopiamų rezultatų, lyčių lygybės klausimą įtraukė į savo darbo programas.

Briuselis, 2017 m. gruodžio 6 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Georges DASSIS

---

(1)  Žr. Eurofound, Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra ir lanksčios darbo sąlygos ES, EPSCO posėdis 2017 m. liepos 19–20 d. Taline.

1

Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra ir lanksčios darbo sąlygos ES

(2)  SESV 19 ir153 straipsniai; Pagrindinių teisių chartija (23 ir 33 straipsniai).

2

(3)  Direktyvos 2006/54/EB; 2014/124/ES; 79/7/EEB; 2004/113/EEB; 92/85/EEB; 2010/18/ES.

3

(4)  Žr. Direktyvą 2010/18/ES (OL L 68, 2010 3 18); Direktyva 2006/54/EB (OL L 204, 2006 7 26), Direktyva 92/85/EEB (OL L 348, 1992 11 28), Direktyva 97/81/EB (OL L 14, 1998 1 20). Motinystės atostogų direktyva (Direktyva 92/85/EEB) buvo priimta 1992 m. ir nuo tada dar nebuvo nė karto keista. Vaiko priežiūros atostogų direktyva, pirmą kartą priimta 1996 m., buvo peržiūrėta ir patobulinta 2010 m.

4

(5)  Išsamesnės informacijos žr. https://ec.europa.eu/info/strategy/european-semester_en.

5

(6)  Dar 1992 m. buvo paskelbta Tarybos rekomendacija dėl vaikų priežiūros (92/241/EEB, OL L 123, 1992 5 8).

6

(7)  Eurostatas, Moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumas:

7

http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=tsdsc340&plugin=1.

(8)  2016 m. Eurostato darbo jėgos tyrimas.

8

(9)  Žr. šias EESRK nuomones: OL C 21, 2011 1 21, p. 39, OL C 218/7, 2011 7 23 , OL C 12, 2015 1 15, p. 16, OL C 332, 2015 10 8, p. 1, OL C 487, 2016 12 28, p. 7.

9

(10)  Eurofound (2016 m.), Vyrų ir moterų užimtumo skirtumai. Problemos ir sprendimo būdai, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas.

10

Vyrų ir moterų užimtumo skirtumai. Problemos ir sprendimo būdai

(11)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2015_just_012_new_initiative_replacing_maternity_leave_directive_en.pdf.

11

(12)  Michel Servoz raštas, skirtas Europos socialiniams partneriams. Nuoroda. Ares(2015)5003207–11/11/2015.

12

(13)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/ATAG/2016/593543/EPRS_ATA(2016)593543_EN.pdf.

13

(14)  „RAND Europe“, Janna Van Belle politikos apžvalga, Tėvystės ir vaiko priežiūros atostogų politika visoje Europos Sąjungoje.

14

Tėvystės ir vaiko priežiūros atostogų politika visoje Europos Sąjungoje

(15)  http://www.oecd.org/social/parental-leave-where-are-the-fathers.pdf.

15

(16)  Direktyvos 92/85 11 str. 3 dalis.

16

(17)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „Poveikio vertinimas, pridėtas prie Komisijos komunikato „Nauja pradžia remti tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą“.

17

(18)  Žr. Bouget, D., Spasova, S. ir Vanhercke, B. (2016 m.), Priklausomų giminaičių turinčių žmonių profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros užtikrinimo priemonės Europoje. Nacionalinės politikos studija, Europos socialinės politikos tinklas (ESPN), Briuselis: Europos Komisija https://webgate.ec.europa.eu/emplcms/social/BlobServlet?docId=16325&langId=en.

18

Priklausomų giminaičių turinčių žmonių profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros užtikrinimo priemonės Europoje. Nacionalinės politikos studija

(19)  Chung, H., (2017) Darbo autonomija, lankstumas ir profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra. Galutinį pranešimą galima rasti: http://wafproject.org/research-outputs/final-report/.

19

Darbo autonomija, lankstumas ir profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra

(20)  Žr. 2016 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai palankių darbo rinkos sąlygų kūrimo (2016/2017(INI).

20

Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai palankių darbo rinkos sąlygų kūrimo

(21)  Žr., be kita ko, EESRK nuomones OL C 271, 2013 9 19, p. 91, OL C 226, 2014 7 16, p. 21, OL C 125, 2017 4 21, p. 10.

21

---

| 11.4.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 129/51 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 129/51

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Europos gynybos pramonės plėtros programos“

(COM(2017) 294 final)

(2018/C 129/08)

| Pranešėjas | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Éric BRUNE |

Pranešėjas

Antonello PEZZINI

Bendrapranešėjis

Éric BRUNE

| Konsultavimasis | 2017 6 7 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI) |
| Priimta CCMI | 2017 11 16 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2017 12 7 |
| Plenarinė sesija Nr. | 530 |
| Balsavimo rezultatai
  (už/prieš/susilaikė) | 133 / 2 / 5 |

Konsultavimasis

2017 6 7

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI)

Priimta CCMI

2017 11 16

Priimta plenarinėje sesijoje

2017 12 7

Plenarinė sesija Nr.

530

Balsavimo rezultatai

(už/prieš/susilaikė)

133 / 2 / 5

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas tvirtai pritaria, kad reikia pradėti įgyvendinti Europos gynybos pramonės sektoriaus plėtros programą, siekiant kuo skubiau – atsižvelgiant į dabartinę geopolitinę padėtį – sukurti bendrą integruotą sąveikią gynybos sistemą, taip pat gerinti Europos gynybos (1) pramonės strateginį savarankiškumą ir kurti tvirtą bendrą technologinę ir pramoninę bazę. |
| --- | --- |

1.1.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas tvirtai pritaria, kad reikia pradėti įgyvendinti Europos gynybos pramonės sektoriaus plėtros programą, siekiant kuo skubiau – atsižvelgiant į dabartinę geopolitinę padėtį – sukurti bendrą integruotą sąveikią gynybos sistemą, taip pat gerinti Europos gynybos (1) pramonės strateginį savarankiškumą ir kurti tvirtą bendrą technologinę ir pramoninę bazę.

| 1.2. | EESRK nuomone, labai svarbu vadovautis nauju požiūriu, pagal kurį į nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo (PESCO) sistemą įtraukiama Lisabonos sutarties pagrindinė nuostata, galinti veikti kaip politinis „inkubatorius“ ir padėti sukurti Europos gynybą, siekiant paskatinti valstybių narių pasirengimą ir įsipareigojimus pagal Europos Sąjungos sutarties 42 straipsnio 6 dalį ir 46 straipsnį, taip pat pagal Sutarties protokolą Nr. 10. |
| --- | --- |

1.2.

EESRK nuomone, labai svarbu vadovautis nauju požiūriu, pagal kurį į nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo (PESCO) sistemą įtraukiama Lisabonos sutarties pagrindinė nuostata, galinti veikti kaip politinis „inkubatorius“ ir padėti sukurti Europos gynybą, siekiant paskatinti valstybių narių pasirengimą ir įsipareigojimus pagal Europos Sąjungos sutarties 42 straipsnio 6 dalį ir 46 straipsnį, taip pat pagal Sutarties protokolą Nr. 10.

| 1.3. | EESRK mano, kad tik įtraukus ir plataus užmojo nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas (2), kuris leistų sudaryti privalomų kriterijų ir įsipareigojimų sąrašą, gali paskatinti procesą, padėsiantį išspręsti paklausos ir pasiūlos susiskaidymo problemą ir palaipsniui kurti skaidrią ir atvirą Europos rinką. |
| --- | --- |

1.3.

EESRK mano, kad tik įtraukus ir plataus užmojo nuolatinis struktūrizuotas bendradarbiavimas (2), kuris leistų sudaryti privalomų kriterijų ir įsipareigojimų sąrašą, gali paskatinti procesą, padėsiantį išspręsti paklausos ir pasiūlos susiskaidymo problemą ir palaipsniui kurti skaidrią ir atvirą Europos rinką.

| 1.4. | EESRK mano, kad Reglamentas dėl Europos gynybos pramonės sektoriaus plėtros programos turi būti susietas su bendra pramonės strategijos vizija, pagal kurią būtų siekiama veiksmingai įtraukti Europos gamintojus ir vartotojus (dalyvaujant bent trims valstybėms narėms) į finansuojamus projektus ir į produktų bei paslaugų pirkimą. |
| --- | --- |

1.4.

EESRK mano, kad Reglamentas dėl Europos gynybos pramonės sektoriaus plėtros programos turi būti susietas su bendra pramonės strategijos vizija, pagal kurią būtų siekiama veiksmingai įtraukti Europos gamintojus ir vartotojus (dalyvaujant bent trims valstybėms narėms) į finansuojamus projektus ir į produktų bei paslaugų pirkimą.

| 1.5. | Komitetas tvirtai pritaria, kad reikalingas Europos lygmens struktūrinis dialogas, derinamas ir koordinuojamas su NATO (3), taip pat Gynybos ministrų taryba, kad būtų galima parengti ilgalaikes politines gaires ir sukurti konsultacijų ir tikrai europinių sprendimų priėmimo forumą. |
| --- | --- |

1.5.

Komitetas tvirtai pritaria, kad reikalingas Europos lygmens struktūrinis dialogas, derinamas ir koordinuojamas su NATO (3), taip pat Gynybos ministrų taryba, kad būtų galima parengti ilgalaikes politines gaires ir sukurti konsultacijų ir tikrai europinių sprendimų priėmimo forumą.

| 1.6. | EESRK mano, kad būtina užtikrinti Europos gynybos pramonės plėtros programos valdymą, kad būtų galima nustatyti bendrus ir konkrečius tikslus, pasitelkiant:






  — | pramonės ekspertų patariamąjį komitetą, nustatantį darbo programos prioritetus, ir valdymo komitetą, kuriame dalyvauja valstybės narės; |
| --- | --- | --- |

1.6.

EESRK mano, kad būtina užtikrinti Europos gynybos pramonės plėtros programos valdymą, kad būtų galima nustatyti bendrus ir konkrečius tikslus, pasitelkiant:

—

pramonės ekspertų patariamąjį komitetą, nustatantį darbo programos prioritetus, ir valdymo komitetą, kuriame dalyvauja valstybės narės;

| 1.7. | Reglamentu turėtų būti užtikrinta:






  — | tinkama geografinė Europos šalių pusiausvyra, |
| --- | --- | --- |

1.7.

Reglamentu turėtų būti užtikrinta:

—

tinkama geografinė Europos šalių pusiausvyra,

| — | didelės dalies mažųjų įmonių dalyvavimas, |
| --- | --- |

—

didelės dalies mažųjų įmonių dalyvavimas,

| — | kad bus išspręsta Europos gynybos pramoninės ir technologinės bazės (EGPTB) darbuotojų darbo vietų nesaugumo problema siekiant patvirtinti ES finansavimo pagrįstumą, |
| --- | --- |

—

kad bus išspręsta Europos gynybos pramoninės ir technologinės bazės (EGPTB) darbuotojų darbo vietų nesaugumo problema siekiant patvirtinti ES finansavimo pagrįstumą,

| — | socialinių ir aplinkos standartų laikymasis, visų pirma ekologinio projektavimo ir darbo saugos (4), siekiant apsaugoti šios pramonės kompetenciją, |
| --- | --- |

—

socialinių ir aplinkos standartų laikymasis, visų pirma ekologinio projektavimo ir darbo saugos (4), siekiant apsaugoti šios pramonės kompetenciją,

| — | skaidrios galimybės visoms ES įmonėms, neatsižvelgiant į jų veiklos vietą ir dydį, dalyvauti Europos gynybos pramonės plėtros programoje. |
| --- | --- |

—

skaidrios galimybės visoms ES įmonėms, neatsižvelgiant į jų veiklos vietą ir dydį, dalyvauti Europos gynybos pramonės plėtros programoje.

| 1.8. | EESRK pritaria, kad Europos gynybos pramonės plėtros programos veiksmais turėtų būti siekiama kurti produktus ir paslaugas, taip pat kurti prototipus. |
| --- | --- |

1.8.

EESRK pritaria, kad Europos gynybos pramonės plėtros programos veiksmais turėtų būti siekiama kurti produktus ir paslaugas, taip pat kurti prototipus.

| 1.9. | EESRK mano, kad rengiantis įgyvendinti bendrą Europos gynybos sistemą reikia kurti ir plačiu mastu skatinti Europos gynybos ir saugumo kultūrą, kuri įprasmintų Europos pilietybę. |
| --- | --- |

1.9.

EESRK mano, kad rengiantis įgyvendinti bendrą Europos gynybos sistemą reikia kurti ir plačiu mastu skatinti Europos gynybos ir saugumo kultūrą, kuri įprasmintų Europos pilietybę.

2.   Įvadas

Istoriškai, kuriant Europą, buvo nuolat diskutuojama dėl bandymo sukurti bendrą Europos gynybos sistemą, tačiau tai buvo labai opus klausimas.

| 2.1. | Pirmasis bandymas šioje srityje buvo 1954 m. sukurta Europos gynybos bendrija (EGB), žlugusi 1954 m. rugpjūčio 30 d. Antrasis žingsnis – 2000 m. pradėta įgyvendinti bendra saugumo ir gynybos politika, o 2004 m. sukurta Europos gynybos agentūra. Tolesni veiksmai – Visuotinės ES strategijos (5) kūrimas ir galiausiai 2016 m. paskelbta bendra ES ir NATO deklaracija (6). |
| --- | --- |

2.1.

Pirmasis bandymas šioje srityje buvo 1954 m. sukurta Europos gynybos bendrija (EGB), žlugusi 1954 m. rugpjūčio 30 d. Antrasis žingsnis – 2000 m. pradėta įgyvendinti bendra saugumo ir gynybos politika, o 2004 m. sukurta Europos gynybos agentūra. Tolesni veiksmai – Visuotinės ES strategijos (5) kūrimas ir galiausiai 2016 m. paskelbta bendra ES ir NATO deklaracija (6).

| 2.2. | Tolesnė Europos gynybos pramonės sektoriaus plėtra ne tik suteiks daug naudos Europos ekonomikai, bet, jei bus valdoma vadovaujantis toliaregišku požiūriu, gali būti platesnės ir tinkamesnės vizijos, kurios tikslas – tikros europinės gynybos sukūrimas, kertinis akmuo. |
| --- | --- |

2.2.

Tolesnė Europos gynybos pramonės sektoriaus plėtra ne tik suteiks daug naudos Europos ekonomikai, bet, jei bus valdoma vadovaujantis toliaregišku požiūriu, gali būti platesnės ir tinkamesnės vizijos, kurios tikslas – tikros europinės gynybos sukūrimas, kertinis akmuo.

| 2.3. | Būtina, nors ir lėtai, plėsti nacionalinės gynybos viziją, kuri, be kita ko, neatitinka esamų stiprių politinių ir karinių sąjungų pasaulyje ir kuri atskleidė Europos politinį trapumą ir silpnumą per svarbiausius pasaulio įvykius; ji galėtų būti grindžiama Parlamento ir Tarybos iniciatyva, kuri, pasitelkiant Komisijos veiksmus, gali paskatinti Europos gynybos pramonę ir rinką. |
| --- | --- |

2.3.

Būtina, nors ir lėtai, plėsti nacionalinės gynybos viziją, kuri, be kita ko, neatitinka esamų stiprių politinių ir karinių sąjungų pasaulyje ir kuri atskleidė Europos politinį trapumą ir silpnumą per svarbiausius pasaulio įvykius; ji galėtų būti grindžiama Parlamento ir Tarybos iniciatyva, kuri, pasitelkiant Komisijos veiksmus, gali paskatinti Europos gynybos pramonę ir rinką.

| 2.3.1. | Europos gynybos pramonės sektorius, kaip pramonės, kuri gamina ir tiekia prekes ir paslaugas ES valstybių narių ginkluotosioms, policijos ir saugumo pajėgoms, visuma, įvairiais požiūriais pasižymi savitais ypatumais: technologijų pokyčiai iš esmės keičia gynybos ir saugumo pobūdį darydami didelį poveikį Europos pramonei, pradedant didžiųjų duomenų naudojimu, taip pat bepiločių transporto priemonių ir aparatų naudojimu ir baigiant dirbtiniu intelektu. |
| --- | --- |

2.3.1.

Europos gynybos pramonės sektorius, kaip pramonės, kuri gamina ir tiekia prekes ir paslaugas ES valstybių narių ginkluotosioms, policijos ir saugumo pajėgoms, visuma, įvairiais požiūriais pasižymi savitais ypatumais: technologijų pokyčiai iš esmės keičia gynybos ir saugumo pobūdį darydami didelį poveikį Europos pramonei, pradedant didžiųjų duomenų naudojimu, taip pat bepiločių transporto priemonių ir aparatų naudojimu ir baigiant dirbtiniu intelektu.

| 2.3.2. | Europos ekonomikos požiūriu: sektorius, kurio apyvarta sudaro 100 mlrd. EUR per metus ir kuriame dirba 1,4 mln. aukštos kvalifikacijos darbuotojų (7), yra pirmaujantis Sąjungos sektorius, darantis didelę įtaką kitiems sektoriams, kaip antai elektronikos, aviacijos, laivų statybos, kosmoso pramonės ir techninės tekstilės sektoriams. |
| --- | --- |

2.3.2.

Europos ekonomikos požiūriu: sektorius, kurio apyvarta sudaro 100 mlrd. EUR per metus ir kuriame dirba 1,4 mln. aukštos kvalifikacijos darbuotojų (7), yra pirmaujantis Sąjungos sektorius, darantis didelę įtaką kitiems sektoriams, kaip antai elektronikos, aviacijos, laivų statybos, kosmoso pramonės ir techninės tekstilės sektoriams.

| 2.3.3. | Technologiniu požiūriu: nuolatinėmis pastangomis kurti pažangiąsias technologijas stiprinamas Sąjungos konkurencingumas, nes kuriamos atžalinės įmonės, kurias reikia remti siekiant integruoti civilines technologijas į sudėtingas sistemas, pritaikomas atsižvelgiant į konkrečius gynybos ypatumus. |
| --- | --- |

2.3.3.

Technologiniu požiūriu: nuolatinėmis pastangomis kurti pažangiąsias technologijas stiprinamas Sąjungos konkurencingumas, nes kuriamos atžalinės įmonės, kurias reikia remti siekiant integruoti civilines technologijas į sudėtingas sistemas, pritaikomas atsižvelgiant į konkrečius gynybos ypatumus.

| 2.3.4. | Vidaus rinkos požiūriu: gynybos rinka tradiciškai išliko atskirta nuo Europos bendrosios rinkos kūrimo, o dėl išlikusių atskirų 27 šalių rinkų, turinčių atskiras nacionalines programas, nebuvo galima išnaudoti masto ekonomijos gamyboje (8). |
| --- | --- |

2.3.4.

Vidaus rinkos požiūriu: gynybos rinka tradiciškai išliko atskirta nuo Europos bendrosios rinkos kūrimo, o dėl išlikusių atskirų 27 šalių rinkų, turinčių atskiras nacionalines programas, nebuvo galima išnaudoti masto ekonomijos gamyboje (8).

| 2.3.5. | Paklausos požiūriu: gynybos pramonės sektorius daugiausia priklauso nuo paklausos atskirose valstybėse ir nuo jų nacionalinių biudžetų. Per pastarąjį dešimtmetį ES gynybos biudžetai sumažėjo maždaug 2 mlrd. EUR ir 27 ES valstybės narės į gynybą vidutiniškai investuoja 1,32 % BVP. |
| --- | --- |

2.3.5.

Paklausos požiūriu: gynybos pramonės sektorius daugiausia priklauso nuo paklausos atskirose valstybėse ir nuo jų nacionalinių biudžetų. Per pastarąjį dešimtmetį ES gynybos biudžetai sumažėjo maždaug 2 mlrd. EUR ir 27 ES valstybės narės į gynybą vidutiniškai investuoja 1,32 % BVP.

| 2.3.6. | Strateginiu požiūriu: jeigu Europa turi užtikrinti tinkamą savo piliečių ir įmonių saugumo lygį, apsaugoti teritorijos vientisumą bei sienų neliečiamumą ir prisiimti atsakomybę pasaulyje, ji privalo užtikrinti patikimus gynybos pajėgumus, taip pat tinkamą strateginį savarankiškumą ir technologijų bei pramonės plėtrą, pagrįstą bendra Europos baze. |
| --- | --- |

2.3.6.

Strateginiu požiūriu: jeigu Europa turi užtikrinti tinkamą savo piliečių ir įmonių saugumo lygį, apsaugoti teritorijos vientisumą bei sienų neliečiamumą ir prisiimti atsakomybę pasaulyje, ji privalo užtikrinti patikimus gynybos pajėgumus, taip pat tinkamą strateginį savarankiškumą ir technologijų bei pramonės plėtrą, pagrįstą bendra Europos baze.

| 2.4. | Dabartinė situacija gali pakenkti Europos pajėgumams įveikti naujus iššūkius saugumo srityje, atsižvelgiant į vis sparčiau senstančius įrenginius ir augančias įrangos kainas (9). |
| --- | --- |

2.4.

Dabartinė situacija gali pakenkti Europos pajėgumams įveikti naujus iššūkius saugumo srityje, atsižvelgiant į vis sparčiau senstančius įrenginius ir augančias įrangos kainas (9).

| 2.4.1. | Šiuo metu investicijos į visos Europos gynybą sudaro mažiau nei pusę Amerikos investicijų į šį sektorių. |
| --- | --- |

2.4.1.

Šiuo metu investicijos į visos Europos gynybą sudaro mažiau nei pusę Amerikos investicijų į šį sektorių.

| 2.5. | Nors Europos gynybos pramonė, globalizuodama gamybą ir pardavimą, eksportu sugebėjo bent iš dalies kompensuoti sumažėjusį vidaus užsakymų skaičių, dėl išlikusio gynybos politikos susiskaidymo vis labiau pastebimi trūkumai ir neveiksmingumas, susiję su:






  — | masto ekonomijos nuostoliais, |
| --- | --- | --- |

2.5.

Nors Europos gynybos pramonė, globalizuodama gamybą ir pardavimą, eksportu sugebėjo bent iš dalies kompensuoti sumažėjusį vidaus užsakymų skaičių, dėl išlikusio gynybos politikos susiskaidymo vis labiau pastebimi trūkumai ir neveiksmingumas, susiję su:

—

masto ekonomijos nuostoliais,

| — | nuolat didėjančiomis produkcijos vienetų gamybos sąnaudomis, |
| --- | --- |

—

nuolat didėjančiomis produkcijos vienetų gamybos sąnaudomis,

| — | konkurencijos tarp įmonių nebuvimu gamybos šalyse, |
| --- | --- |

—

konkurencijos tarp įmonių nebuvimu gamybos šalyse,

| — | skirtingais techniniais normatyviniais standartais, |
| --- | --- |

—

skirtingais techniniais normatyviniais standartais,

| — | lėtesniais naujovių diegimo tempais, |
| --- | --- |

—

lėtesniais naujovių diegimo tempais,

| — | didėjančiu technologiniu atotrūkiu, palyginti su pirmaujančiomis ne ES įmonėmis, |
| --- | --- |

—

didėjančiu technologiniu atotrūkiu, palyginti su pirmaujančiomis ne ES įmonėmis,

| — | pernelyg didele priklausomybe nuo užsienio tiekėjų. |
| --- | --- |

—

pernelyg didele priklausomybe nuo užsienio tiekėjų.

| 2.6. | Tokia padėtis gali taip pat pakenkti Europos pajėgumams įveikti naujus iššūkius, atsižvelgiant į nustatytas santykinai mažas išlaidas kartu su nepakankamu valstybių narių politikos koordinavimu. |
| --- | --- |

2.6.

Tokia padėtis gali taip pat pakenkti Europos pajėgumams įveikti naujus iššūkius, atsižvelgiant į nustatytas santykinai mažas išlaidas kartu su nepakankamu valstybių narių politikos koordinavimu.

| 2.6.1. | Be to, 80 % viešųjų pirkimų gynybos srityje vykdomi tik nacionaliniu lygmeniu, todėl akivaizdžiai dubliuojasi išlaidos. |
| --- | --- |

2.6.1.

Be to, 80 % viešųjų pirkimų gynybos srityje vykdomi tik nacionaliniu lygmeniu, todėl akivaizdžiai dubliuojasi išlaidos.

| 2.7. | Europos Sąjungos šalių ginkluotosios pajėgos pasiekė veikimo požiūriu aukštą integracijos lygį ir turi ilgą bendradarbiavimo patirtį, tačiau išlieka 27 visiškai atskiros struktūros ir teikiamos tik nacionalinės techninės priežiūros paslaugos, nors vis dažniau vykdomos įvairaus pobūdžio iniciatyvos, kuriose taikomas pajėgumų telkimas ir dalijimasis jais (10). |
| --- | --- |

2.7.

Europos Sąjungos šalių ginkluotosios pajėgos pasiekė veikimo požiūriu aukštą integracijos lygį ir turi ilgą bendradarbiavimo patirtį, tačiau išlieka 27 visiškai atskiros struktūros ir teikiamos tik nacionalinės techninės priežiūros paslaugos, nors vis dažniau vykdomos įvairaus pobūdžio iniciatyvos, kuriose taikomas pajėgumų telkimas ir dalijimasis jais (10).

| 2.8. | Įvairiuose Visuotinės ES strategijos (VESS) dokumentuose nustatyti penki konkretūs tikslai, ypač svarbūs Europos gynybai:






  1. | turėti karinius pajėgumus visose srityse (angl. full-spectrum) – ant žemės, ore, kosmose ir jūroje; |
| --- | --- | --- |

2.8.

Įvairiuose Visuotinės ES strategijos (VESS) dokumentuose nustatyti penki konkretūs tikslai, ypač svarbūs Europos gynybai:

1.

turėti karinius pajėgumus visose srityse (angl. full-spectrum) – ant žemės, ore, kosmose ir jūroje;

| 2. | užtikrinti technologines ir pramonines priemones, kad būtų galima išvystyti ir išlaikyti karinius pajėgumus, būtinus norint veikti savarankiškai; |
| --- | --- |

2.

užtikrinti technologines ir pramonines priemones, kad būtų galima išvystyti ir išlaikyti karinius pajėgumus, būtinus norint veikti savarankiškai;

| 3. | investuoti į nuotoliniu būdu pilotuojamus orlaivius; |
| --- | --- |

3.

investuoti į nuotoliniu būdu pilotuojamus orlaivius;

| 4. | investuoti į palydovinį ryšį, galimybę savarankiškai patekti į kosminę erdvę ir nuolatinį Žemės stebėjimą; |
| --- | --- |

4.

investuoti į palydovinį ryšį, galimybę savarankiškai patekti į kosminę erdvę ir nuolatinį Žemės stebėjimą;

| 5. | suteikti valstybėms narėms apsaugos nuo kibernetinių grėsmių priemones ir teikti joms pagalbą. |
| --- | --- |

5.

suteikti valstybėms narėms apsaugos nuo kibernetinių grėsmių priemones ir teikti joms pagalbą.

| 2.9. | Iniciatyvų paketu, į kurį įtrauktas pasiūlymas dėl reglamento, kuriuo sukuriama Europos gynybos pramonės plėtros programa, ir pasiūlymas sukurti Europos gynybos fondą, skirtą paremti investicijas į bendrus mokslinius tyrimus ir bendrą gynybos įrangos ir technologijų plėtrą, siekiama pradėti gynybos ir saugumo sektoriaus reformos procesą, kurio tikslas:






  — | stiprinti valstybių narių bendradarbiavimą ir rengti naujas bendradarbiavimo programas, |
| --- | --- | --- |

2.9.

Iniciatyvų paketu, į kurį įtrauktas pasiūlymas dėl reglamento, kuriuo sukuriama Europos gynybos pramonės plėtros programa, ir pasiūlymas sukurti Europos gynybos fondą, skirtą paremti investicijas į bendrus mokslinius tyrimus ir bendrą gynybos įrangos ir technologijų plėtrą, siekiama pradėti gynybos ir saugumo sektoriaus reformos procesą, kurio tikslas:

—

stiprinti valstybių narių bendradarbiavimą ir rengti naujas bendradarbiavimo programas,

| — | mažinti kliūtis tarp nacionalinių rinkų, |
| --- | --- |

—

mažinti kliūtis tarp nacionalinių rinkų,

| — | padėti Europos gynybos pramonei tapti konkurencingesnei, |
| --- | --- |

—

padėti Europos gynybos pramonei tapti konkurencingesnei,

| — | skatinti civilinių ir karinių mokslinių tyrimų sąveiką, |
| --- | --- |

—

skatinti civilinių ir karinių mokslinių tyrimų sąveiką,

| — | nustatyti sektorius, pvz., energetikos, kosmoso ir dvejopo naudojimo technologijų, galinčius prisidėti prie Europos gynybos pajėgumų stiprinimo. |
| --- | --- |

—

nustatyti sektorius, pvz., energetikos, kosmoso ir dvejopo naudojimo technologijų, galinčius prisidėti prie Europos gynybos pajėgumų stiprinimo.

| 2.9.1. | Kad būtų galima įveikti sektoriui kylančius pasaulinius iššūkius, reikia išnaudoti Europos gynybos agentūros potencialą siekiant nustatyti bendras veiksmų sritis, dėl kurių sprendimą priims valstybės narės. |
| --- | --- |

2.9.1.

Kad būtų galima įveikti sektoriui kylančius pasaulinius iššūkius, reikia išnaudoti Europos gynybos agentūros potencialą siekiant nustatyti bendras veiksmų sritis, dėl kurių sprendimą priims valstybės narės.

| 2.10. | 2016 m. gruodžio 15 d. Europos Vadovų Taryba paprašė Komisijos „per 2017 m. pirmąjį pusmetį pateikti pasiūlymus dėl Europos gynybos fondo sukūrimo, įskaitant galimybę bendrai plėtoti pajėgumus, dėl ko bendrai susitartų valstybės narės“ (11). 2017 m. kovo mėn., per bendrą Užsienio reikalų tarybos ir Gynybos tarybos posėdį, Europos Vadovų Taryba išvadose paragino sukurti Karinių misijų planavimo ir vykdymo centrą (MPCC), taip pat naują struktūrą, siekiant stiprinti ES pajėgumus reaguoti greičiau, veiksmingiau ir darniau. |
| --- | --- |

2.10.

2016 m. gruodžio 15 d. Europos Vadovų Taryba paprašė Komisijos „per 2017 m. pirmąjį pusmetį pateikti pasiūlymus dėl Europos gynybos fondo sukūrimo, įskaitant galimybę bendrai plėtoti pajėgumus, dėl ko bendrai susitartų valstybės narės“ (11). 2017 m. kovo mėn., per bendrą Užsienio reikalų tarybos ir Gynybos tarybos posėdį, Europos Vadovų Taryba išvadose paragino sukurti Karinių misijų planavimo ir vykdymo centrą (MPCC), taip pat naują struktūrą, siekiant stiprinti ES pajėgumus reaguoti greičiau, veiksmingiau ir darniau.

| 2.11. | 2017 m. birželio 22–23 d. Europos Vadovų Taryba nutarė, kad „reikia pradėti įtraukų ir plataus užmojo nuolatinį struktūruotą bendradarbiavimą“ ir sudaryti privalomų kriterijų ir įsipareigojimų sąrašą, visapusiškai laikantis Europos Sąjungos sutarties 42 straipsnio 6 dalies ir 46 straipsnio, taip pat Sutarties protokolo Nr. 10, suderinant su nacionaliniais gynybos planais ir valstybių narių prisiimtais atitinkamais įsipareigojimais NATO ir JT (12). |
| --- | --- |

2.11.

2017 m. birželio 22–23 d. Europos Vadovų Taryba nutarė, kad „reikia pradėti įtraukų ir plataus užmojo nuolatinį struktūruotą bendradarbiavimą“ ir sudaryti privalomų kriterijų ir įsipareigojimų sąrašą, visapusiškai laikantis Europos Sąjungos sutarties 42 straipsnio 6 dalies ir 46 straipsnio, taip pat Sutarties protokolo Nr. 10, suderinant su nacionaliniais gynybos planais ir valstybių narių prisiimtais atitinkamais įsipareigojimais NATO ir JT (12).

| 2.12. | Parlamentas (EP) savo ruožtu toliau prašė stiprinti ES valstybių narių bendradarbiavimą gynybos srityje, taip pat visapusiškai įgyvendinti Lisabonos sutartį saugumo ir gynybos srityse. Europos Parlamentas savo 2016 m. lapkričio 22 d. rezoliucijoje dėl Europos gynybos sąjungos (13)„paragino Europos Vadovų Tarybą vadovauti laipsniškam Sąjungos bendros gynybos politikos formavimui“ ir skirti papildomų finansinių išteklių jos įgyvendinimui. |
| --- | --- |

2.12.

Parlamentas (EP) savo ruožtu toliau prašė stiprinti ES valstybių narių bendradarbiavimą gynybos srityje, taip pat visapusiškai įgyvendinti Lisabonos sutartį saugumo ir gynybos srityse. Europos Parlamentas savo 2016 m. lapkričio 22 d. rezoliucijoje dėl Europos gynybos sąjungos (13)„paragino Europos Vadovų Tarybą vadovauti laipsniškam Sąjungos bendros gynybos politikos formavimui“ ir skirti papildomų finansinių išteklių jos įgyvendinimui.

| 2.12.1. | Be to, Europos Parlamentas pabrėžė būtinybę valstybėms narėms turėti patikimų karinių pajėgumų ir paragino valstybes nares stiprinti bendradarbiavimo pastangas, taip pat dar kartą paragino sistemingai derinti karinius reikalavimus vykdant koordinuotą planavimo procesą, suderintą su NATO gynybos planavimo procesu (14). |
| --- | --- |

2.12.1.

Be to, Europos Parlamentas pabrėžė būtinybę valstybėms narėms turėti patikimų karinių pajėgumų ir paragino valstybes nares stiprinti bendradarbiavimo pastangas, taip pat dar kartą paragino sistemingai derinti karinius reikalavimus vykdant koordinuotą planavimo procesą, suderintą su NATO gynybos planavimo procesu (14).

| 2.13. | Komitetas savo ruožtu ne kartą pareiškė savo nuomonę dėl gynybos politikos (15) ir ragino „siekti didelės kokybinės pažangos Europos bendradarbiavime gynybos srityje“ atsižvelgiant į tai, kad „ES gynybos rinka ir pramonė yra pernelyg susiskaidžiusios (16)“. |
| --- | --- |

2.13.

Komitetas savo ruožtu ne kartą pareiškė savo nuomonę dėl gynybos politikos (15) ir ragino „siekti didelės kokybinės pažangos Europos bendradarbiavime gynybos srityje“ atsižvelgiant į tai, kad „ES gynybos rinka ir pramonė yra pernelyg susiskaidžiusios (16)“.

3.   Europos Komisijos pasiūlymas

| 3.1. | Europos Komisija siūlo sukurti Europos gynybos pramonės sektoriaus plėtros programą ir 2019 m. sausio 1 d. – 2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui skirti jai 500 mln. EUR, siekiant:






  — | stiprinti ES gynybos pramonės konkurencingumą ir inovacinį pajėgumą remiant veiksmus jų plėtojimo etape ir skatinant visų formų inovacijas; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Europos Komisija siūlo sukurti Europos gynybos pramonės sektoriaus plėtros programą ir 2019 m. sausio 1 d. – 2020 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui skirti jai 500 mln. EUR, siekiant:

—

stiprinti ES gynybos pramonės konkurencingumą ir inovacinį pajėgumą remiant veiksmus jų plėtojimo etape ir skatinant visų formų inovacijas;

| — | stiprinti įmonių bendradarbiavimą technologijų ir produktų plėtojimo etape; |
| --- | --- |

—

stiprinti įmonių bendradarbiavimą technologijų ir produktų plėtojimo etape;

| — | remti mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, visų pirma išnaudoti mokslinių tyrimų rezultatus; |
| --- | --- |

—

remti mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, visų pirma išnaudoti mokslinių tyrimų rezultatus;

| — | skatinti įmonių bendradarbiavimą siekiant sumažinti dubliavimosi atvejus ir išsiskaidymą ir kurti masto ekonomiją. |
| --- | --- |

—

skatinti įmonių bendradarbiavimą siekiant sumažinti dubliavimosi atvejus ir išsiskaidymą ir kurti masto ekonomiją.

| 3.2. | Sąjungos finansinė parama teikiama dotacijų ir finansinių priemonių forma arba rengiant viešuosius pirkimus, siekiant remti gynybos produktų, komponentų ir technologijų dizaino kūrimą, techninių specifikacijų apibrėžimą, prototipų kūrimą, bandymus, kvalifikavimą ir sertifikavimą. |
| --- | --- |

3.2.

Sąjungos finansinė parama teikiama dotacijų ir finansinių priemonių forma arba rengiant viešuosius pirkimus, siekiant remti gynybos produktų, komponentų ir technologijų dizaino kūrimą, techninių specifikacijų apibrėžimą, prototipų kūrimą, bandymus, kvalifikavimą ir sertifikavimą.

| 3.3. | Siūlomi tinkamumo kriterijai yra šie: pasiūlymus bendradarbiauti turi pateikti bent trys įmonės, kurios yra įsisteigusios bent dviejose skirtingose valstybėse narėse; finansavimo norma bus ne didesnė kaip 20 % visų su prototipo kūrimu susijusio veiksmo sąnaudų, o visais kitais atvejais gali būti finansuojamos visos išlaidos. |
| --- | --- |

3.3.

Siūlomi tinkamumo kriterijai yra šie: pasiūlymus bendradarbiauti turi pateikti bent trys įmonės, kurios yra įsisteigusios bent dviejose skirtingose valstybėse narėse; finansavimo norma bus ne didesnė kaip 20 % visų su prototipo kūrimu susijusio veiksmo sąnaudų, o visais kitais atvejais gali būti finansuojamos visos išlaidos.

4.   Bendrosios nuostatos

| 4.1. | EESRK palankiai vertina iniciatyvas, skirtas ateities iššūkiams įveikti ir piliečių saugumui užtikrinti, įskaitant kibernetinį saugumą, stiprinant Europos gynybos pramonės strateginį savarankiškumą ir kuriant tvirtą bendrą Europos pramoninę ir technologinę bazę. |
| --- | --- |

4.1.

EESRK palankiai vertina iniciatyvas, skirtas ateities iššūkiams įveikti ir piliečių saugumui užtikrinti, įskaitant kibernetinį saugumą, stiprinant Europos gynybos pramonės strateginį savarankiškumą ir kuriant tvirtą bendrą Europos pramoninę ir technologinę bazę.

| 4.2. | Komitetas tvirtai remia Europos gynybos pramonės sektoriaus plėtros programos įgyvendinimą parengiant reglamento projektą, kaip pirmą žingsnį, kurį reikia tobulinti ir stiprinti, visų pirma kalbant apie šiuo metu tam skiriamas lėšas, kad, atsižvelgiant į dabartinę geopolitinę padėtį, kuo skubiau ypač MTTP lygmeniu būtų sukurta bendra gynybos sistema. |
| --- | --- |

4.2.

Komitetas tvirtai remia Europos gynybos pramonės sektoriaus plėtros programos įgyvendinimą parengiant reglamento projektą, kaip pirmą žingsnį, kurį reikia tobulinti ir stiprinti, visų pirma kalbant apie šiuo metu tam skiriamas lėšas, kad, atsižvelgiant į dabartinę geopolitinę padėtį, kuo skubiau ypač MTTP lygmeniu būtų sukurta bendra gynybos sistema.

| 4.3. | EESRK nuomone, atėjo laikas sukurti veiksmingą, efektyvią ir konkurencingą bendrą 27 ES valstybių narių Europos gynybos rinką, kuri:






  — | būtų atviresnė ir nesusiskaidžiusi standartų, techninių specifikacijų ir ES sertifikavimo požiūriu; |
| --- | --- | --- |

4.3.

EESRK nuomone, atėjo laikas sukurti veiksmingą, efektyvią ir konkurencingą bendrą 27 ES valstybių narių Europos gynybos rinką, kuri:

—

būtų atviresnė ir nesusiskaidžiusi standartų, techninių specifikacijų ir ES sertifikavimo požiūriu;

| — | turėtų geresnes galimybes apsirūpinti žaliavomis; |
| --- | --- |

—

turėtų geresnes galimybes apsirūpinti žaliavomis;

| — | teiktų konkrečią paramą mažosioms ir vidutinėms įmonėms; |
| --- | --- |

—

teiktų konkrečią paramą mažosioms ir vidutinėms įmonėms;

| — | suteiktų galimybes lengviau gauti finansavimą ir informaciją ir patekti į kitas rinkas; |
| --- | --- |

—

suteiktų galimybes lengviau gauti finansavimą ir informaciją ir patekti į kitas rinkas;

| — | pasižymėtų aiškiu vaidmenų pasiskirstymu; |
| --- | --- |

—

pasižymėtų aiškiu vaidmenų pasiskirstymu;

| — | veiksmingai naudotų energetikos ir kosmoso infrastruktūras; |
| --- | --- |

—

veiksmingai naudotų energetikos ir kosmoso infrastruktūras;

| — | užtikrintų geresnę sienų apsaugą ir būtiną jūrų saugumą; |
| --- | --- |

—

užtikrintų geresnę sienų apsaugą ir būtiną jūrų saugumą;

| — | vykdytų prognozavimo veiklą ir kurtų bendrą visos ES viziją; |
| --- | --- |

—

vykdytų prognozavimo veiklą ir kurtų bendrą visos ES viziją;

| — | siektų tvaraus ir socialiai priimtino vystymosi, kad būtų sprendžiama darbo vietų nesaugumo problema, |
| --- | --- |

—

siektų tvaraus ir socialiai priimtino vystymosi, kad būtų sprendžiama darbo vietų nesaugumo problema,

| — | sudarytų palankesnes ES vidaus prekybai šiuo tikslu supaprastinant laikinąjį importą tarp įmonių įgaliotiesiems ekonominės veiklos vykdytojams (AEO) (17). |
| --- | --- |

—

sudarytų palankesnes ES vidaus prekybai šiuo tikslu supaprastinant laikinąjį importą tarp įmonių įgaliotiesiems ekonominės veiklos vykdytojams (AEO) (17).

| 4.3.1. | EESRK yra įsitikinęs, kad tik Europos gynybos technologinėje ir pramoninėje bazėje dirbančių darbuotojų darbo vietų nesaugumo problemos sprendimas leis įmonėms įgyti įgūdžių ir pasiekti Europos gynybos pramonės plėtros programoje nustatytus tikslus. |
| --- | --- |

4.3.1.

EESRK yra įsitikinęs, kad tik Europos gynybos technologinėje ir pramoninėje bazėje dirbančių darbuotojų darbo vietų nesaugumo problemos sprendimas leis įmonėms įgyti įgūdžių ir pasiekti Europos gynybos pramonės plėtros programoje nustatytus tikslus.

| 4.4. | Komitetas mano, kad Europos gynybos pramonės plėtros programai skirtas labai mažas finansavimas, todėl jai taip pat turėtų būti skirta ESIF parama „siekiant užtikrinti geriausią įmanomą poveikį užimtumui, įskaitant dvejopo naudojimo technologijas, susijusias su saugumo ir gynybos pramone, remiant bendros, tvirtos ir tiksliau apibrėžtos Europos gynybos pramoninės ir technologinės bazės [...] sukūrimą“ (18). |
| --- | --- |

4.4.

Komitetas mano, kad Europos gynybos pramonės plėtros programai skirtas labai mažas finansavimas, todėl jai taip pat turėtų būti skirta ESIF parama „siekiant užtikrinti geriausią įmanomą poveikį užimtumui, įskaitant dvejopo naudojimo technologijas, susijusias su saugumo ir gynybos pramone, remiant bendros, tvirtos ir tiksliau apibrėžtos Europos gynybos pramoninės ir technologinės bazės [...] sukūrimą“ (18).

| 4.5. | EESRK taip pat mano, jog nurodyti tinkamumo kriterijai yra nepakankami, kad būtų užtikrinta veiksminga Europos masto technologinė ir pramoninė veiksmų bazė: reikėtų numatyti bent tris nepriklausomas įmones iš bent trijų skirtingų valstybių narių, taip pat naudotojų grupes, sudarytas iš mažųjų įmonių. |
| --- | --- |

4.5.

EESRK taip pat mano, jog nurodyti tinkamumo kriterijai yra nepakankami, kad būtų užtikrinta veiksminga Europos masto technologinė ir pramoninė veiksmų bazė: reikėtų numatyti bent tris nepriklausomas įmones iš bent trijų skirtingų valstybių narių, taip pat naudotojų grupes, sudarytas iš mažųjų įmonių.

| 4.5.1. | Be to, turėtų būti užtikrinta tinkama pusiausvyra tarp įvairių Europos šalių, taip pat aktyvus mažųjų įmonių dalyvavimas. |
| --- | --- |

4.5.1.

Be to, turėtų būti užtikrinta tinkama pusiausvyra tarp įvairių Europos šalių, taip pat aktyvus mažųjų įmonių dalyvavimas.

| 4.6. | EESRK tikisi, kad Europos finansavimu bus užtikrinta, kad plėtros veikla visų pirma bus naudinga Europos įmonėms. |
| --- | --- |

4.6.

EESRK tikisi, kad Europos finansavimu bus užtikrinta, kad plėtros veikla visų pirma bus naudinga Europos įmonėms.

| 4.7. | Komitetas taip pat tikisi, kad gynybai skirtų ginklų eksporto taisyklės bus suderintos Europos lygmeniu, remiantis visų Europos Sąjungos valstybių narių pasirašytoje ir ratifikuotoje Sutartyje dėl prekybos ginklais nustatytomis taisyklėmis, siekiant pašalinti galimą konkurencijos tarp Europos įmonių iškraipymo priežastį, dėl kurios būtų apsunkintas patekimas į eksporto rinką. |
| --- | --- |

4.7.

Komitetas taip pat tikisi, kad gynybai skirtų ginklų eksporto taisyklės bus suderintos Europos lygmeniu, remiantis visų Europos Sąjungos valstybių narių pasirašytoje ir ratifikuotoje Sutartyje dėl prekybos ginklais nustatytomis taisyklėmis, siekiant pašalinti galimą konkurencijos tarp Europos įmonių iškraipymo priežastį, dėl kurios būtų apsunkintas patekimas į eksporto rinką.

| 4.8. | Dėl veiksmų pobūdžio EESRK mano, kad ypač svarbu spręsti Europos gynybos pramonės darbuotojų darbo vietų nesaugumo problemą. ES finansavimu turi būti siekiama stiprinti Europos gynybos technologinės ir pramoninės bazės kompetenciją. Pramonės kompetencija priklauso nuo darbuotojų, todėl būtinas ilgalaikis ir saugus pastarųjų ir jas įdarbinusių įmonių bendradarbiavimas. |
| --- | --- |

4.8.

Dėl veiksmų pobūdžio EESRK mano, kad ypač svarbu spręsti Europos gynybos pramonės darbuotojų darbo vietų nesaugumo problemą. ES finansavimu turi būti siekiama stiprinti Europos gynybos technologinės ir pramoninės bazės kompetenciją. Pramonės kompetencija priklauso nuo darbuotojų, todėl būtinas ilgalaikis ir saugus pastarųjų ir jas įdarbinusių įmonių bendradarbiavimas.

| 4.9. | EESRK nuomone, tas pats pasakytina ir apie projektų atrankos kriterijus į kuriuos reikėtų įtraukti:






  — | numatomą kiekybinį ir kokybinį darbuotojų įgūdžių didinimo poveikį, |
| --- | --- | --- |

4.9.

EESRK nuomone, tas pats pasakytina ir apie projektų atrankos kriterijus į kuriuos reikėtų įtraukti:

—

numatomą kiekybinį ir kokybinį darbuotojų įgūdžių didinimo poveikį,

| — | papildomą kokybinį veiksnį – pakankamą mažųjų ir vidutinių įmonių dalyvavimą, |
| --- | --- |

—

papildomą kokybinį veiksnį – pakankamą mažųjų ir vidutinių įmonių dalyvavimą,

| — | socialinių ir aplinkos standartų laikymąsi (19). |
| --- | --- |

—

socialinių ir aplinkos standartų laikymąsi (19).

| 4.9.1. | EESRK mano, kad reikėtų numatyti nuolatinių programų, skirtų projektams ir mažosioms įmonėms, kvotą (pvz., 10 %), nes tai leistų užtikrinti tolygesnį visų veiklos subjektų dalyvavimą plėtojant technologijas ir novatoriškus produktus bei paslaugas gynybos sektoriuje. |
| --- | --- |

4.9.1.

EESRK mano, kad reikėtų numatyti nuolatinių programų, skirtų projektams ir mažosioms įmonėms, kvotą (pvz., 10 %), nes tai leistų užtikrinti tolygesnį visų veiklos subjektų dalyvavimą plėtojant technologijas ir novatoriškus produktus bei paslaugas gynybos sektoriuje.

| 4.10. | EESRK mano, kad būtina į Komisijos įgyvendinimo įgaliojimus įtraukti Europos gynybos pramonės plėtros programos valdymą, kad būtų galima nustatyti bendrus ir konkrečius tikslus, pasitelkiant:






  — | valstybių narių pramonės ekspertų patariamąjį komitetą, kuris pasiūlytų prioritetines temas, |
| --- | --- | --- |

4.10.

EESRK mano, kad būtina į Komisijos įgyvendinimo įgaliojimus įtraukti Europos gynybos pramonės plėtros programos valdymą, kad būtų galima nustatyti bendrus ir konkrečius tikslus, pasitelkiant:

—

valstybių narių pramonės ekspertų patariamąjį komitetą, kuris pasiūlytų prioritetines temas,

| — | valstybių narių atstovų programos valdymo komitetą, kuris padėtų išlaikyti geopolitinę pusiausvyrą visoje Sąjungoje. |
| --- | --- |

—

valstybių narių atstovų programos valdymo komitetą, kuris padėtų išlaikyti geopolitinę pusiausvyrą visoje Sąjungoje.

5.   Veiksmai, kurių reikia imtis

| 5.1. | pabrėžti svarbų Europos gynybos vaidmenį ginant Europos saugumo interesus ir vykdant prisiimtus tarptautinius įsipareigojimus, taip pat ginant demokratiją ir teisinę valstybę; |
| --- | --- |

5.1.

pabrėžti svarbų Europos gynybos vaidmenį ginant Europos saugumo interesus ir vykdant prisiimtus tarptautinius įsipareigojimus, taip pat ginant demokratiją ir teisinę valstybę;

| 5.2. | pabrėžti ginkluotųjų pajėgų pajėgumus ir profesionalumą, kadangi šis sektorius tradiciškai skatina mokslinius tyrimus ir inovacijas, taip pat yra Europos gamybos sistemos verslo ir ekonomikos atgaivinimo varomoji jėga; |
| --- | --- |

5.2.

pabrėžti ginkluotųjų pajėgų pajėgumus ir profesionalumą, kadangi šis sektorius tradiciškai skatina mokslinius tyrimus ir inovacijas, taip pat yra Europos gamybos sistemos verslo ir ekonomikos atgaivinimo varomoji jėga;

| 5.3. | stiprinti Europos tapatybės ir priklausymo jai jausmą skatinant įvairių šalių piliečius vadovautis ta pačia vertybių sistema; |
| --- | --- |

5.3.

stiprinti Europos tapatybės ir priklausymo jai jausmą skatinant įvairių šalių piliečius vadovautis ta pačia vertybių sistema;

| 5.4. | gerinti Europos piliečių žinias apie ES karines struktūras ir institucinę gynybos veiklą, didinti su tuo susijusį jų sąmoningumą ir paramą; |
| --- | --- |

5.4.

gerinti Europos piliečių žinias apie ES karines struktūras ir institucinę gynybos veiklą, didinti su tuo susijusį jų sąmoningumą ir paramą;

| 5.5. | gerinti piliečių žinias, didinti jų sąmoningumą ir paramą gynybos priemonių technologinės plėtros veiklos, darančios tiesioginę įtaką pilietinei visuomenei ir šalies vystymuisi, atžvilgiu; |
| --- | --- |

5.5.

gerinti piliečių žinias, didinti jų sąmoningumą ir paramą gynybos priemonių technologinės plėtros veiklos, darančios tiesioginę įtaką pilietinei visuomenei ir šalies vystymuisi, atžvilgiu;

| 5.6. | plėtoti su naują bendra strategija susijusią komunikaciją, siekiant turėti vis geriau parengtų ir kvalifikuotų darbuotojų Europos komunikacijos srityje. Ši veikla turi būti pagrįsta pagrindiniu rengimo ir koordinavimo principu, suformuluotu vadovaujantis Europos koordinavimo metodu, suderintu su NATO. |
| --- | --- |

5.6.

plėtoti su naują bendra strategija susijusią komunikaciją, siekiant turėti vis geriau parengtų ir kvalifikuotų darbuotojų Europos komunikacijos srityje. Ši veikla turi būti pagrįsta pagrindiniu rengimo ir koordinavimo principu, suformuluotu vadovaujantis Europos koordinavimo metodu, suderintu su NATO.

| 5.7. | Kibernetinis saugumas ir kibernetinė gynyba – sektoriai, kuriuose gynyba yra pamatinis veiksnys Europoje, susijęs su iššūkiais kibernetinėje erdvėje, naujoje srityje, atsiradusioje greta tradicinių karinių sričių. |
| --- | --- |

5.7.

Kibernetinis saugumas ir kibernetinė gynyba – sektoriai, kuriuose gynyba yra pamatinis veiksnys Europoje, susijęs su iššūkiais kibernetinėje erdvėje, naujoje srityje, atsiradusioje greta tradicinių karinių sričių.

Briuselis, 2017 m. gruodžio 7 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Georges DASSIS

---

(1)  OL C 288, 2017 8 31, p.62.

1

(2)  Žr. 2017 m. birželio 22–23 Europos Vadovų Tarybos išvadas.

2

(3)  Žr. 2016 m. liepos 8 d. bendrą deklaraciją.

3

(4)  ISO 14000 ir ISO 18000, ISO 14006 ir ISO 45001, ISO 14006.

4

(5)  Europos Sąjunga, Shared Vision, Common Action, 2016 m. birželio mėn.,

5

Shared Vision, Common Action

https://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/eugs_review_web.pdf.

(6)  Bendra deklaracija, Varšuva, 2016 m. liepos 8 d., http://www.nato.int/cps/en/natohq/official_texts_133163.htm

6

(7)  Europos aeronautikos ir gynybos pramonės asociacija (Aerospace and Defence Industries Association of Europe), 2017 m.

7

Aerospace and Defence Industries Association of Europe

(8)  SWD(2017) 228 final, 2.2 punktas.

8

(9)  Žr. 9 punktą.

9

(10)  Žr. pvz., programas „Eurofighter Typhoon“ ar A400M.

10

(11)  2016 m. lapkričio 15 d. Užsienio reikalų tarybos išvados.

11

(12)  Žr. 2 išnašą.

12

(13)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2016-0435+0+DOC+XML+V0//LT

13

(14)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2012-0456+0+DOC+XML+V0//LT

14

(15)  OL C 288, 2017 8 31, p. 62; OL C 67, 2014 3 6, p. 125; OL C 299, 2012 10 4, p. 17; OL C 100, 2009 4 30, p. 114; OL C 100, 2009 4 30, p. 109.

15

(16)  OL C 288, 2017 8 31, p. 62.

16

(17)  AEO – įgaliotasis ekonominės veiklos vykdytojas laikosi nustatytų standartų, kuriais užtikrinamas tarptautinės tiekimo grandinės saugumas.

17

(18)  ESIF: Europos strateginių investicijų fondas – žr. nuomonę OL C 75, 2017 3 10, p. 57.

18

(19)  Žr. 4 išnašą.

19

---

| 11.4.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 129/58 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 129/58

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė

„Pradeda veikti Europos gynybos fondas“

(COM(2017) 295 final)

(2018/C 129/09)

| Pranešėjas | Mihai IVAŞCU |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Fabien COUDERC |

Pranešėjas

Mihai IVAŞCU

Bendrapranešėjis

Fabien COUDERC

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2017 8 4 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Komiteto biuro sprendimas | 2017 6 16 |
| Atsakingas skyrius | Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI) |
| Priimta CCMI | 2017 11 16 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 12 7 |
| Plenarinė sesija Nr. | 530 |
| Balsavimo rezultatai
  (už/prieš/susilaikė) | 179 / 2 /5 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2017 8 4

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Komiteto biuro sprendimas

2017 6 16

Atsakingas skyrius

Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI)

Priimta CCMI

2017 11 16

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 12 7

Plenarinė sesija Nr.

530

Balsavimo rezultatai

(už/prieš/susilaikė)

179 / 2 /5

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK mano, kad Europos Sąjunga turi prisiimti didesnę atsakomybę už savo gynybą ir būti pasirengusi bei turėti galimybes atremti visas išorės grėsmes, kylančias jos piliečiams ir gyvenimo būdui. |
| --- | --- |

1.1.

EESRK mano, kad Europos Sąjunga turi prisiimti didesnę atsakomybę už savo gynybą ir būti pasirengusi bei turėti galimybes atremti visas išorės grėsmes, kylančias jos piliečiams ir gyvenimo būdui.

| 1.2. | Europos gynybos veiksmų plane ir Visuotinėje strategijoje pabrėžiama, kaip svarbu ES gynybos pramonei pasiekti strateginį autonomiškumą, kad ES taptų svarbia ir patikima veikėja gynybos sektoriuje. Europos gynybos fondas (EGF) siekia aiškaus tikslo – skatinti valstybių narių bendradarbiavimą kariniams pajėgumams skirtų mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, jų vystymo ir strateginių viešųjų pirkimų srityje. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas siekiant įveikti atotrūkį tarp mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros ir pajėgumų plėtojimo. |
| --- | --- |

1.2.

Europos gynybos veiksmų plane ir Visuotinėje strategijoje pabrėžiama, kaip svarbu ES gynybos pramonei pasiekti strateginį autonomiškumą, kad ES taptų svarbia ir patikima veikėja gynybos sektoriuje. Europos gynybos fondas (EGF) siekia aiškaus tikslo – skatinti valstybių narių bendradarbiavimą kariniams pajėgumams skirtų mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, jų vystymo ir strateginių viešųjų pirkimų srityje. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas siekiant įveikti atotrūkį tarp mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros ir pajėgumų plėtojimo.

| 1.3. | EESRK mano, kad gynybos pramonė atlieka svarbų vaidmenį Europos ekonomikoje – nuo jos priklauso 1,4 mln. darbo vietų. Nekoordinuodami, išleidžiame 25–100 mlrd. EUR per metus – tai yra nepriimtinai daug pasaulinės konkurencijos sąlygomis. |
| --- | --- |

1.3.

EESRK mano, kad gynybos pramonė atlieka svarbų vaidmenį Europos ekonomikoje – nuo jos priklauso 1,4 mln. darbo vietų. Nekoordinuodami, išleidžiame 25–100 mlrd. EUR per metus – tai yra nepriimtinai daug pasaulinės konkurencijos sąlygomis.

| 1.4. | EESRK primygtinai rekomenduoja valstybėms narėms ir Europos Komisijai naudoti EGF, kad pramonės pajėgumai būtų išlaikyti Europos teritorijoje ir užtikrinti, kad Europos pinigai būtų leidžiami Europos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai ir Europos ginklų sistemų įsigijimui. |
| --- | --- |

1.4.

EESRK primygtinai rekomenduoja valstybėms narėms ir Europos Komisijai naudoti EGF, kad pramonės pajėgumai būtų išlaikyti Europos teritorijoje ir užtikrinti, kad Europos pinigai būtų leidžiami Europos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai ir Europos ginklų sistemų įsigijimui.

| 1.5. | EESRK pritaria EGF konkurencingumu pagrįstam požiūriui, nes juo bus užtikrinta prieiga visoms valstybėms narėms ir bus finansuojami projektai, kuriuos įgyvendinant bus sukurta pridėtinė vertė ir pažangiosios technologijos. |
| --- | --- |

1.5.

EESRK pritaria EGF konkurencingumu pagrįstam požiūriui, nes juo bus užtikrinta prieiga visoms valstybėms narėms ir bus finansuojami projektai, kuriuos įgyvendinant bus sukurta pridėtinė vertė ir pažangiosios technologijos.

| 1.6. | EESRK mano, kad, Europos Komisija, be to, kad skiria finansavimą pramonei, turėtų sukurti geresnės komunikacijos tarp visų dydžių pramonės subjektų visose valstybėse narėse sistemą. |
| --- | --- |

1.6.

EESRK mano, kad, Europos Komisija, be to, kad skiria finansavimą pramonei, turėtų sukurti geresnės komunikacijos tarp visų dydžių pramonės subjektų visose valstybėse narėse sistemą.

| 1.7. | EESRK palankiai vertina tai, kad šiame pasiūlyme ypatingas dėmesys skiriamas MVĮ, neatsižvelgiant į jų kilmės šalį. MVĮ dažnai būna naujovių šaltinis tokiose pažangiosiose srityse kaip informacinės ir ryšių technologijos ir kibernetinis saugumas. EESRK palankiai vertintų MVĮ dalyvavimo mechanizmus, pavyzdžiui, priemokų sistemą, kad MVĮ tarpvalstybinis bendradarbiavimas taptų glaudesnis. |
| --- | --- |

1.7.

EESRK palankiai vertina tai, kad šiame pasiūlyme ypatingas dėmesys skiriamas MVĮ, neatsižvelgiant į jų kilmės šalį. MVĮ dažnai būna naujovių šaltinis tokiose pažangiosiose srityse kaip informacinės ir ryšių technologijos ir kibernetinis saugumas. EESRK palankiai vertintų MVĮ dalyvavimo mechanizmus, pavyzdžiui, priemokų sistemą, kad MVĮ tarpvalstybinis bendradarbiavimas taptų glaudesnis.

| 1.8. | EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad būtina sukurti tvirtus pagrindinius pajėgumus, kurie remtų Europos interesus. Juos turi apibrėžti valstybės narės, laikydamosi nacionalinės gynybos politikos, europinių uždavinių ir NATO partnerystės įsipareigojimų. |
| --- | --- |

1.8.

EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad būtina sukurti tvirtus pagrindinius pajėgumus, kurie remtų Europos interesus. Juos turi apibrėžti valstybės narės, laikydamosi nacionalinės gynybos politikos, europinių uždavinių ir NATO partnerystės įsipareigojimų.

| 1.9. | EESRK mano, kad svarbiausias dėmesys turi būti skiriamas toms technologijoms, nuo kurių priklausytų ES galimybė įgyti pranašumą pažangiausių technologijų srityje. Tai galima pasiekti pasitelkiant bendrą gynybos planavimą ir parengiant pagrindinių pajėgumų planą. |
| --- | --- |

1.9.

EESRK mano, kad svarbiausias dėmesys turi būti skiriamas toms technologijoms, nuo kurių priklausytų ES galimybė įgyti pranašumą pažangiausių technologijų srityje. Tai galima pasiekti pasitelkiant bendrą gynybos planavimą ir parengiant pagrindinių pajėgumų planą.

| 1.10. | EESRK rekomenduoja, konkurso būdu renkantis, su kuo sudaryti sutartis, atsižvelgti į privalomus aukštus socialinius ir aplinkosauginius standartus. |
| --- | --- |

1.10.

EESRK rekomenduoja, konkurso būdu renkantis, su kuo sudaryti sutartis, atsižvelgti į privalomus aukštus socialinius ir aplinkosauginius standartus.

| 1.11. | EESRK mano, kad finansavimo programos negali būti tokios pačios kaip kituose veiklos sektoriuose, atsižvelgiant į gynybos sektoriaus specifiką ir įmonių ar valstybių narių įtarumą ir baimę keistis žiniomis. |
| --- | --- |

1.11.

EESRK mano, kad finansavimo programos negali būti tokios pačios kaip kituose veiklos sektoriuose, atsižvelgiant į gynybos sektoriaus specifiką ir įmonių ar valstybių narių įtarumą ir baimę keistis žiniomis.

| 1.12. | EESRK nuomone, EGF valdymas turi būti pradėtas kuo skubiau ir valdyme turėtų dalyvauti Europos Sąjunga, Europos gynybos agentūra ir valstybės narės, taip pat pramonė. Komisija turėtų išanalizuoti naujas galimybes, kaip sumažinti biurokratiją, susijusią su EGF įgyvendinimu. EESRK taip pat rekomenduoja, kad Europos Parlamentui būtų suteikta galimybė reguliariai susipažinti su ataskaitomis, kad jis galėtų įvertinti šio fondo veiklą. |
| --- | --- |

1.12.

EESRK nuomone, EGF valdymas turi būti pradėtas kuo skubiau ir valdyme turėtų dalyvauti Europos Sąjunga, Europos gynybos agentūra ir valstybės narės, taip pat pramonė. Komisija turėtų išanalizuoti naujas galimybes, kaip sumažinti biurokratiją, susijusią su EGF įgyvendinimu. EESRK taip pat rekomenduoja, kad Europos Parlamentui būtų suteikta galimybė reguliariai susipažinti su ataskaitomis, kad jis galėtų įvertinti šio fondo veiklą.

| 1.13. | EESRK rekomenduoja išanalizuoti galimybę, EGF programai besivystant, minimalų šalių, dalyvaujančių priimtiname projekte, skaičių padidinti iki trijų. |
| --- | --- |

1.13.

EESRK rekomenduoja išanalizuoti galimybę, EGF programai besivystant, minimalų šalių, dalyvaujančių priimtiname projekte, skaičių padidinti iki trijų.

| 1.14. | EESRK mano, kad padidinus EGF dalyvaujančių valstybių narių skaičių sumažės atleidimų iš darbo ir bus paskatinta logistikos ir posistemių standartizacija. Be to, tai leis išvengti dabartinių NATO standartų dubliavimo ir sumažins ginklų sistemų susiskaidymą. Todėl, vykdant pasirinktus projektus, Europos gynybos agentūra ir pasirinktas pramonės konsorciumas turėtų glaudžiai bendradarbiauti ankstyvuoju projekto laikotarpiu, kad nustatytų bendras normas ir standartus. |
| --- | --- |

1.14.

EESRK mano, kad padidinus EGF dalyvaujančių valstybių narių skaičių sumažės atleidimų iš darbo ir bus paskatinta logistikos ir posistemių standartizacija. Be to, tai leis išvengti dabartinių NATO standartų dubliavimo ir sumažins ginklų sistemų susiskaidymą. Todėl, vykdant pasirinktus projektus, Europos gynybos agentūra ir pasirinktas pramonės konsorciumas turėtų glaudžiai bendradarbiauti ankstyvuoju projekto laikotarpiu, kad nustatytų bendras normas ir standartus.

| 1.15. | EESRK abejoja dėl to, kad „galima pagrįstai tikėtis, kad baigus plėtojimo etapą bus rengiami viešieji pirkimai“, atsižvelgiant į tai, kad karinių mokslinių tyrimų srityje yra daug projektų, kurie buvo parengti, bet vėliau valstybės dėl jų taip ir nesurengė viešųjų pirkimų. EESRK ragina nustatyti aiškias taisykles dėl įsipareigojimų pirkti sėkmingai sukurtus pajėgumus. |
| --- | --- |

1.15.

EESRK abejoja dėl to, kad „galima pagrįstai tikėtis, kad baigus plėtojimo etapą bus rengiami viešieji pirkimai“, atsižvelgiant į tai, kad karinių mokslinių tyrimų srityje yra daug projektų, kurie buvo parengti, bet vėliau valstybės dėl jų taip ir nesurengė viešųjų pirkimų. EESRK ragina nustatyti aiškias taisykles dėl įsipareigojimų pirkti sėkmingai sukurtus pajėgumus.

| 1.16. | EESRK rekomenduoja sudaryti galimybę pasinaudoti Europos Sąjungos bendrai finansuojamomis mokymo programomis ankstyvame projektų, finansuojamų pagal pajėgumų kryptį, rengimo etape. Kvalifikuota darbo jėga yra labai svarbi plėtojant pažangiąsias gynybos technologijas. |
| --- | --- |

1.16.

EESRK rekomenduoja sudaryti galimybę pasinaudoti Europos Sąjungos bendrai finansuojamomis mokymo programomis ankstyvame projektų, finansuojamų pagal pajėgumų kryptį, rengimo etape. Kvalifikuota darbo jėga yra labai svarbi plėtojant pažangiąsias gynybos technologijas.

| 1.17. | Be to, EESRK – organizuotai pilietinei visuomenei atstovaujanti institucija – yra pasirengęs teikti ekspertines žinias ir konsultacijas visais klausimais, susijusiais su EGF ekonominiais ir socialiniais aspektais. |
| --- | --- |

1.17.

Be to, EESRK – organizuotai pilietinei visuomenei atstovaujanti institucija – yra pasirengęs teikti ekspertines žinias ir konsultacijas visais klausimais, susijusiais su EGF ekonominiais ir socialiniais aspektais.

2.   Nuomonės aplinkybės, įskaitant nagrinėjamą pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto

| 2.1. | Geopolitinė aplinka, kurioje šiuo metu gyvena Europa, pasižymi ypatingomis aplinkybėmis. Dėl didėjančio nestabilumo tarptautinėje arenoje saugumo situacija tapo nestabili, dėl to kyla daug grėsmių, tiek tradicinių, tiek netradicinių. Europos piliečiai reikalauja naudoti visas mūsų turimas priemones šiems iššūkiams atremti. |
| --- | --- |

2.1.

Geopolitinė aplinka, kurioje šiuo metu gyvena Europa, pasižymi ypatingomis aplinkybėmis. Dėl didėjančio nestabilumo tarptautinėje arenoje saugumo situacija tapo nestabili, dėl to kyla daug grėsmių, tiek tradicinių, tiek netradicinių. Europos piliečiai reikalauja naudoti visas mūsų turimas priemones šiems iššūkiams atremti.

| 2.2. | Norėdama vėl įtvirtinti savo vaidmenį tarptautinėje arenoje, Europa turi turėti galimybių išorės grėsmes atremti veiksmingai ir savarankiškai. Atsižvelgiant į dabartinį geopolitinį kontekstą, Europos piliečių saugumui ir gerovei labai svarbi Europos galia Artimuosiuose Rytuose ir Afrikoje. |
| --- | --- |

2.2.

Norėdama vėl įtvirtinti savo vaidmenį tarptautinėje arenoje, Europa turi turėti galimybių išorės grėsmes atremti veiksmingai ir savarankiškai. Atsižvelgiant į dabartinį geopolitinį kontekstą, Europos piliečių saugumui ir gerovei labai svarbi Europos galia Artimuosiuose Rytuose ir Afrikoje.

| 2.3. | 2014 m. 27 ES valstybės narės gynybos srities moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai skyrė maždaug 2 mlrd. EUR po to, kai nuo 2006 m. šios išlaidos laipsniškai sumažėjo 27 %, o išlaidos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai pagal bendradarbiaujamąsias programas sumažėjo daugiau kaip 30 % Tuo pačiu laikotarpiu JAV skirdavo po 9 mlrd. EUR per metus gynybos srities moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, laikotarpiu nuo 2012 m. iki 2014 m. Rusija savo išlaidas gynybos srities moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai padvigubino, o naujausi duomenys apie Kiniją rodo, kad ši valstybė taip pat padidino savo investicijas į gynybos srities mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą (1). |
| --- | --- |

2.3.

2014 m. 27 ES valstybės narės gynybos srities moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai skyrė maždaug 2 mlrd. EUR po to, kai nuo 2006 m. šios išlaidos laipsniškai sumažėjo 27 %, o išlaidos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai pagal bendradarbiaujamąsias programas sumažėjo daugiau kaip 30 % Tuo pačiu laikotarpiu JAV skirdavo po 9 mlrd. EUR per metus gynybos srities moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, laikotarpiu nuo 2012 m. iki 2014 m. Rusija savo išlaidas gynybos srities moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai padvigubino, o naujausi duomenys apie Kiniją rodo, kad ši valstybė taip pat padidino savo investicijas į gynybos srities mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą (1).

| 2.4. | Įgyvendinant Europos gynybos veiksmų planą (2), EGF vaidmuo yra padėti valstybėms narėms koordinuoti ir geriau panaudoti pinigus, kuriuos jos pasirengusios išleisti gynybai, vengiant dubliavimosi, pradedant moksliniais tyrimais ir technologine plėtra, baigiant pajėgumų įsigijimu. EESRK jau išreiškė savo paramą Europos gynybos sąjungos sukūrimui ir palankiai įvertino Europos gynybos fondo įsteigimą (3). |
| --- | --- |

2.4.

Įgyvendinant Europos gynybos veiksmų planą (2), EGF vaidmuo yra padėti valstybėms narėms koordinuoti ir geriau panaudoti pinigus, kuriuos jos pasirengusios išleisti gynybai, vengiant dubliavimosi, pradedant moksliniais tyrimais ir technologine plėtra, baigiant pajėgumų įsigijimu. EESRK jau išreiškė savo paramą Europos gynybos sąjungos sukūrimui ir palankiai įvertino Europos gynybos fondo įsteigimą (3).

| 2.5. | Europos gynybos fondas turi dvi skirtingas, viena kitą papildančias finansavimo kryptis: mokslinių tyrimų finansavimo kryptį ir pajėgumų finansavimo kryptį – abi jas koordinuoja Koordinavimo taryba. Mokslinių tyrimų kryptis bus visiškai finansuojama iš ES biudžeto ir skatins bendradarbiavimo projektus, skirtus gynybos pajėgumams plėtoti valstybėms narėms pasiekus susitarimą. Pajėgumų kryptis bus daugiausia finansuojama iš valstybių narių įnašų. |
| --- | --- |

2.5.

Europos gynybos fondas turi dvi skirtingas, viena kitą papildančias finansavimo kryptis: mokslinių tyrimų finansavimo kryptį ir pajėgumų finansavimo kryptį – abi jas koordinuoja Koordinavimo taryba. Mokslinių tyrimų kryptis bus visiškai finansuojama iš ES biudžeto ir skatins bendradarbiavimo projektus, skirtus gynybos pajėgumams plėtoti valstybėms narėms pasiekus susitarimą. Pajėgumų kryptis bus daugiausia finansuojama iš valstybių narių įnašų.

| 2.6. | EESRK pripažįsta, kad, esant dabartinei saugumo aplinkai, kai Europoje vykdomi teroro aktai, vyksta hibridinis karas ir kibernetiniai išpuoliai, vis sunkiau vidaus saugumą atskirti nuo išorės saugumo, nes abi šios saugumo rūšys tampa vis labiau tarpusavyje susijusios. |
| --- | --- |

2.6.

EESRK pripažįsta, kad, esant dabartinei saugumo aplinkai, kai Europoje vykdomi teroro aktai, vyksta hibridinis karas ir kibernetiniai išpuoliai, vis sunkiau vidaus saugumą atskirti nuo išorės saugumo, nes abi šios saugumo rūšys tampa vis labiau tarpusavyje susijusios.

3.   EGF ir Europos gynybos pramonės santykiai. Ypatumai

| 3.1. | Gynybos pajėgumai ir gebėjimas apginti mūsų išorės sienas yra glaudžiai susiję su tvirta pramonine baze. Todėl EESRK rekomenduoja, kad veiksmai, kurių imamasi Europos lygmeniu siekiant paremti kolektyvinę gynybą, suteiktų pramonei galimybių likti Europos teritorijoje. Verslo strategijos galėtų pastūmėti gynybos pramonę rinktis subrangovus už ES ribų, ir taip dalį savo tiekimo grandinės perkelti į užsienį. EESRK yra įsitikinęs, kad Europos pinigų remti užsienio rangovams turėtų būti panaudojama kuo mažiau, ir kad dėl įmonių pasirinkimo neturėtų nukentėti strateginis autonomiškumas. |
| --- | --- |

3.1.

Gynybos pajėgumai ir gebėjimas apginti mūsų išorės sienas yra glaudžiai susiję su tvirta pramonine baze. Todėl EESRK rekomenduoja, kad veiksmai, kurių imamasi Europos lygmeniu siekiant paremti kolektyvinę gynybą, suteiktų pramonei galimybių likti Europos teritorijoje. Verslo strategijos galėtų pastūmėti gynybos pramonę rinktis subrangovus už ES ribų, ir taip dalį savo tiekimo grandinės perkelti į užsienį. EESRK yra įsitikinęs, kad Europos pinigų remti užsienio rangovams turėtų būti panaudojama kuo mažiau, ir kad dėl įmonių pasirinkimo neturėtų nukentėti strateginis autonomiškumas.

| 3.2. | Pagrindinis EGF prioritetas turėtų būti tolesnis Europos pramonės konkurencingumo didinimas plėtojant technologijas, kurios yra labai svarbios ES gynybos sektoriaus egzistavimui ir savarankiškumui. |
| --- | --- |

3.2.

Pagrindinis EGF prioritetas turėtų būti tolesnis Europos pramonės konkurencingumo didinimas plėtojant technologijas, kurios yra labai svarbios ES gynybos sektoriaus egzistavimui ir savarankiškumui.

| 3.3. | Gynybos sektorių radikaliai pakeitė dirbtinis intelektas, didieji duomenys ir debesijos technologijos, kibernetiniai išpuoliai, bepiločiai prietaisai, hibridinės ir tarpvalstybinės grėsmės, kt. Naujų rūšių technologijos ir grėsmės verčia imtis naujų rūšių atsakomųjų priemonių. Vienas dalykas yra neabejotinas – šiuos iššūkius lengviau įveiksime ir jiems užkirsime kelią, jei bendradarbiausime. Reikalingas sistemingesnis bendradarbiavimas, kartu dedant bendras pastangas kurti technologijas ir imtis koordinuotų veiksmų pajėgumų įsigijimo srityje. |
| --- | --- |

3.3.

Gynybos sektorių radikaliai pakeitė dirbtinis intelektas, didieji duomenys ir debesijos technologijos, kibernetiniai išpuoliai, bepiločiai prietaisai, hibridinės ir tarpvalstybinės grėsmės, kt. Naujų rūšių technologijos ir grėsmės verčia imtis naujų rūšių atsakomųjų priemonių. Vienas dalykas yra neabejotinas – šiuos iššūkius lengviau įveiksime ir jiems užkirsime kelią, jei bendradarbiausime. Reikalingas sistemingesnis bendradarbiavimas, kartu dedant bendras pastangas kurti technologijas ir imtis koordinuotų veiksmų pajėgumų įsigijimo srityje.

| 3.4. | EESRK norėtų atkreipti dėmesį į tvirtą ekonominę paskatą glaudžiau bendradarbiauti. Daugiau kaip 1,4 mln. aukštos kvalifikacijos darbuotojų tiesiogiai ar netiesiogiai dirba gynybos pramonėje ir kiekvienas investuotas euras duoda 1,6 grąžą. Koordinavimo stoka šioje srityje Europai kainuoja nuo 25 iki 100 mlrd. EUR per metus (4). |
| --- | --- |

3.4.

EESRK norėtų atkreipti dėmesį į tvirtą ekonominę paskatą glaudžiau bendradarbiauti. Daugiau kaip 1,4 mln. aukštos kvalifikacijos darbuotojų tiesiogiai ar netiesiogiai dirba gynybos pramonėje ir kiekvienas investuotas euras duoda 1,6 grąžą. Koordinavimo stoka šioje srityje Europai kainuoja nuo 25 iki 100 mlrd. EUR per metus (4).

| 3.5. | Tokia bendradarbiavimo stoka lemia daug perteklinių ginklų sistemų, masto ekonomijos trūkumą, kai tai susiję su gynybos pramone, ir mažesnes mūsų ginkluotųjų pajėgų dislokavimo galimybes. ES yra 178 skirtingos ginklų sistemos, palyginti su 30 JAV. ES yra 17 skirtingų tipų pagrindinių kovinių tankų, palyginti su vienu tipu JAV. Tai rodo akivaizdų neveiksmingą gynybos biudžeto išlaidų panaudojimą ir nepakankamą gynybos įrangos sąveiką. |
| --- | --- |

3.5.

Tokia bendradarbiavimo stoka lemia daug perteklinių ginklų sistemų, masto ekonomijos trūkumą, kai tai susiję su gynybos pramone, ir mažesnes mūsų ginkluotųjų pajėgų dislokavimo galimybes. ES yra 178 skirtingos ginklų sistemos, palyginti su 30 JAV. ES yra 17 skirtingų tipų pagrindinių kovinių tankų, palyginti su vienu tipu JAV. Tai rodo akivaizdų neveiksmingą gynybos biudžeto išlaidų panaudojimą ir nepakankamą gynybos įrangos sąveiką.

| 3.6. | EESRK primena, kad veiksmingi gynybos moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra remiasi kvalifikuota darbo jėga. Plataus užmojo ir tinkamas mokymas bei profesinis rengimas gynybos pramonės srityje yra labai svarbus sėkmingiems projektams, kurių tikslas – pasiekti technologinį pranašumą. |
| --- | --- |

3.6.

EESRK primena, kad veiksmingi gynybos moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra remiasi kvalifikuota darbo jėga. Plataus užmojo ir tinkamas mokymas bei profesinis rengimas gynybos pramonės srityje yra labai svarbus sėkmingiems projektams, kurių tikslas – pasiekti technologinį pranašumą.

| 3.7. | EESRK norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad esama precedentų, susijusių su sėkmingu bendru karinių pajėgų bendradarbiavimu mokslinių tyrimų ir įsigijimo srityje. „Eurofighter Typhoon“, Meteor raketos, „Horizon“ klasės fregata ir FREMM fregata – tai vos keletas tokių projektų pavyzdžių. |
| --- | --- |

3.7.

EESRK norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad esama precedentų, susijusių su sėkmingu bendru karinių pajėgų bendradarbiavimu mokslinių tyrimų ir įsigijimo srityje. „Eurofighter Typhoon“, Meteor raketos, „Horizon“ klasės fregata ir FREMM fregata – tai vos keletas tokių projektų pavyzdžių.

| 3.8. | EESRK abejoja, kaip valstybės narės, kurios įsipareigoja dalyvauti plėtojimo projekte, gali pateikti įrodymų, kad „galima pagrįstai tikėtis, kad baigus plėtojimo etapą bus rengiami viešieji pirkimai“, atsižvelgiant į tai, kad karinių mokslinių tyrimų srityje yra daug projektų, kurie buvo parengti, bet vėliau valstybės dėl jų taip ir nesurengė viešųjų pirkimų (5). Galimybe bendrai finansuoti ankstyvuoju etapu naujų pajėgumų plėtojimą ES biudžeto lėšomis siekiama mažinti pramonės riziką, tačiau tai galima pasiekti tik tuomet, jei vartotojai įsipareigoja pirkti sėkmingai sukurtus pajėgumus. |
| --- | --- |

3.8.

EESRK abejoja, kaip valstybės narės, kurios įsipareigoja dalyvauti plėtojimo projekte, gali pateikti įrodymų, kad „galima pagrįstai tikėtis, kad baigus plėtojimo etapą bus rengiami viešieji pirkimai“, atsižvelgiant į tai, kad karinių mokslinių tyrimų srityje yra daug projektų, kurie buvo parengti, bet vėliau valstybės dėl jų taip ir nesurengė viešųjų pirkimų (5). Galimybe bendrai finansuoti ankstyvuoju etapu naujų pajėgumų plėtojimą ES biudžeto lėšomis siekiama mažinti pramonės riziką, tačiau tai galima pasiekti tik tuomet, jei vartotojai įsipareigoja pirkti sėkmingai sukurtus pajėgumus.

| 3.9. | Visų 28 valstybių narių karinės išlaidos yra antros pagal dydį pasaulyje. Tačiau, nors visos pagrindinės galingosios valstybės padidino savo išlaidas gynybai, 27 ES valstybių narių išlaidos gynybos srityje 2005–2015 m. laikotarpiu sumažėjo beveik 11 % (6). Tik 4 iš 28 valstybių narių pasiekė NATO tikslą gynybai skirti 2 % BVP. Nacionaliniuose biudžetuose gerokai sumažintos išlaidos gynybos srities moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai. 2006–2013 m. laikotarpiu išlaidos gynybos srities MTTP 27 valstybėse narėse, dalyvaujančiose Europos gynybos agentūros (EGA) veikloje, sumažėjo 27 % (7). |
| --- | --- |

3.9.

Visų 28 valstybių narių karinės išlaidos yra antros pagal dydį pasaulyje. Tačiau, nors visos pagrindinės galingosios valstybės padidino savo išlaidas gynybai, 27 ES valstybių narių išlaidos gynybos srityje 2005–2015 m. laikotarpiu sumažėjo beveik 11 % (6). Tik 4 iš 28 valstybių narių pasiekė NATO tikslą gynybai skirti 2 % BVP. Nacionaliniuose biudžetuose gerokai sumažintos išlaidos gynybos srities moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai. 2006–2013 m. laikotarpiu išlaidos gynybos srities MTTP 27 valstybėse narėse, dalyvaujančiose Europos gynybos agentūros (EGA) veikloje, sumažėjo 27 % (7).

| 3.10. | EESRK mano, kad Jungtinėje Karalystėje įsikūrusių gynybos įmonių problema turi būti sprendžiama kuo anksčiau, atsižvelgiant į jų domėjimąsi Europos plėtojimo programomis ir svarbų Jungtinės Karalystės vaidmenį gynybos srityje. ES yra suinteresuota išsaugoti Jungtinės Karalystės praktinę patirtį. |
| --- | --- |

3.10.

EESRK mano, kad Jungtinėje Karalystėje įsikūrusių gynybos įmonių problema turi būti sprendžiama kuo anksčiau, atsižvelgiant į jų domėjimąsi Europos plėtojimo programomis ir svarbų Jungtinės Karalystės vaidmenį gynybos srityje. ES yra suinteresuota išsaugoti Jungtinės Karalystės praktinę patirtį.

| 3.11. | Nors EK skiria finansavimą mokslinių tyrimų krypčiai, sprendimą dėl pajėgumų įsigijimo ir jo tikslingumo turės priimti valstybės narės. Iš tikrųjų šioje sistemoje mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą vykdo pramonė, kuri taip pat užtikrina gynybos pajėgumų plėtojimą. EESRK mano, kad, EK, be to, kad skiria finansavimą pramonei, turėtų sukurti geresnės komunikacijos tarp visų dydžių pramonės subjektų visose valstybėse narėse sistemą. |
| --- | --- |

3.11.

Nors EK skiria finansavimą mokslinių tyrimų krypčiai, sprendimą dėl pajėgumų įsigijimo ir jo tikslingumo turės priimti valstybės narės. Iš tikrųjų šioje sistemoje mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą vykdo pramonė, kuri taip pat užtikrina gynybos pajėgumų plėtojimą. EESRK mano, kad, EK, be to, kad skiria finansavimą pramonei, turėtų sukurti geresnės komunikacijos tarp visų dydžių pramonės subjektų visose valstybėse narėse sistemą.

4.   Naudos gavėjai – stambūs rinkos dalyviai ir MVĮ

| 4.1. | EESRK laikosi nuomonės, kad valstybės narės ir toliau bus labai svarbios užtikrinant saugumą ir kad nė viena iš dabartinių Europos lygmens iniciatyvų to nepakeis. |
| --- | --- |

4.1.

EESRK laikosi nuomonės, kad valstybės narės ir toliau bus labai svarbios užtikrinant saugumą ir kad nė viena iš dabartinių Europos lygmens iniciatyvų to nepakeis.

| 4.2. | EESRK mano, kad EGF turėtų būti tik konkurencingumu pagrįsta programa, pagal kurią reikalingiausi ir konkurencingiausi projektai būtų finansuojami neatsižvelgiant į geografines ar socialines aplinkybes. Tačiau turi būti imtasi veiksmų siekiant visoms valstybėms narėms užtikrinti vienodas galimybes tuo pasinaudoti ir paskatinti mažesnes bendroves imtis bendrų veiksmų tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje. |
| --- | --- |

4.2.

EESRK mano, kad EGF turėtų būti tik konkurencingumu pagrįsta programa, pagal kurią reikalingiausi ir konkurencingiausi projektai būtų finansuojami neatsižvelgiant į geografines ar socialines aplinkybes. Tačiau turi būti imtasi veiksmų siekiant visoms valstybėms narėms užtikrinti vienodas galimybes tuo pasinaudoti ir paskatinti mažesnes bendroves imtis bendrų veiksmų tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje.

| 4.3. | EESRK laikosi nuomonės, kad MVĮ atlieka itin svarbų vaidmenį mūsų ekonomikoje. Todėl reikia skatinti MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmones, dalyvaujančias gynybos pramonėje. Be to, startuoliai ir mažosios įmonės dažnai būna inovacijų šaltinis pažangiausiose, pavyzdžiui, informacinių ir ryšių technologijų ir kibernetinio saugumo, srityse. EESRK tam tvirtai pritaria ir mano, jog labai svarbu, kad pagrindinis tikslas turėtų būti užtikrinti lygias galimybes visoms MVĮ, neatsižvelgiant į jų kilmės šalį. |
| --- | --- |

4.3.

EESRK laikosi nuomonės, kad MVĮ atlieka itin svarbų vaidmenį mūsų ekonomikoje. Todėl reikia skatinti MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmones, dalyvaujančias gynybos pramonėje. Be to, startuoliai ir mažosios įmonės dažnai būna inovacijų šaltinis pažangiausiose, pavyzdžiui, informacinių ir ryšių technologijų ir kibernetinio saugumo, srityse. EESRK tam tvirtai pritaria ir mano, jog labai svarbu, kad pagrindinis tikslas turėtų būti užtikrinti lygias galimybes visoms MVĮ, neatsižvelgiant į jų kilmės šalį.

| 4.4. | EESRK supranta, kad Europos gynybos fondas buvo įkurtas siekiant remti Europos gynybos pramonės konkurencingumą. Nors Europos Komisija turėtų skatinti integruotą požiūrį į fondo veiklą, jis neturėtų būti naudojamas kaip regioninės plėtros fondas. Tai lemtų pernelyg platų išteklių paskirstymą ir trukdytų veiksmingai kovoti su Europos gynybos sistemų fragmentiškumu. |
| --- | --- |

4.4.

EESRK supranta, kad Europos gynybos fondas buvo įkurtas siekiant remti Europos gynybos pramonės konkurencingumą. Nors Europos Komisija turėtų skatinti integruotą požiūrį į fondo veiklą, jis neturėtų būti naudojamas kaip regioninės plėtros fondas. Tai lemtų pernelyg platų išteklių paskirstymą ir trukdytų veiksmingai kovoti su Europos gynybos sistemų fragmentiškumu.

| 4.5. | Kalbant apie įtrauktį, šis fondas neturėtų būti skirtas tik stambiems rinkos dalyviams. Didelė šio fondo lėšų dalis turėtų būti skirta MVĮ, pavyzdžiui, nustatant mažesnius projektus. EESRK palankiai vertintų tokius mechanizmus kaip, pavyzdžiui, priemokų sistema, kad MVĮ tarpvalstybinis bendradarbiavimas taptų glaudesnis. |
| --- | --- |

4.5.

Kalbant apie įtrauktį, šis fondas neturėtų būti skirtas tik stambiems rinkos dalyviams. Didelė šio fondo lėšų dalis turėtų būti skirta MVĮ, pavyzdžiui, nustatant mažesnius projektus. EESRK palankiai vertintų tokius mechanizmus kaip, pavyzdžiui, priemokų sistema, kad MVĮ tarpvalstybinis bendradarbiavimas taptų glaudesnis.

| 4.6. | EESRK supranta, kokiu pagrindu ES 100 % finansuoja gynybos srities mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, o štai civilinei veiklai taiko tradicinį ES bendro finansavimo principą. Dėl labai riboto vartotojų skaičiaus (daugiausia – nacionalinių gynybos ministerijų) pramonės įmonėms sunku padengti riziką, susijusią su naujo produkto kūrimu labiau nuspėjamoje rinkoje. Konkrečius klausimus, ar kitoje daugiametėje finansinėje programoje būsimasis fondas bus įtrauktas į tą pačią sistemą kaip kiti mokslinių tyrimų fondai, dar reikės aptarti. |
| --- | --- |

4.6.

EESRK supranta, kokiu pagrindu ES 100 % finansuoja gynybos srities mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, o štai civilinei veiklai taiko tradicinį ES bendro finansavimo principą. Dėl labai riboto vartotojų skaičiaus (daugiausia – nacionalinių gynybos ministerijų) pramonės įmonėms sunku padengti riziką, susijusią su naujo produkto kūrimu labiau nuspėjamoje rinkoje. Konkrečius klausimus, ar kitoje daugiametėje finansinėje programoje būsimasis fondas bus įtrauktas į tą pačią sistemą kaip kiti mokslinių tyrimų fondai, dar reikės aptarti.

| 4.7. | Esame tvirtai įsitikinę, kad Europos gynybos fondas bus didelė paskata valstybėms narėms pirkti europietišką produkciją rengiant būsimus viešuosius pirkimus gynybos srityje, ir taip bus užtikrintas ekonominis vystymasis ir išsaugota praktinė patirtis ir pramoninė bazė, būtina pasauliniams kariniams pajėgumams išsaugoti. EESRK pritaria minčiai, kad valstybės narės turėtų įsipareigoti įsigyti technologijų ir pajėgumų, kurie buvo išplėtoti sėkmingai įgyvendinus EGF mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektus. |
| --- | --- |

4.7.

Esame tvirtai įsitikinę, kad Europos gynybos fondas bus didelė paskata valstybėms narėms pirkti europietišką produkciją rengiant būsimus viešuosius pirkimus gynybos srityje, ir taip bus užtikrintas ekonominis vystymasis ir išsaugota praktinė patirtis ir pramoninė bazė, būtina pasauliniams kariniams pajėgumams išsaugoti. EESRK pritaria minčiai, kad valstybės narės turėtų įsipareigoti įsigyti technologijų ir pajėgumų, kurie buvo išplėtoti sėkmingai įgyvendinus EGF mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektus.

5.   Bendras gynybos planavimas ir pagrindinių pajėgumų planas

| 5.1. | EESRK rekomenduoja valstybėms narėms, kartu su Europos Komisija ir EGA, parengti bendrą gynybos planavimo ir pagrindinių pajėgumų planą, kad tiek valstybėms narėms, tiek Europos gynybai būtų nustatyti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bei reikiamų karinių pajėgumų prioritetai. |
| --- | --- |

5.1.

EESRK rekomenduoja valstybėms narėms, kartu su Europos Komisija ir EGA, parengti bendrą gynybos planavimo ir pagrindinių pajėgumų planą, kad tiek valstybėms narėms, tiek Europos gynybai būtų nustatyti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bei reikiamų karinių pajėgumų prioritetai.

| 5.2. | Turėdama labai nedaug patirties tokio pobūdžio programoje (iš esmės vykdytas tik bandomasis projektas ir pradėti parengiamieji veiksmai), Europos Sąjunga savo pasiūlymo nepagrindė aiškiais rodikliais ir neturi aiškaus pagrindinių pajėgumų plano. Šis planas bus parengtas 2018 m. |
| --- | --- |

5.2.

Turėdama labai nedaug patirties tokio pobūdžio programoje (iš esmės vykdytas tik bandomasis projektas ir pradėti parengiamieji veiksmai), Europos Sąjunga savo pasiūlymo nepagrindė aiškiais rodikliais ir neturi aiškaus pagrindinių pajėgumų plano. Šis planas bus parengtas 2018 m.

| 5.3. | Pagrindinių pajėgumų planu turėtų būti užtikrinta, kad ES siektų įgyti strateginį autonomiškumą, ir nustatytos plėtotinos technologijos, kad Europos Sąjunga išlaikytų savo dominuojančią padėtį pagrindinių pajėgumų srityse ir išsivaduotų nuo priklausomybės nuo išorės subjektų. EESRK mano, kad, siekiant sėkmingai įgyvendinti EGF, labai svarbu plėtoti technologijas ir pajėgumus, viršijančius individualius valstybių narių poreikius. |
| --- | --- |

5.3.

Pagrindinių pajėgumų planu turėtų būti užtikrinta, kad ES siektų įgyti strateginį autonomiškumą, ir nustatytos plėtotinos technologijos, kad Europos Sąjunga išlaikytų savo dominuojančią padėtį pagrindinių pajėgumų srityse ir išsivaduotų nuo priklausomybės nuo išorės subjektų. EESRK mano, kad, siekiant sėkmingai įgyvendinti EGF, labai svarbu plėtoti technologijas ir pajėgumus, viršijančius individualius valstybių narių poreikius.

| 5.4. | EESRK tvirtai remia pajėgumais grindžiamą požiūrį į mokslinius tyrimus. Todėl manome, kad visi pagal EGF vykdomi moksliniai tyrimai turi būti sutelkti į pagrindinius pajėgumus, kurių reikia Europai, kad ji galėtų laisvai veikti ir priimti sprendimus. |
| --- | --- |

5.4.

EESRK tvirtai remia pajėgumais grindžiamą požiūrį į mokslinius tyrimus. Todėl manome, kad visi pagal EGF vykdomi moksliniai tyrimai turi būti sutelkti į pagrindinius pajėgumus, kurių reikia Europai, kad ji galėtų laisvai veikti ir priimti sprendimus.

| 5.5. | Technologinis pranašumas yra labai svarbus atsižvelgiant į dabartinę saugumo aplinką. Todėl EESRK mano, kad EGF ir visų pirma Europos gynybos mokslinių tyrimų programa turi užtikrinti, kad Europa ir toliau pirmautų karinių mokslinių tyrimų srityje. Šiuo požiūriu būtų labai naudinga skirti išteklių technologijų parodomiesiems pavyzdžiams, kuriais galėtų remtis būsimos bendros programos. |
| --- | --- |

5.5.

Technologinis pranašumas yra labai svarbus atsižvelgiant į dabartinę saugumo aplinką. Todėl EESRK mano, kad EGF ir visų pirma Europos gynybos mokslinių tyrimų programa turi užtikrinti, kad Europa ir toliau pirmautų karinių mokslinių tyrimų srityje. Šiuo požiūriu būtų labai naudinga skirti išteklių technologijų parodomiesiems pavyzdžiams, kuriais galėtų remtis būsimos bendros programos.

| 5.6. | EESRK laikosi nuomonės, kad, rengiant pagrindinių pajėgumų plėtojimo planą, reikia suplanuoti visą technologijų srities gyvavimo ciklą ir į jį atsižvelgti. Be to, moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra ir pajėgumų plėtojimas turi būti planuojami ir koordinuojami ES bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir atsižvelgiant į mūsų NATO partnerystės įsipareigojimus. |
| --- | --- |

5.6.

EESRK laikosi nuomonės, kad, rengiant pagrindinių pajėgumų plėtojimo planą, reikia suplanuoti visą technologijų srities gyvavimo ciklą ir į jį atsižvelgti. Be to, moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra ir pajėgumų plėtojimas turi būti planuojami ir koordinuojami ES bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir atsižvelgiant į mūsų NATO partnerystės įsipareigojimus.

6.   Investicijų sritys ir finansavimo programos

| 6.1. | Europos Komisija siūlo plataus užmojo finansavimą abiem Europos gynybos fondo finansavimo kryptims:






  — | 2017–2020 m. 90 mln. EUR parengiamiesiems veiksmams, |
| --- | --- | --- |

6.1.

Europos Komisija siūlo plataus užmojo finansavimą abiem Europos gynybos fondo finansavimo kryptims:

—

2017–2020 m. 90 mln. EUR parengiamiesiems veiksmams,

| — | 500 mln. EUR per metus Europos gynybos mokslinių tyrimų programai, |
| --- | --- |

—

500 mln. EUR per metus Europos gynybos mokslinių tyrimų programai,

| — | 2019 m. ir 2020 m. 500 mln. EUR Europos gynybos pramonės plėtros programai, |
| --- | --- |

—

2019 m. ir 2020 m. 500 mln. EUR Europos gynybos pramonės plėtros programai,

| — | nuo 2021 m., prasidėjus naujai daugiametei finansinei programai – 1 mlrd. EUR per metus. |
| --- | --- |

—

nuo 2021 m., prasidėjus naujai daugiametei finansinei programai – 1 mlrd. EUR per metus.

| 6.2. | EESRK laikosi nuomonės, kad investicijos turi būti nukreiptos į ES gynybai itin svarbias technologijas, kurių požiūriu esame arba tampame priklausomi nuo išorės tiekėjų. Be to, EESRK mano, kad pirmiausia dėmesys turi būti skiriamas technologijoms, nuo kurių priklausytų ES galimybės įgyti pagrindinį technologinį pranašumą įvairiose srityse. |
| --- | --- |

6.2.

EESRK laikosi nuomonės, kad investicijos turi būti nukreiptos į ES gynybai itin svarbias technologijas, kurių požiūriu esame arba tampame priklausomi nuo išorės tiekėjų. Be to, EESRK mano, kad pirmiausia dėmesys turi būti skiriamas technologijoms, nuo kurių priklausytų ES galimybės įgyti pagrindinį technologinį pranašumą įvairiose srityse.

| 6.3. | EESRK pritaria pasiūlymui skirti atskirą finansavimą šioms dviem finansavimo kryptims: ES finansavimas mokslinių tyrimų krypčiai ir valstybių narių biudžetai pajėgumų krypčiai. EESRK jau išdėstė savo nuomonę, kad „kol Sąjunga neturi savų kintamų pajamų, ginkluotųjų karinių pajėgų karinių pajėgumų pirkimas išlieka valstybių narių atsakomybės sritis. [...] EESRK pabrėžia, kad remiantis Europos Sąjungos sutarties 41 straipsniu, ES biudžetas negali būti naudojamas karinėms operacijoms finansuoti. Be to, šio principo nepaisymas prieštarautų atskirų valstybių narių turimai konkrečiai saugumo ir gynybos politikai (Europos Sąjungos sutarties 42 straipsnio 1 dalis)“ (8). |
| --- | --- |

6.3.

EESRK pritaria pasiūlymui skirti atskirą finansavimą šioms dviem finansavimo kryptims: ES finansavimas mokslinių tyrimų krypčiai ir valstybių narių biudžetai pajėgumų krypčiai. EESRK jau išdėstė savo nuomonę, kad „kol Sąjunga neturi savų kintamų pajamų, ginkluotųjų karinių pajėgų karinių pajėgumų pirkimas išlieka valstybių narių atsakomybės sritis. [...] EESRK pabrėžia, kad remiantis Europos Sąjungos sutarties 41 straipsniu, ES biudžetas negali būti naudojamas karinėms operacijoms finansuoti. Be to, šio principo nepaisymas prieštarautų atskirų valstybių narių turimai konkrečiai saugumo ir gynybos politikai (Europos Sąjungos sutarties 42 straipsnio 1 dalis)“ (8).

| 6.4. | EESRK rekomenduoja, kad EGF būtų naudojamas kaip finansinė priemonė, skirta remti pajėgumų plėtojimą tose srityse, kuriose Europos gynybos pramonė šiuo metu yra priklausoma nuo išorės šaltinių. Jeigu Europa plėtos šiuos pajėgumus, atsiras daugiau strateginių galimybių, kartu sektorius bus praturtintas vertingomis žiniomis, technologijomis ir bus kuriamos darbo vietos. |
| --- | --- |

6.4.

EESRK rekomenduoja, kad EGF būtų naudojamas kaip finansinė priemonė, skirta remti pajėgumų plėtojimą tose srityse, kuriose Europos gynybos pramonė šiuo metu yra priklausoma nuo išorės šaltinių. Jeigu Europa plėtos šiuos pajėgumus, atsiras daugiau strateginių galimybių, kartu sektorius bus praturtintas vertingomis žiniomis, technologijomis ir bus kuriamos darbo vietos.

| 6.5. | EESRK mano, kad Europos gynybos fondo siūlomas mokslinių tyrimų krypties finansavimo lygis suteiks plačių galimybių skatinti novatoriškus mokslinius tyrimus. Taip ES taps ketvirta didžiausia gynybos srities mokslinių tyrimų finansuotoja Europoje, tačiau šis finansavimas neturėtų būti vykdomas kitų svarbių Europos vystymosi projektų sąskaita. |
| --- | --- |

6.5.

EESRK mano, kad Europos gynybos fondo siūlomas mokslinių tyrimų krypties finansavimo lygis suteiks plačių galimybių skatinti novatoriškus mokslinius tyrimus. Taip ES taps ketvirta didžiausia gynybos srities mokslinių tyrimų finansuotoja Europoje, tačiau šis finansavimas neturėtų būti vykdomas kitų svarbių Europos vystymosi projektų sąskaita.

| 6.6. | EESRK mano, kad labai svarbu parengti EGF finansavimo programas siekiant užtikrinti visapusišką pramonės įmonių įsipareigojimą ir paskatinti kurti gamybos konsorciumus, apimančius kuo daugiau valstybių narių. Finansavimo programos negali būti tokios pačios kaip kituose veiklos sektoriuose, atsižvelgiant į gynybos sektoriaus specifiką ir įmonių ar valstybių narių įtarumą ir baimę keistis žiniomis. |
| --- | --- |

6.6.

EESRK mano, kad labai svarbu parengti EGF finansavimo programas siekiant užtikrinti visapusišką pramonės įmonių įsipareigojimą ir paskatinti kurti gamybos konsorciumus, apimančius kuo daugiau valstybių narių. Finansavimo programos negali būti tokios pačios kaip kituose veiklos sektoriuose, atsižvelgiant į gynybos sektoriaus specifiką ir įmonių ar valstybių narių įtarumą ir baimę keistis žiniomis.

7.   Valdymas

| 7.1. | Iš Europos Komisijos pasiūlymo neaišku, kokia bus EGF valdymo forma. EESRK nuomone, tai reikėtų nedelsiant aiškiai nustatyti įtraukiant Europos Sąjungą, Europos gynybos agentūrą ir valstybes nares, taip pat pramonę. |
| --- | --- |

7.1.

Iš Europos Komisijos pasiūlymo neaišku, kokia bus EGF valdymo forma. EESRK nuomone, tai reikėtų nedelsiant aiškiai nustatyti įtraukiant Europos Sąjungą, Europos gynybos agentūrą ir valstybes nares, taip pat pramonę.

| 7.2. | EESRK mano, kad turėtų aktyviau vykti valstybių narių diskusijos, kad būtų pasiektas susitarimas dėl EGF valdymo modelio, atsižvelgiant į abi finansavimo kryptis ir kitą daugiametę finansinę programą. Nors jis pristatomas kaip dar viena mokslinių tyrimų ir plėtros programa, EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad gynybos sektorius yra unikalus ir turi tam tikrų ypatumų, kuriems reikėtų nustatyti kitokias, tačiau aiškias taisykles. Dėl šių taisyklių turi būti susitarta kuo greičiau. |
| --- | --- |

7.2.

EESRK mano, kad turėtų aktyviau vykti valstybių narių diskusijos, kad būtų pasiektas susitarimas dėl EGF valdymo modelio, atsižvelgiant į abi finansavimo kryptis ir kitą daugiametę finansinę programą. Nors jis pristatomas kaip dar viena mokslinių tyrimų ir plėtros programa, EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad gynybos sektorius yra unikalus ir turi tam tikrų ypatumų, kuriems reikėtų nustatyti kitokias, tačiau aiškias taisykles. Dėl šių taisyklių turi būti susitarta kuo greičiau.

| 7.3. | EESRK taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad abi investavimo kryptys turėtų būti glaudžiai derinamos su kitomis nacionalinėmis ir tarptautinėmis programomis, kuriose valstybės narės dalyvauja. |
| --- | --- |

7.3.

EESRK taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad abi investavimo kryptys turėtų būti glaudžiai derinamos su kitomis nacionalinėmis ir tarptautinėmis programomis, kuriose valstybės narės dalyvauja.

| 7.4. | Nors trijų bendrovių iš dviejų valstybių narių kriterijus šiuo metu atrodo tinkamas, EESRK mano, kad, kai programa pereis į brandesnį etapą, turėtų būti nustatytas mažiausiai trijų šalių reikalavimas, kad būtų skatinama didesnė valstybių narių tarpusavio sąveika. |
| --- | --- |

7.4.

Nors trijų bendrovių iš dviejų valstybių narių kriterijus šiuo metu atrodo tinkamas, EESRK mano, kad, kai programa pereis į brandesnį etapą, turėtų būti nustatytas mažiausiai trijų šalių reikalavimas, kad būtų skatinama didesnė valstybių narių tarpusavio sąveika.

| 7.5. | Iš Europos gynybos fondo pagal mokslinių tyrimų ar pajėgumų kryptį finansuojami projektai gauna ir valstybės lėšų. EK turėtų užtikrinti, kad viešųjų pirkimų procese būtų atrenkami tik konkurencingiausi projektai, kartu, remiantis objektyviais kriterijais, atsižvelgiant į aukštus socialinius ir aplinkosauginius standartus. |
| --- | --- |

7.5.

Iš Europos gynybos fondo pagal mokslinių tyrimų ar pajėgumų kryptį finansuojami projektai gauna ir valstybės lėšų. EK turėtų užtikrinti, kad viešųjų pirkimų procese būtų atrenkami tik konkurencingiausi projektai, kartu, remiantis objektyviais kriterijais, atsižvelgiant į aukštus socialinius ir aplinkosauginius standartus.

| 7.6. | EESRK yra susirūpinęs, kad pernelyg didelė biurokratinė našta trukdys praktiškai įgyvendinti EGF ir rekomenduoja, EGF besivystant, toliau analizuoti galimybes šioje srityje. |
| --- | --- |

7.6.

EESRK yra susirūpinęs, kad pernelyg didelė biurokratinė našta trukdys praktiškai įgyvendinti EGF ir rekomenduoja, EGF besivystant, toliau analizuoti galimybes šioje srityje.

| 7.7. | EESRK, kaip Europos organizuotai pilietinei visuomenei atstovaujantis organas, pabrėžia, kad yra pasirengęs dalyvauti konsultacijose dėl EGF įgyvendinimo ir visų klausimų, susijusių su naujos Europos gynybos politikos ekonominiais, socialiniais ir mokslinių tyrimų aspektais. |
| --- | --- |

7.7.

EESRK, kaip Europos organizuotai pilietinei visuomenei atstovaujantis organas, pabrėžia, kad yra pasirengęs dalyvauti konsultacijose dėl EGF įgyvendinimo ir visų klausimų, susijusių su naujos Europos gynybos politikos ekonominiais, socialiniais ir mokslinių tyrimų aspektais.

8.   Standartizacija

| 8.1. | EESRK mano, kad bendros programos, kuriose daugiausia dėmesio skiriama abipusiai pripažįstamiems poreikiams, ne tik sumažins nereikalingų sistemų skaičių, bet ir paskatins aktyviau standartizuoti posistemes ir logistiką. |
| --- | --- |

8.1.

EESRK mano, kad bendros programos, kuriose daugiausia dėmesio skiriama abipusiai pripažįstamiems poreikiams, ne tik sumažins nereikalingų sistemų skaičių, bet ir paskatins aktyviau standartizuoti posistemes ir logistiką.

| 8.2. | Kalbant apie lyginamuosius indeksus, svarbu atsižvelgti į pasaulinį kontekstą, t. y. ne tik į valstybių narių nacionalines mokslinių tyrimų programas, bet ir į mūsų NATO partnerių veiksmus visose srityse. |
| --- | --- |

8.2.

Kalbant apie lyginamuosius indeksus, svarbu atsižvelgti į pasaulinį kontekstą, t. y. ne tik į valstybių narių nacionalines mokslinių tyrimų programas, bet ir į mūsų NATO partnerių veiksmus visose srityse.

| 8.3. | EESRK primygtinai rekomenduoja Komisijai, kartu su Europos gynybos agentūra ir valstybėmis narėmis, apibrėžti bendro vystymosi prioritetines sritis. Tai galima pasiekti tik susitarus dėl bendros poreikių apibrėžties ir aktyvesnio standartizavimo. |
| --- | --- |

8.3.

EESRK primygtinai rekomenduoja Komisijai, kartu su Europos gynybos agentūra ir valstybėmis narėmis, apibrėžti bendro vystymosi prioritetines sritis. Tai galima pasiekti tik susitarus dėl bendros poreikių apibrėžties ir aktyvesnio standartizavimo.

| 8.4. | Šio fondo tikslas – padidinti nacionalinių išlaidų gynybai veiksmingumą ir racionalumą, o ne jas pakeisti. Tai bus pasiekta tik tuomet, jei EGF įrodys savo pridėtinę vertę įgyvendinant projektus, kurių pavienės valstybės narės nebūtų galėjusios įgyvendinti veiksmingiau ir mažesnėmis sąnaudomis. Fondas turėtų būti paskata glaudesniam bendradarbiavimui. Tik taip pavyks išvengti skirtingų ginklų sistemų gausėjimo. |
| --- | --- |

8.4.

Šio fondo tikslas – padidinti nacionalinių išlaidų gynybai veiksmingumą ir racionalumą, o ne jas pakeisti. Tai bus pasiekta tik tuomet, jei EGF įrodys savo pridėtinę vertę įgyvendinant projektus, kurių pavienės valstybės narės nebūtų galėjusios įgyvendinti veiksmingiau ir mažesnėmis sąnaudomis. Fondas turėtų būti paskata glaudesniam bendradarbiavimui. Tik taip pavyks išvengti skirtingų ginklų sistemų gausėjimo.

| 8.5. | EESRK išreiškia savo paramą bendrų standartų (9) kūrimui stengiantis nedubliuoti esamų, ypač NATO, standartų. Nustatyta, kad Europoje egzistuoja 178 skirtingos ginklų sistemos, todėl vienas iš mokslinių tyrimų prioritetų būtų nustatyti bendrus Europos standartus ir sąsajas, siekiant kuo labiau susieti esamas ir parengti būsimas sistemas. Laikydamosi tokių standartų, valstybės narės galėtų kurti tokias sistemas, kurias įmanoma suderinti Europos lygiu. |
| --- | --- |

8.5.

EESRK išreiškia savo paramą bendrų standartų (9) kūrimui stengiantis nedubliuoti esamų, ypač NATO, standartų. Nustatyta, kad Europoje egzistuoja 178 skirtingos ginklų sistemos, todėl vienas iš mokslinių tyrimų prioritetų būtų nustatyti bendrus Europos standartus ir sąsajas, siekiant kuo labiau susieti esamas ir parengti būsimas sistemas. Laikydamosi tokių standartų, valstybės narės galėtų kurti tokias sistemas, kurias įmanoma suderinti Europos lygiu.

| 8.6. | Standartų klausimas ypač svarbus posistemėms. Kuriant naujus produktus, be abejonės, bus nustatytas Europos lygmens standartas, tačiau esamos posistemės, kurios galėtų būti įtrauktos į šiuos produktus, tam tikru mastu taip pat turėtų būti grindžiamos bendrais standartais. EESRK mano, kad tai sustiprintų tarpusavio sąveiką, todėl mažėtų ginklų sistemų susiskaidymas. |
| --- | --- |

8.6.

Standartų klausimas ypač svarbus posistemėms. Kuriant naujus produktus, be abejonės, bus nustatytas Europos lygmens standartas, tačiau esamos posistemės, kurios galėtų būti įtrauktos į šiuos produktus, tam tikru mastu taip pat turėtų būti grindžiamos bendrais standartais. EESRK mano, kad tai sustiprintų tarpusavio sąveiką, todėl mažėtų ginklų sistemų susiskaidymas.

Briuselis, 2017 m. gruodžio 7 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Georges DASSIS

---

(1)  Europos Parlamento tyrimas, „ES gynybos srities mokslinių tyrimų ateitis“, 2016 m. http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/535003/EXPO_STU(2016)535003_EN.pdf.

1

(2)  COM(2016) 950 final

2

https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/com_2016_950_f1_communication_from_commission_to_inst_en_v5_p1_869631.pdf.

(3)  OL C 288, 2017 8 31, p. 62.

3

(4)  Europos gynyba. Argumentai už aktyvesnį ES šalių bendradarbiavimą saugumo ir gynybos srityje https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/defending-europe-factsheet_en.pdf.

4

Europos gynyba. Argumentai už aktyvesnį ES šalių bendradarbiavimą saugumo ir gynybos srityje

(5)  Vienas iš pavyzdžių gali būti „Northrop Grumman X-47B“, kuris buvo sukurtas JAV kariniam jūrų laivynui. Nepaisant programos pradinės sėkmės ir bandomųjų skrydžių, JAV karinis jūrų laivynas nusprendė, kad ji pernelyg brangi ir nepakankamai nepastebima ir galiausiai jos buvo atsisakyta, o bendros programos išlaidos siekė 813 mln. JAV dolerių.

5

(6)  Stokholmo tarptautinio taikos tyrimų instituto 2005–2015 m. karinių išlaidų duomenų bazė https://www.sipri.org/databases/milex.

6

(7)  COM(2016) 950 final

7

https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/com_2016_950_f1_communication_from_commission_to_inst_en_v5_p1_869631.pdf.

(8)  OL C 288, 2017 8 31, p. 62.

8

(9)  OL C 288, 2017 8 31, p. 62.

9

---

| 11.4.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 129/65 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 129/65

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl 2017 m. balandžio 28 d. Komisijos komunikato „Komisijos pranešimas dėl teisės kreiptis į teismą aplinkosaugos klausimais“

(C(2017) 2616 final)

(2018/C 129/10)

| Pranešėjas | Cillian LOHAN |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Brian CURTIS |

Pranešėjas

Cillian LOHAN

Bendrapranešėjis

Brian CURTIS

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2017 5 31 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2017 4 25 |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2017 11 21 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2017 12 7 |
| Plenarinė sesija Nr. | 530 |
| Balsavimo rezultatai
  (už/prieš/susilaikė) | 171 / 5 /2 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2017 5 31

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2017 4 25

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2017 11 21

Priimta plenarinėje sesijoje

2017 12 7

Plenarinė sesija Nr.

530

Balsavimo rezultatai

(už/prieš/susilaikė)

171 / 5 /2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina šį aiškinamąjį komunikatą, kuriame pateikiama vertinga ES Teisingumo Teismo praktikos, susijusios su teise kreiptis į teismą nacionaliniu lygmeniu aplinkosaugos klausimais, apžvalga iki komunikato paskelbimo dienos.
  Jeigu
  bus užtikrinta veiksminga šios apžvalgos sklaida, ji suteiks papildomos naudos užtikrindama didesnį tikrumą ir aiškumą nacionalinių teismų ir administracinių įstaigų sprendimus priimantiems asmenims, taip pat įmonėms ir piliečiams. |
| --- | --- |

1.1.

EESRK palankiai vertina šį aiškinamąjį komunikatą, kuriame pateikiama vertinga ES Teisingumo Teismo praktikos, susijusios su teise kreiptis į teismą nacionaliniu lygmeniu aplinkosaugos klausimais, apžvalga iki komunikato paskelbimo dienos.
  Jeigu
  bus užtikrinta veiksminga šios apžvalgos sklaida, ji suteiks papildomos naudos užtikrindama didesnį tikrumą ir aiškumą nacionalinių teismų ir administracinių įstaigų sprendimus priimantiems asmenims, taip pat įmonėms ir piliečiams.

| 1.2. | EESRK pripažįsta, kad nuoseklus teisės kreiptis į teismą taikymas visoje ES yra esminis veiksnys, kuriuo grindžiama bendroji rinka ir nuoseklus ES teisėje numatytų teisių įgyvendinimas Sąjungoje, ir jis suteikia būtiną aiškumą bei tikrumą rinkoms ir investuotojams. |
| --- | --- |

1.2.

EESRK pripažįsta, kad nuoseklus teisės kreiptis į teismą taikymas visoje ES yra esminis veiksnys, kuriuo grindžiama bendroji rinka ir nuoseklus ES teisėje numatytų teisių įgyvendinimas Sąjungoje, ir jis suteikia būtiną aiškumą bei tikrumą rinkoms ir investuotojams.

| 1.3. | EESRK ragina šį komunikatu žengtą pagirtiną žingsnį dėl teisės kreiptis į teismą papildyti visaapimančiais ir privalomais ES teisės aktais, kurie yra būtini siekiant nuoseklaus ir visiško teisės kreiptis į teismą taikymo visoje Sąjungoje. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente (1) įvertinta, kad privalomas ES teisės aktas yra geriausias sprendimas. EESRK taip pat pripažįsta Jan Darpö pranešime (2), kurį užsakė Europos Komisija, šiuo klausimu išdėstytą analizę ir rekomendacijas. Valstybės narės turi remti tokius tikslus ir netrukdyti juos įgyvendinti. |
| --- | --- |

1.3.

EESRK ragina šį komunikatu žengtą pagirtiną žingsnį dėl teisės kreiptis į teismą papildyti visaapimančiais ir privalomais ES teisės aktais, kurie yra būtini siekiant nuoseklaus ir visiško teisės kreiptis į teismą taikymo visoje Sąjungoje. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente (1) įvertinta, kad privalomas ES teisės aktas yra geriausias sprendimas. EESRK taip pat pripažįsta Jan Darpö pranešime (2), kurį užsakė Europos Komisija, šiuo klausimu išdėstytą analizę ir rekomendacijas. Valstybės narės turi remti tokius tikslus ir netrukdyti juos įgyvendinti.

| 1.4. | Kad šis komunikatas darytų tikrą poveikį, jį reikia papildyti valstybių narių lygmens mokymo ir švietimo programomis, skirtomis tikslinei auditorijai, ypač teisminėms institucijoms, administracinės peržiūros įstaigoms ir piliečiams. |
| --- | --- |

1.4.

Kad šis komunikatas darytų tikrą poveikį, jį reikia papildyti valstybių narių lygmens mokymo ir švietimo programomis, skirtomis tikslinei auditorijai, ypač teisminėms institucijoms, administracinės peržiūros įstaigoms ir piliečiams.

| 1.5. | Komisija turi prioritetine tvarka skirti pakankamai išteklių ir finansavimą tokiems planams veiksmingai paremti; tai turi daryti ir valstybės narės. |
| --- | --- |

1.5.

Komisija turi prioritetine tvarka skirti pakankamai išteklių ir finansavimą tokiems planams veiksmingai paremti; tai turi daryti ir valstybės narės.

| 1.6. | Komunikate nesiekiama viršenybės nacionalinės jurisdikcijos atžvilgiu, jame išdėstomi Teisingumo Teismo sprendimai ir išaiškinimai, kurie yra privalomi esminiai reikalavimai. Ši tezė ir reikalavimas, kad neturėtų būti taikomos jokios nukrypti leidžiančios nuostatos ar grįžtama prie ankstesnės praktikos, turėtų būti nurodomi būsimose komunikato versijose. |
| --- | --- |

1.6.

Komunikate nesiekiama viršenybės nacionalinės jurisdikcijos atžvilgiu, jame išdėstomi Teisingumo Teismo sprendimai ir išaiškinimai, kurie yra privalomi esminiai reikalavimai. Ši tezė ir reikalavimas, kad neturėtų būti taikomos jokios nukrypti leidžiančios nuostatos ar grįžtama prie ankstesnės praktikos, turėtų būti nurodomi būsimose komunikato versijose.

| 1.7. | Šis aiškinamasis pranešimas turi būti nuolat atnaujinamas. Siekiant užtikrinti tikslumo ir aktualumo išlaikymą, itin svarbu laiku atnaujinti turinį ir pateikti naują informaciją tikslinei auditorijai, kad būtų atspindėti Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikos pokyčiai. Reikėtų išnagrinėti galimybę sukurti dinamišką ir atnaujinamą priemonę, skirtą pilietinei visuomenei, viešojo administravimo įstaigoms ir teisminėms institucijoms. |
| --- | --- |

1.7.

Šis aiškinamasis pranešimas turi būti nuolat atnaujinamas. Siekiant užtikrinti tikslumo ir aktualumo išlaikymą, itin svarbu laiku atnaujinti turinį ir pateikti naują informaciją tikslinei auditorijai, kad būtų atspindėti Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikos pokyčiai. Reikėtų išnagrinėti galimybę sukurti dinamišką ir atnaujinamą priemonę, skirtą pilietinei visuomenei, viešojo administravimo įstaigoms ir teisminėms institucijoms.

| 1.8. | Be to, reikėtų prioritetine tvarka išnagrinėti ekspertų bendruomenių pateiktą grįžtamąją informaciją ir valstybėms narėms skirto komunikato spragas ir trūkumus, be kita ko, apsvarstyti, kokių veiksmų imtis dėl sričių, kuriose esama dabartinės Teismo praktikos spragų. |
| --- | --- |

1.8.

Be to, reikėtų prioritetine tvarka išnagrinėti ekspertų bendruomenių pateiktą grįžtamąją informaciją ir valstybėms narėms skirto komunikato spragas ir trūkumus, be kita ko, apsvarstyti, kokių veiksmų imtis dėl sričių, kuriose esama dabartinės Teismo praktikos spragų.

| 1.9. | Reikia parengti ir nuolat atnaujinti nepriklausomą, objektyvų, išsamų ir atnaujinamą bazinį vertinimą, atspindintį tiek teigiamus pokyčius, tiek problemas kreipiantis į teismą valstybių narių lygmeniu, ir visus Orhuso konvencijos 9 straipsnio elementus. |
| --- | --- |

1.9.

Reikia parengti ir nuolat atnaujinti nepriklausomą, objektyvų, išsamų ir atnaujinamą bazinį vertinimą, atspindintį tiek teigiamus pokyčius, tiek problemas kreipiantis į teismą valstybių narių lygmeniu, ir visus Orhuso konvencijos 9 straipsnio elementus.

| 1.10. | Atsižvelgiant į prašymų priimti prejudicinį sprendimą svarbą užtikrinant ES teisės nuoseklumą šioje srityje (3), Komisija turėtų atlikti visapusišką tyrimą ir pateikti ataskaitą dėl tos nuostatos taikymo ir laikymosi visose valstybėse narėse ir išnagrinėti bei šalinti visas kliūtis jos taikymui. |
| --- | --- |

1.10.

Atsižvelgiant į prašymų priimti prejudicinį sprendimą svarbą užtikrinant ES teisės nuoseklumą šioje srityje (3), Komisija turėtų atlikti visapusišką tyrimą ir pateikti ataskaitą dėl tos nuostatos taikymo ir laikymosi visose valstybėse narėse ir išnagrinėti bei šalinti visas kliūtis jos taikymui.

| 1.11. | Atsižvelgiant į tai, kad aplinkos gynėjai visame pasaulyje yra bauginami ir persekiojami, ES turėtų imtis vadovaujamo vaidmens sudarant palankesnes sąlygas kreiptis į teismą. |
| --- | --- |

1.11.

Atsižvelgiant į tai, kad aplinkos gynėjai visame pasaulyje yra bauginami ir persekiojami, ES turėtų imtis vadovaujamo vaidmens sudarant palankesnes sąlygas kreiptis į teismą.

| 1.12. | EESRK pabrėžia šio aiškinamojo komunikato ribotumą, nes į jį nebuvo įtrauktos nepriklausomo Atitikties Orhuso konvencijai komiteto išvados. Šio svarbaus ir naudingo darbo visuma būtų galima papildyti Komisijos komunikatą ir suteikti paramos sprendimų priėmėjams ir piliečiams kreipiantis į teismą; į jį reikėtų pateikti nuorodą. |
| --- | --- |

1.12.

EESRK pabrėžia šio aiškinamojo komunikato ribotumą, nes į jį nebuvo įtrauktos nepriklausomo Atitikties Orhuso konvencijai komiteto išvados. Šio svarbaus ir naudingo darbo visuma būtų galima papildyti Komisijos komunikatą ir suteikti paramos sprendimų priėmėjams ir piliečiams kreipiantis į teismą; į jį reikėtų pateikti nuorodą.

| 1.13. | EESRK remia Orhuso konvenciją ir visapusišką jos įgyvendinimą iš ES pusės ir ES viduje. Todėl labai svarbu, kad šalių skiriamo nepriklausomo Atitikties Orhuso konvencijai komiteto išvadoms dėl atitikties šalys visiškai pritartų. |
| --- | --- |

1.13.

EESRK remia Orhuso konvenciją ir visapusišką jos įgyvendinimą iš ES pusės ir ES viduje. Todėl labai svarbu, kad šalių skiriamo nepriklausomo Atitikties Orhuso konvencijai komiteto išvadoms dėl atitikties šalys visiškai pritartų.

| 1.14. | EESRK pripažįsta klausimo, susijusio su Atitikties Orhuso konvencijai komiteto neseniai nustatyta neatitiktimi dėl teisės kreiptis į teismą ES institucijose, keblumą. EESRK primygtinai ragina ES laikotarpiu iki kito šalių susitikimo skubiai ir konstruktyviai imtis veiksmų šiuo klausimu. Visų pirma, bus svarbu, bendradarbiaujant su aplinkos srities NVO ir plačiąja pilietine visuomene, pirmenybę teikti plataus masto ir ryžtingam požiūriui į tai, kokiais būdais ir kuriose srityse ES gali geriau įgyvendinti konvenciją ir geriau užtikrinti teisę kreiptis į teismą ES institucijose ir iš jų pusės. Be to, reikėtų apsvarstyti ir lygiagretų bei papildantį teisės kreiptis į teismą įgyvendinimo ES institucijose ir iš jų pusės būdą ir susijusias rekomendacijas bei įgyvendinimo priemones. |
| --- | --- |

1.14.

EESRK pripažįsta klausimo, susijusio su Atitikties Orhuso konvencijai komiteto neseniai nustatyta neatitiktimi dėl teisės kreiptis į teismą ES institucijose, keblumą. EESRK primygtinai ragina ES laikotarpiu iki kito šalių susitikimo skubiai ir konstruktyviai imtis veiksmų šiuo klausimu. Visų pirma, bus svarbu, bendradarbiaujant su aplinkos srities NVO ir plačiąja pilietine visuomene, pirmenybę teikti plataus masto ir ryžtingam požiūriui į tai, kokiais būdais ir kuriose srityse ES gali geriau įgyvendinti konvenciją ir geriau užtikrinti teisę kreiptis į teismą ES institucijose ir iš jų pusės. Be to, reikėtų apsvarstyti ir lygiagretų bei papildantį teisės kreiptis į teismą įgyvendinimo ES institucijose ir iš jų pusės būdą ir susijusias rekomendacijas bei įgyvendinimo priemones.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | Komisijos paskelbtas dokumentas yra aiškinamasis pranešimas. Jame apžvelgiama dabartinė ES Teisingumo Teismo (ESTT) praktika, susijusi su teise kreiptis į teismą nacionaliniu lygmeniu su aplinka susijusių bylų atvejais. Tai išsami teisinė analizė, išaiškinanti tam tikrus teisinius ir procedūrinius reikalavimus ir standartus, susijusius su aplinkosaugos bylomis. Aptariamos teisių gynimo priemonių, išlaidų, savalaikiškumo, terminų, apimties, teisės pareikšti ieškinį, veiksmingumo ir kitos temos. |
| --- | --- |

2.1.

Komisijos paskelbtas dokumentas yra aiškinamasis pranešimas. Jame apžvelgiama dabartinė ES Teisingumo Teismo (ESTT) praktika, susijusi su teise kreiptis į teismą nacionaliniu lygmeniu su aplinka susijusių bylų atvejais. Tai išsami teisinė analizė, išaiškinanti tam tikrus teisinius ir procedūrinius reikalavimus ir standartus, susijusius su aplinkosaugos bylomis. Aptariamos teisių gynimo priemonių, išlaidų, savalaikiškumo, terminų, apimties, teisės pareikšti ieškinį, veiksmingumo ir kitos temos.

| 2.2. | Komunikato tikslas – suteikti „aiškumo“ ir „pamatinį šaltinį“ šiems subjektams: nacionalinėms valdžios institucijoms, nacionaliniams teismams ir fiziniams asmenims bei NVO, kurie dalyvauja ginant viešąjį interesą, taip pat „ekonominės veiklos vykdytojams, kurie taip pat yra suinteresuoti, kad teisės taikymas būtų nuspėjamas“ (A9 punktas). 8 punkte išdėstomos su šiuo tikslu susijusios aplinkybės, išvardijant problemas, kurias patiria tokie subjektai, įskaitant (sąrašas nebaigtinis) įmones, MVĮ, fizinius asmenis, NVO ir visuomenę, dėl problemų, susijusių su teisės kreiptis į teismą įgyvendinimu valstybėse narėse. |
| --- | --- |

2.2.

Komunikato tikslas – suteikti „aiškumo“ ir „pamatinį šaltinį“ šiems subjektams: nacionalinėms valdžios institucijoms, nacionaliniams teismams ir fiziniams asmenims bei NVO, kurie dalyvauja ginant viešąjį interesą, taip pat „ekonominės veiklos vykdytojams, kurie taip pat yra suinteresuoti, kad teisės taikymas būtų nuspėjamas“ (A9 punktas). 8 punkte išdėstomos su šiuo tikslu susijusios aplinkybės, išvardijant problemas, kurias patiria tokie subjektai, įskaitant (sąrašas nebaigtinis) įmones, MVĮ, fizinius asmenis, NVO ir visuomenę, dėl problemų, susijusių su teisės kreiptis į teismą įgyvendinimu valstybėse narėse.

| 2.3. | Komunikate taip pat pabrėžiama aplinkos, kaip „mūsų gyvybės palaikymo sistemos“, svarba ir nurodoma, kad jos išsaugojimas, apsauga ir gerinimas yra „bendra Europos masto vertybė“. |
| --- | --- |

2.3.

Komunikate taip pat pabrėžiama aplinkos, kaip „mūsų gyvybės palaikymo sistemos“, svarba ir nurodoma, kad jos išsaugojimas, apsauga ir gerinimas yra „bendra Europos masto vertybė“.

| 2.4. | Jame pateikiamas platus ES teisės kreiptis į teismą kontekstas, paminint Sutartis ir veiksmingos teisminės gynybos principą, taip pat Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnį ir Žmogaus teisių konvenciją dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (Orhuso konvenciją). ES ir jos 28 valstybės narės yra vienos iš 47 konvencijos šalių, kartu su kitomis Europos ir Vidurinės Azijos valstybėmis. |
| --- | --- |

2.4.

Jame pateikiamas platus ES teisės kreiptis į teismą kontekstas, paminint Sutartis ir veiksmingos teisminės gynybos principą, taip pat Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnį ir Žmogaus teisių konvenciją dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (Orhuso konvenciją). ES ir jos 28 valstybės narės yra vienos iš 47 konvencijos šalių, kartu su kitomis Europos ir Vidurinės Azijos valstybėmis.

| 2.5. | 2003 m. ES priėmė du pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų: vieną dėl „galimybės susipažinti su informacija apie aplinką“ (4) ir kitą dėl „visuomenės dalyvavimo“ (5). Juose buvo numatyta riboto pobūdžio teisė kreiptis į teismą pagal tam tikras nurodytas galiojančias direktyvas. 2006 m. buvo priimtas papildomas reglamentas dėl Orhuso konvencijos įgyvendinimo ES (Orhuso reglamentas (6)). Komisija pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl teisės kreiptis į teismą priėmė 2003 m. (7) Dėl skirtingo valstybių narių požiūrio ir politinės valios trūkumo jį priimti šis pasiūlymas 2014 m. buvo atšauktas (8). Tai, kad nėra direktyvos, toliau kelia problemų ir šį klausimą reikia spręsti. EESRK ragina parengti visaapimantį ir privalomą ES teisės aktą dėl teisės kreiptis į teismą. |
| --- | --- |

2.5.

2003 m. ES priėmė du pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų: vieną dėl „galimybės susipažinti su informacija apie aplinką“ (4) ir kitą dėl „visuomenės dalyvavimo“ (5). Juose buvo numatyta riboto pobūdžio teisė kreiptis į teismą pagal tam tikras nurodytas galiojančias direktyvas. 2006 m. buvo priimtas papildomas reglamentas dėl Orhuso konvencijos įgyvendinimo ES (Orhuso reglamentas (6)). Komisija pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl teisės kreiptis į teismą priėmė 2003 m. (7) Dėl skirtingo valstybių narių požiūrio ir politinės valios trūkumo jį priimti šis pasiūlymas 2014 m. buvo atšauktas (8). Tai, kad nėra direktyvos, toliau kelia problemų ir šį klausimą reikia spręsti. EESRK ragina parengti visaapimantį ir privalomą ES teisės aktą dėl teisės kreiptis į teismą.

| 2.6. | ES ir valstybės narės yra pasirašiusios ir ratifikavusios Orhuso konvenciją. Per pirmąjį konvencijos šalių susitikimą buvo sukurtas konvencijos nuostatų atitikties mechanizmas, įskaitant Atitikties Orhuso konvencijai komitetą. Šis komitetas tiria pranešimus apie tai, kad konvencijos šalis nesilaiko jos nuostatų, ir teikia išvadas bei rekomendacijas šiuo klausimu. Jos pristatomos šalių susitikime. Be išimties, iki 2017 m. įvykusio 6-ojo šalių susitikimo visi šalių susitikimo dalyviai visada jas patvirtindavo be jokių išlygų. |
| --- | --- |

2.6.

ES ir valstybės narės yra pasirašiusios ir ratifikavusios Orhuso konvenciją. Per pirmąjį konvencijos šalių susitikimą buvo sukurtas konvencijos nuostatų atitikties mechanizmas, įskaitant Atitikties Orhuso konvencijai komitetą. Šis komitetas tiria pranešimus apie tai, kad konvencijos šalis nesilaiko jos nuostatų, ir teikia išvadas bei rekomendacijas šiuo klausimu. Jos pristatomos šalių susitikime. Be išimties, iki 2017 m. įvykusio 6-ojo šalių susitikimo visi šalių susitikimo dalyviai visada jas patvirtindavo be jokių išlygų.

| 2.7. | Komunikate pripažįstama, kad kai kuriose valstybėse narėse tebėra didelių kliūčių. Kai kurios šalys užkerta kelią kreiptis į teismą beveik visiškai, kitos – apriboja šios teisės taikymo sritį, tam tikrose valstybėse problemų kelia didelės išlaidos, o dar kitose nenumatytos veiksmingos teisių gynimo priemonės. Siekiant aiškiau suprasti valstybėse narėse kylančias konkrečias problemas, reikia parengti rūpestingai atnaujinamą ir nepriklausomą bazinę ataskaitą ir kartu pabrėžti esamą geriausią praktiką. |
| --- | --- |

2.7.

Komunikate pripažįstama, kad kai kuriose valstybėse narėse tebėra didelių kliūčių. Kai kurios šalys užkerta kelią kreiptis į teismą beveik visiškai, kitos – apriboja šios teisės taikymo sritį, tam tikrose valstybėse problemų kelia didelės išlaidos, o dar kitose nenumatytos veiksmingos teisių gynimo priemonės. Siekiant aiškiau suprasti valstybėse narėse kylančias konkrečias problemas, reikia parengti rūpestingai atnaujinamą ir nepriklausomą bazinę ataskaitą ir kartu pabrėžti esamą geriausią praktiką.

| 2.8. | Komunikate išdėstomi Teisingumo Teismo sprendimai ir išaiškinimai, kurie yra privalomi esminiai reikalavimai. Ši tezė ir reikalavimas, kad neturėtų būti taikomos jokios nukrypti leidžiančios nuostatos ar grįžtama prie ankstesnės praktikos, turėtų būti aiškiai nurodomi būsimose komunikato versijose. |
| --- | --- |

2.8.

Komunikate išdėstomi Teisingumo Teismo sprendimai ir išaiškinimai, kurie yra privalomi esminiai reikalavimai. Ši tezė ir reikalavimas, kad neturėtų būti taikomos jokios nukrypti leidžiančios nuostatos ar grįžtama prie ankstesnės praktikos, turėtų būti aiškiai nurodomi būsimose komunikato versijose.

| 2.9. | Komisijos komunikatas buvo paskelbtas kaip tik tuo metu, kai intensyviai ginčijamas klausimas, ar ES kaip konvencijos šalis visapusiškai laikosi savo pačios įsipareigojimų pagal 9 straipsnį. Šis klausimas kilo Atitikties Orhuso konvencijai komitetui gavus pranešimą, kuriame tvirtinama, kad reikalavimų nesilaikoma, ir šis komitetas padarė išvadą (9), kad ES nevykdo reikalavimų dėl teisės kreiptis į teismą įgyvendinimo, ir pateikė atitinkamų rekomendacijų. |
| --- | --- |

2.9.

Komisijos komunikatas buvo paskelbtas kaip tik tuo metu, kai intensyviai ginčijamas klausimas, ar ES kaip konvencijos šalis visapusiškai laikosi savo pačios įsipareigojimų pagal 9 straipsnį. Šis klausimas kilo Atitikties Orhuso konvencijai komitetui gavus pranešimą, kuriame tvirtinama, kad reikalavimų nesilaikoma, ir šis komitetas padarė išvadą (9), kad ES nevykdo reikalavimų dėl teisės kreiptis į teismą įgyvendinimo, ir pateikė atitinkamų rekomendacijų.

| 2.10. | 2017 m. liepos mėn. ES Taryba vieningai nusprendė pritarti šioms išvadoms, jei jose bus padaryti keli pakeitimai (tokią poziciją propagavo Komisija), ir taip pat pakartojo remianti Orhuso konvenciją (10). Siūloma šalių susitikimo sprendime dėl Atitikties Orhuso konvencijai komiteto išvadų, be kita ko, pakeisti teiginį, kad šalių susitikimas „patvirtina“ [išvadas], žodžiais, kad jis „atkreipia dėmesį į“ jas. EESRK pabrėžia prieštaravimą, kad ES bando nepatvirtinti Atitikties Orhuso konvencijai komiteto išvadų, tačiau pakartoja remianti Orhuso konvenciją. Jeigu tokio požiūrio pradės laikytis kitos konvencijos šalys, gali kilti rimta grėsmė nepriklausomam atitikties mechanizmui ir atitinkamai – konvencijos griežtumui bei veiksmingumui. |
| --- | --- |

2.10.

2017 m. liepos mėn. ES Taryba vieningai nusprendė pritarti šioms išvadoms, jei jose bus padaryti keli pakeitimai (tokią poziciją propagavo Komisija), ir taip pat pakartojo remianti Orhuso konvenciją (10). Siūloma šalių susitikimo sprendime dėl Atitikties Orhuso konvencijai komiteto išvadų, be kita ko, pakeisti teiginį, kad šalių susitikimas „patvirtina“ [išvadas], žodžiais, kad jis „atkreipia dėmesį į“ jas. EESRK pabrėžia prieštaravimą, kad ES bando nepatvirtinti Atitikties Orhuso konvencijai komiteto išvadų, tačiau pakartoja remianti Orhuso konvenciją. Jeigu tokio požiūrio pradės laikytis kitos konvencijos šalys, gali kilti rimta grėsmė nepriklausomam atitikties mechanizmui ir atitinkamai – konvencijos griežtumui bei veiksmingumui.

| 2.11. | Per 2017 m. rugsėjo mėn. įvykusį konvencijos šalių susitikimą Juodkalnijoje buvo priimtas sprendimas atidėti šalių susitikimo sprendimą dėl Atitikties Orhuso konvencijai komiteto išvadų, kad ES nesilaiko reikalavimų. Tai nuspręsta po griežtų pasisakymų išdėstant alternatyvius požiūrius ir diskusijų šalių susitikime. Kadangi šiuo klausimu nepasiekta bendro sutarimo (o šalių susitikimas visada veikė remdamasis bendru sutarimu), taip pat po koordinacinio ES valstybių narių posėdžio buvo susitarta sprendimo priėmimą atidėti iki kito šalių susitikimo 2021 m. |
| --- | --- |

2.11.

Per 2017 m. rugsėjo mėn. įvykusį konvencijos šalių susitikimą Juodkalnijoje buvo priimtas sprendimas atidėti šalių susitikimo sprendimą dėl Atitikties Orhuso konvencijai komiteto išvadų, kad ES nesilaiko reikalavimų. Tai nuspręsta po griežtų pasisakymų išdėstant alternatyvius požiūrius ir diskusijų šalių susitikime. Kadangi šiuo klausimu nepasiekta bendro sutarimo (o šalių susitikimas visada veikė remdamasis bendru sutarimu), taip pat po koordinacinio ES valstybių narių posėdžio buvo susitarta sprendimo priėmimą atidėti iki kito šalių susitikimo 2021 m.

| 2.12. | EESRK pripažįsta klausimo, susijusio su neseniai pateiktomis Atitikties Orhuso konvencijai komiteto išvadomis, kad ES nesilaiko konvencijos, keblumą. EESRK primygtinai ragina ES iki kito šalių susitikimo skubiai, laiku ir konstruktyviai imtis veiksmų. Visų pirma, bus svarbu ES bendradarbiauti su aplinkos srities NVO ir plačiąja pilietine visuomene ir pirmenybę teikti plataus masto ir ryžtingam požiūriui į tai, kokiais būdais ir kuriose srityse ES gali geriau įgyvendinti konvenciją ir užtikrinti teisę kreiptis į teismą ES institucijose ir iš jų pusės. Be to, reikėtų apsvarstyti lygiagretų bei papildantį teisės kreiptis į teismą įgyvendinimo ES institucijose ir iš jų pusės būdą ir susijusias rekomendacijas bei įgyvendinimo priemones. |
| --- | --- |

2.12.

EESRK pripažįsta klausimo, susijusio su neseniai pateiktomis Atitikties Orhuso konvencijai komiteto išvadomis, kad ES nesilaiko konvencijos, keblumą. EESRK primygtinai ragina ES iki kito šalių susitikimo skubiai, laiku ir konstruktyviai imtis veiksmų. Visų pirma, bus svarbu ES bendradarbiauti su aplinkos srities NVO ir plačiąja pilietine visuomene ir pirmenybę teikti plataus masto ir ryžtingam požiūriui į tai, kokiais būdais ir kuriose srityse ES gali geriau įgyvendinti konvenciją ir užtikrinti teisę kreiptis į teismą ES institucijose ir iš jų pusės. Be to, reikėtų apsvarstyti lygiagretų bei papildantį teisės kreiptis į teismą įgyvendinimo ES institucijose ir iš jų pusės būdą ir susijusias rekomendacijas bei įgyvendinimo priemones.

| 2.13. | Komisijos aiškinamasis pranešimas buvo parengtas po ilgo ir nesėkmingo proceso siekiant ES lygmeniu patvirtinti konkrečias priemones dėl teisės kreiptis į teismą. Tai:






  — | pasiūlymo dėl direktyvos dėl teisės kreiptis į teismą atšaukimas; |
| --- | --- | --- |

2.13.

Komisijos aiškinamasis pranešimas buvo parengtas po ilgo ir nesėkmingo proceso siekiant ES lygmeniu patvirtinti konkrečias priemones dėl teisės kreiptis į teismą. Tai:

—

pasiūlymo dėl direktyvos dėl teisės kreiptis į teismą atšaukimas;

| — | nesugebėjimas atskirai iš dalies pakeisti visų atitinkamų direktyvų, įtraukiant į jas nuostatas dėl teisės kreiptis į teismą, pavyzdžiui, pagrindinės aplinkos direktyvos, kaip antai Paukščių direktyva ir Buveinių direktyva, nebuvo iš dalies pakeistos taip, kad jose aiškiai ir visapusiškai būtų numatytos nuostatos dėl teisės kreiptis į teismą; |
| --- | --- |

—

nesugebėjimas atskirai iš dalies pakeisti visų atitinkamų direktyvų, įtraukiant į jas nuostatas dėl teisės kreiptis į teismą, pavyzdžiui, pagrindinės aplinkos direktyvos, kaip antai Paukščių direktyva ir Buveinių direktyva, nebuvo iš dalies pakeistos taip, kad jose aiškiai ir visapusiškai būtų numatytos nuostatos dėl teisės kreiptis į teismą;

| — | nesėkmingos pastangos iš dalies pakeisti konkrečias direktyvas, įtraukiant į jas nuostatas dėl teisės kreiptis į teismą (11). |
| --- | --- |

—

nesėkmingos pastangos iš dalies pakeisti konkrečias direktyvas, įtraukiant į jas nuostatas dėl teisės kreiptis į teismą (11).

| 2.14. | Būtina parengti priemones, kuriomis būtų suderintas aplinkosaugos bylų nagrinėjimas nacionaliniuose teismuose: ES teisiniai standartai neatrodo pakankamai konkretūs. Dėl šios priežasties buvo pateikta daug prašymų Europos Sąjungos Teisingumo Teismui priimti prejudicinį sprendimą. Komisijos komunikatu siekiama paaiškinti taisykles ir standartus, kylančius iš Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikos, ir atitinkamai sustiprinti teisinį tikrumą suinteresuotiesiems subjektams. |
| --- | --- |

2.14.

Būtina parengti priemones, kuriomis būtų suderintas aplinkosaugos bylų nagrinėjimas nacionaliniuose teismuose: ES teisiniai standartai neatrodo pakankamai konkretūs. Dėl šios priežasties buvo pateikta daug prašymų Europos Sąjungos Teisingumo Teismui priimti prejudicinį sprendimą. Komisijos komunikatu siekiama paaiškinti taisykles ir standartus, kylančius iš Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikos, ir atitinkamai sustiprinti teisinį tikrumą suinteresuotiesiems subjektams.

| 2.15. | Komisija prie teisinės analizės taip pat pridėjo savo pačios nuomonę. |
| --- | --- |

2.15.

Komisija prie teisinės analizės taip pat pridėjo savo pačios nuomonę.

| 2.16. | Komunikatas ir juo vykdomas aiškinamasis procesas yra glaudžiai susiję su aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra ir jais siekiama ją sustiprinti. Neseniai priimtoje nuomonėje (12) EESRK pareiškė remiantis aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūros procesą ir paragino imtis ryžtingų veiksmų siekiant įgyvendinti aplinkos srities acquis, išnaudojant visą jos apimtį ir potencialą. |
| --- | --- |

2.16.

Komunikatas ir juo vykdomas aiškinamasis procesas yra glaudžiai susiję su aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra ir jais siekiama ją sustiprinti. Neseniai priimtoje nuomonėje (12) EESRK pareiškė remiantis aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūros procesą ir paragino imtis ryžtingų veiksmų siekiant įgyvendinti aplinkos srities acquis, išnaudojant visą jos apimtį ir potencialą.

| 2.17. | Kadangi nėra direktyvos dėl teisės kreiptis į teismą, išlieka spraga pačiuose svarbiausiuose teisės aktuose, kurie padėtų išaiškinti daugelį klausimų, keliančių painiavą ir nenuoseklumą skirtingose valstybėse narėse bei su tuo susijusias problemas įmonėms ir piliečiams. |
| --- | --- |

2.17.

Kadangi nėra direktyvos dėl teisės kreiptis į teismą, išlieka spraga pačiuose svarbiausiuose teisės aktuose, kurie padėtų išaiškinti daugelį klausimų, keliančių painiavą ir nenuoseklumą skirtingose valstybėse narėse bei su tuo susijusias problemas įmonėms ir piliečiams.

| 2.18. | Kai kurios valstybės narės ratifikavo Orhuso konvenciją konkrečiai nenurodydamos, kaip bus taikoma teisė kreiptis į teismą konkrečių bylų atvejais, arba jos šią teisę taiko neaiškiai ar nevisapusiškai. |
| --- | --- |

2.18.

Kai kurios valstybės narės ratifikavo Orhuso konvenciją konkrečiai nenurodydamos, kaip bus taikoma teisė kreiptis į teismą konkrečių bylų atvejais, arba jos šią teisę taiko neaiškiai ar nevisapusiškai.

3.   EESRK pozicija

| 3.1. | EESRK remia Orhuso konvenciją ir visapusišką jos įgyvendinimą iš ES pusės ir ES viduje. Orhuso konvencijos teisėtumo ir vientisumo požiūriu labai svarbu, kad Atitikties Orhuso konvencijai komiteto išvadoms šalys visiškai pritartų. |
| --- | --- |

3.1.

EESRK remia Orhuso konvenciją ir visapusišką jos įgyvendinimą iš ES pusės ir ES viduje. Orhuso konvencijos teisėtumo ir vientisumo požiūriu labai svarbu, kad Atitikties Orhuso konvencijai komiteto išvadoms šalys visiškai pritartų.

| 3.2. | EESRK pažymi, kad Orhuso konvencija yra tarptautinės teisės normų, susijusių su žmogaus teisėmis, rinkinio dalis ir ji visiškai atitinka pagrindinius ES principus, įtvirtintus tiek Sutartyse, tiek Europos žmogaus teisių chartijoje. EESRK pabrėžia, kad ES turi ginti žmogaus teises ir šioje srityje tapti pasauline lydere. |
| --- | --- |

3.2.

EESRK pažymi, kad Orhuso konvencija yra tarptautinės teisės normų, susijusių su žmogaus teisėmis, rinkinio dalis ir ji visiškai atitinka pagrindinius ES principus, įtvirtintus tiek Sutartyse, tiek Europos žmogaus teisių chartijoje. EESRK pabrėžia, kad ES turi ginti žmogaus teises ir šioje srityje tapti pasauline lydere.

| 3.3. | EESRK primygtinai ragina valstybes nares sparčiau veiksmingai įgyvendinti Orhuso konvenciją ir visų pirma užtikrinti, kad atliekant peržiūrą administracinėse institucijose ir nacionaliniuose teismuose būtų garantuojama teisė kreiptis į teismą nuosekliai laikantis šios konvencijos reikalavimų ir užtikrinti esminiai tokių peržiūrų kriterijai, kaip reikalaujama konvencijos 9 straipsnio 4 dalyje. EESRK taip pat pripažįsta esminę trijų konvencijos ramsčių tarpusavio priklausomybę ir nurodo, jog jie turi būti įgyvendinami kaip papildomoji visuma, kad jie darytų realų poveikį. |
| --- | --- |

3.3.

EESRK primygtinai ragina valstybes nares sparčiau veiksmingai įgyvendinti Orhuso konvenciją ir visų pirma užtikrinti, kad atliekant peržiūrą administracinėse institucijose ir nacionaliniuose teismuose būtų garantuojama teisė kreiptis į teismą nuosekliai laikantis šios konvencijos reikalavimų ir užtikrinti esminiai tokių peržiūrų kriterijai, kaip reikalaujama konvencijos 9 straipsnio 4 dalyje. EESRK taip pat pripažįsta esminę trijų konvencijos ramsčių tarpusavio priklausomybę ir nurodo, jog jie turi būti įgyvendinami kaip papildomoji visuma, kad jie darytų realų poveikį.

| 3.4. | Komisijos paskelbtas dokumentas yra vertinamas teigiamai ir laikomas labai naudingu ir svarbiu komunikatu. EESRK pripažįsta, kad nuoseklus teisės kreiptis į teismą taikymas visoje ES yra esminis veiksnys siekiant sukurti vienodas rinkos sąlygas, kurios yra būtinos sėkmingam bendrosios rinkos veikimui, taip pat sėkmingam pagrindinių teisių, kurios suteikiamos pagal ES teisę, nuosekliam taikymui visoje Sąjungoje. Šis komunikatas prie to prisideda. |
| --- | --- |

3.4.

Komisijos paskelbtas dokumentas yra vertinamas teigiamai ir laikomas labai naudingu ir svarbiu komunikatu. EESRK pripažįsta, kad nuoseklus teisės kreiptis į teismą taikymas visoje ES yra esminis veiksnys siekiant sukurti vienodas rinkos sąlygas, kurios yra būtinos sėkmingam bendrosios rinkos veikimui, taip pat sėkmingam pagrindinių teisių, kurios suteikiamos pagal ES teisę, nuosekliam taikymui visoje Sąjungoje. Šis komunikatas prie to prisideda.

| 3.5. | EESRK teigiamai vertina šį Komisijos teiginį: „Jei galiojančių ES acquis teisinių reikalavimų nebus laikomasi, Komisija, siekdama užtikrinti, kad tų reikalavimų būtų laikomasi, taip pat toliau taikys pažeidimo nagrinėjimo procedūrą“ (A13 punktas). Šiuo atžvilgiu ES sutartyse Komisijai numatytas būtinas ir apibrėžtas vaidmuo. Veiksmingas šio vaidmens įgyvendinimas yra itin svarbus siekiant užtikrinti, kad valstybės narės nuosekliai vykdytų savo įsipareigojimus ir kad nepalankioje padėtyje neatsidurtų reikalavimus vykdančios valstybės narės, taip pat kad būtų nustatytos vienodos rinkos sąlygos ir teisės. |
| --- | --- |

3.5.

EESRK teigiamai vertina šį Komisijos teiginį: „Jei galiojančių ES acquis teisinių reikalavimų nebus laikomasi, Komisija, siekdama užtikrinti, kad tų reikalavimų būtų laikomasi, taip pat toliau taikys pažeidimo nagrinėjimo procedūrą“ (A13 punktas). Šiuo atžvilgiu ES sutartyse Komisijai numatytas būtinas ir apibrėžtas vaidmuo. Veiksmingas šio vaidmens įgyvendinimas yra itin svarbus siekiant užtikrinti, kad valstybės narės nuosekliai vykdytų savo įsipareigojimus ir kad nepalankioje padėtyje neatsidurtų reikalavimus vykdančios valstybės narės, taip pat kad būtų nustatytos vienodos rinkos sąlygos ir teisės.

| 3.6. | EESRK laikosi pozicijos, kad veiksmingai įgyvendinami aplinkos teisės aktai užtikrina aiškumą ir tikrumą rinkoms ir investuotojams, kartu sudarydamos palankesnes sąlygas darniam vystymuisi. Šio Komisijos vadovo tikslas padidinti su aplinkos teisės aktais susijusį tikrumą ir aiškumą yra vertinamas teigiamai, nepaisant jo apimties ribotumo. |
| --- | --- |

3.6.

EESRK laikosi pozicijos, kad veiksmingai įgyvendinami aplinkos teisės aktai užtikrina aiškumą ir tikrumą rinkoms ir investuotojams, kartu sudarydamos palankesnes sąlygas darniam vystymuisi. Šio Komisijos vadovo tikslas padidinti su aplinkos teisės aktais susijusį tikrumą ir aiškumą yra vertinamas teigiamai, nepaisant jo apimties ribotumo.

| 3.7. | EESRK palankiai vertina tai, kad Europos Komisija užsakė tyrimus dėl teisės kreiptis į teismą aplinkosaugos klausimais, pavyzdžiui, Jan Darpö (13) pranešimą. Šiame pranešime ir kituose nepriklausomuose vertinimuose pateikiama svarbi įgyvendinimo analizė, į kurią valstybės narės turėtų atsižvelgti. |
| --- | --- |

3.7.

EESRK palankiai vertina tai, kad Europos Komisija užsakė tyrimus dėl teisės kreiptis į teismą aplinkosaugos klausimais, pavyzdžiui, Jan Darpö (13) pranešimą. Šiame pranešime ir kituose nepriklausomuose vertinimuose pateikiama svarbi įgyvendinimo analizė, į kurią valstybės narės turėtų atsižvelgti.

| 3.8. | EESRK pripažįsta, kad konvencijos 2 straipsnyje pateikiamos sąvokos „valstybės institucija“ apibrėžtis apima „bet kokios regioninės ekonominės integracijos organizacijos, kuri yra nurodyta 17 straipsnyje ir kuri yra šios Konvencijos Šalis, institucijas“. EESRK pripažįsta, kad pagal šią apibrėžtį ir pagal patį 17 straipsnį konvencija yra taikoma tokioms jos šalims kaip ES. Konvenciją yra pasirašiusi ir ratifikavusi pati ES (14). EESRK mano, kad ES konvencijos ratifikavimo dokumentas neatleidžia ES institucijų nuo prievolių, susijusių su teise kreiptis į teismą. |
| --- | --- |

3.8.

EESRK pripažįsta, kad konvencijos 2 straipsnyje pateikiamos sąvokos „valstybės institucija“ apibrėžtis apima „bet kokios regioninės ekonominės integracijos organizacijos, kuri yra nurodyta 17 straipsnyje ir kuri yra šios Konvencijos Šalis, institucijas“. EESRK pripažįsta, kad pagal šią apibrėžtį ir pagal patį 17 straipsnį konvencija yra taikoma tokioms jos šalims kaip ES. Konvenciją yra pasirašiusi ir ratifikavusi pati ES (14). EESRK mano, kad ES konvencijos ratifikavimo dokumentas neatleidžia ES institucijų nuo prievolių, susijusių su teise kreiptis į teismą.

4.   Tolesni veiksmai

| 4.1. | Reikia parengti papildomus komunikatus ar vadovus, į kuriuos būtų įtrauktos Atitikties Orhuso konvencijai komiteto išvados ir rekomendacijos, kad būtų suteikta daugiau aiškumo ir sudarytos palankesnės sąlygos konvencijos įgyvendinimui ir taikymui. Suteikti aiškumą ir nuoseklumą labai padėtų direktyva dėl teisės kreiptis į teismą. |
| --- | --- |

4.1.

Reikia parengti papildomus komunikatus ar vadovus, į kuriuos būtų įtrauktos Atitikties Orhuso konvencijai komiteto išvados ir rekomendacijos, kad būtų suteikta daugiau aiškumo ir sudarytos palankesnės sąlygos konvencijos įgyvendinimui ir taikymui. Suteikti aiškumą ir nuoseklumą labai padėtų direktyva dėl teisės kreiptis į teismą.

| 4.2. | Taikant nuoseklesnį požiūrį į įgyvendinimą būtų labiau suvienodintos verslo sąlygos valstybėse narėse ir skatinamas vystymasis. Šiuo metu netikrumas yra vėlavimų priežastis, sukelia papildomų išlaidų ir trukdo darniam vystymuisi. |
| --- | --- |

4.2.

Taikant nuoseklesnį požiūrį į įgyvendinimą būtų labiau suvienodintos verslo sąlygos valstybėse narėse ir skatinamas vystymasis. Šiuo metu netikrumas yra vėlavimų priežastis, sukelia papildomų išlaidų ir trukdo darniam vystymuisi.

| 4.3. | Reikia skubiai surengti ES masto konsultacijas, siekiant parengti ir nuolat vykdyti nepriklausomą bazinį vertinimą, kaip valstybių narių lygmeniu užtikrinama teisė kreiptis į teismą. Turėtų būti vertinamas tiek pilietinės visuomenės informuotumo lygis, tiek tai, kas vyksta teismuose ir atliekant peržiūras administracinėse institucijose. Itin svarbu nustatyti, kokių bylų imamasi nagrinėti, nesiimama nagrinėti arba trukdoma imtis nagrinėti dėl su teise kreiptis į teismą susijusių problemų. EESRK per savo organizuotos pilietinės visuomenės tinklą gali padėti pasiekti plačią auditoriją ir jis taip pat yra pasirengęs atlikti tolesnį vaidmenį skelbiant tokio vertinimo rezultatus. Pats vertinimas privalo būti nepriklausomas ir objektyvus. |
| --- | --- |

4.3.

Reikia skubiai surengti ES masto konsultacijas, siekiant parengti ir nuolat vykdyti nepriklausomą bazinį vertinimą, kaip valstybių narių lygmeniu užtikrinama teisė kreiptis į teismą. Turėtų būti vertinamas tiek pilietinės visuomenės informuotumo lygis, tiek tai, kas vyksta teismuose ir atliekant peržiūras administracinėse institucijose. Itin svarbu nustatyti, kokių bylų imamasi nagrinėti, nesiimama nagrinėti arba trukdoma imtis nagrinėti dėl su teise kreiptis į teismą susijusių problemų. EESRK per savo organizuotos pilietinės visuomenės tinklą gali padėti pasiekti plačią auditoriją ir jis taip pat yra pasirengęs atlikti tolesnį vaidmenį skelbiant tokio vertinimo rezultatus. Pats vertinimas privalo būti nepriklausomas ir objektyvus.

| 4.4. | Šis bazinis vertinimas turi būti platesnis nei aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra, kurios taikymo sritis yra ribota ir kurią atliekant nedalyvauja visuomenė; taip pat platesnis nei ES teisingumo rezultatų suvestinė. Bazinis vertinimas turėtų apimti visus Orhuso konvencijos 9 straipsnio aspektus, visų pirma peržiūrų kriterijus, nurodytus konvencijos 9 straipsnio 4 dalyje, ir 9 straipsnio 5 dalyje nustatytą įpareigojimą teikti pagalbą. Šis bazinis vertinimas turėtų būti visapusiškai atnaujinamas bent kas dvejus metus. |
| --- | --- |

4.4.

Šis bazinis vertinimas turi būti platesnis nei aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra, kurios taikymo sritis yra ribota ir kurią atliekant nedalyvauja visuomenė; taip pat platesnis nei ES teisingumo rezultatų suvestinė. Bazinis vertinimas turėtų apimti visus Orhuso konvencijos 9 straipsnio aspektus, visų pirma peržiūrų kriterijus, nurodytus konvencijos 9 straipsnio 4 dalyje, ir 9 straipsnio 5 dalyje nustatytą įpareigojimą teikti pagalbą. Šis bazinis vertinimas turėtų būti visapusiškai atnaujinamas bent kas dvejus metus.

| 4.5. | Komisija pripažįsta (o EESRK tam pritaria), kad pabrėžiant atskaitomybę pagal Orhuso konvenciją esminis vaidmuo tenka piliečiams ir NVO. Labai svarbu valstybių narių lygmeniu šviesti ir mokyti tiek piliečius, tiek ir teismines institucijas. Komisija:






  — | turi parengti konkrečius planus, pagal kuriuos būtų nuolat atnaujinama ir platinama komunikate pateikiama informacija, laiku atspindint svarbius Teisingumo Teismo praktikos pokyčius, ir šiuo klausimu dirbti kartu su pilietine visuomene; |
| --- | --- | --- |

4.5.

Komisija pripažįsta (o EESRK tam pritaria), kad pabrėžiant atskaitomybę pagal Orhuso konvenciją esminis vaidmuo tenka piliečiams ir NVO. Labai svarbu valstybių narių lygmeniu šviesti ir mokyti tiek piliečius, tiek ir teismines institucijas. Komisija:

—

turi parengti konkrečius planus, pagal kuriuos būtų nuolat atnaujinama ir platinama komunikate pateikiama informacija, laiku atspindint svarbius Teisingumo Teismo praktikos pokyčius, ir šiuo klausimu dirbti kartu su pilietine visuomene;

| — | turės pirmenybę skirti tokių planų aprūpinimui ištekliais ir finansavimu; |
| --- | --- |

—

turės pirmenybę skirti tokių planų aprūpinimui ištekliais ir finansavimu;

| — | galėtų išnagrinėti galimybę sukurti dinamišką ir atnaujinamą priemonę, skirtą pilietinei visuomenei, viešojo administravimo įstaigoms ir teisminėms institucijoms, kad savalaikiškai ir tiksliau būtų atspindėti atitinkami Teisingumo Teismo praktikos pokyčiai; |
| --- | --- |

—

galėtų išnagrinėti galimybę sukurti dinamišką ir atnaujinamą priemonę, skirtą pilietinei visuomenei, viešojo administravimo įstaigoms ir teisminėms institucijoms, kad savalaikiškai ir tiksliau būtų atspindėti atitinkami Teisingumo Teismo praktikos pokyčiai;

| — | kas 6 mėnesius turėtų teikti pažangos ataskaitas dėl tokių planų; |
| --- | --- |

—

kas 6 mėnesius turėtų teikti pažangos ataskaitas dėl tokių planų;

| — | turėtų nustatyti valstybėms narėms skirto komunikato spragas ir trūkumus, suskirstyti juos pagal svarbą ir šalinti juos, be kita ko, apsvarstyti sritis, kuriose esama dabartinės Teismo praktikos spragų, ir ekspertų bendruomenių pateiktą grįžtamąją informaciją. |
| --- | --- |

—

turėtų nustatyti valstybėms narėms skirto komunikato spragas ir trūkumus, suskirstyti juos pagal svarbą ir šalinti juos, be kita ko, apsvarstyti sritis, kuriose esama dabartinės Teismo praktikos spragų, ir ekspertų bendruomenių pateiktą grįžtamąją informaciją.

| 4.6. | Didelė kliūtis teisingumui gali būti atgrasomojo poveikio turintis bylinėjimosi brangumas kai kuriose jurisdikcijose. Grėsmė, kad gali tekti padengti pernelyg dideles išlaidas, gali kliudyti pasinaudoti teise kreiptis į teismą. Atsižvelgiant į tai, kad aplinkos gynėjai visame pasaulyje yra persekiojami ir bauginami, ES turėtų imtis vadovaujamo vaidmens sudarant palankesnes sąlygas naudotis teise kreiptis į teismą ir itin iniciatyviai nagrinėti bylas, kuriose pasitelkiamas bauginimas, įskaitant tas, kuriose kliūtis kelia su išlaidomis susiję klausimai. |
| --- | --- |

4.6.

Didelė kliūtis teisingumui gali būti atgrasomojo poveikio turintis bylinėjimosi brangumas kai kuriose jurisdikcijose. Grėsmė, kad gali tekti padengti pernelyg dideles išlaidas, gali kliudyti pasinaudoti teise kreiptis į teismą. Atsižvelgiant į tai, kad aplinkos gynėjai visame pasaulyje yra persekiojami ir bauginami, ES turėtų imtis vadovaujamo vaidmens sudarant palankesnes sąlygas naudotis teise kreiptis į teismą ir itin iniciatyviai nagrinėti bylas, kuriose pasitelkiamas bauginimas, įskaitant tas, kuriose kliūtis kelia su išlaidomis susiję klausimai.

| 4.7. | Reikia sukurti mechanizmą, pagal kurį Atitikties Orhuso konvencijai komiteto išvados galėtų papildyti valstybėms narėms skirtą komunikatą ir suteikti daugiau aiškumo dėl įsipareigojimų. |
| --- | --- |

4.7.

Reikia sukurti mechanizmą, pagal kurį Atitikties Orhuso konvencijai komiteto išvados galėtų papildyti valstybėms narėms skirtą komunikatą ir suteikti daugiau aiškumo dėl įsipareigojimų.

| 4.8. | Šį aiškinamąjį pranešimą reikės reguliariai peržiūrėti ir nuolat atnaujinti, laiku atnaujinant turinį ir pateikiant naują informaciją tikslinei auditorijai. Planų efektyvumui paremti reikia skirti pakankamai išteklių ir finansinių lėšų tiek valstybių narių lygmeniu, tiek iš Komisijos pusės. |
| --- | --- |

4.8.

Šį aiškinamąjį pranešimą reikės reguliariai peržiūrėti ir nuolat atnaujinti, laiku atnaujinant turinį ir pateikiant naują informaciją tikslinei auditorijai. Planų efektyvumui paremti reikia skirti pakankamai išteklių ir finansinių lėšų tiek valstybių narių lygmeniu, tiek iš Komisijos pusės.

| 4.9. | Atsižvelgdama į prašymų priimti prejudicinį sprendimą (15) svarbą užtikrinant ES teisės aktų įgyvendinimo nuoseklumą šioje srityje, Komisija turėtų atlikti visapusišką tyrimą ir pateikti ataskaitą dėl šios nuostatos taikymo ir laikymosi visose valstybėse narėse ir išnagrinėti bei šalinti visas bet kokio pobūdžio kliūtis jos taikymui. |
| --- | --- |

4.9.

Atsižvelgdama į prašymų priimti prejudicinį sprendimą (15) svarbą užtikrinant ES teisės aktų įgyvendinimo nuoseklumą šioje srityje, Komisija turėtų atlikti visapusišką tyrimą ir pateikti ataskaitą dėl šios nuostatos taikymo ir laikymosi visose valstybėse narėse ir išnagrinėti bei šalinti visas bet kokio pobūdžio kliūtis jos taikymui.

Briuselis, 2017 m. gruodžio 7 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Georges DASSIS

---

(1)  https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10102/2017/EN/SWD-2017-255-F1-EN-MAIN-PART-1.PDF

1

(2)  http://ec.europa.eu/environment/aarhus/pdf/synthesis%20report%20on%20access%20to%20justice.pdf

2

(3)  Sutarties dėl ES veikimo 267 straipsnis.

3

(4)  Direktyva 2003/4/EB.

4

(5)  Direktyva 2003/35/EB.

5

(6)  Reglamentas (EB) Nr. 1367/2006.

6

(7)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX:52003PC0624

7

(8)  Žr. „Nebeaktualių Komisijos pasiūlymų atšaukimas“, OL C 153, 2014 5 21, p. 3.

8

(9)  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/compliance/C2008-32/Findings/C32_EU_Findings_as_adopted_advance_unedited_version.pdf

9

(10)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11150-2017-INIT/lt/pdf

10

(11)  Direktyva dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo

11

(12)  Aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra, OL C 345, 2017 10 13, p. 114–119.

12

Aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra

(13)  http://ec.europa.eu/environment/aarhus/pdf/synthesis%20report%20on%20access%20to%20justice.pdf

13

(14)  https://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.aspx?src=IND&mtdsg_no=XXVII-13&chapter=27&clang=_en#EndDec

14

(15)  Pagal Sutarties dėl ES veikimo 267 straipsnį.

15

---

| 11.4.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 129/71 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 129/71

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/1/EB dėl transporto priemonių, išnuomotų be vairuotojų, naudojimo kroviniams vežti keliais

(COM(2017) 282 final – 2017/0113 (COD))

(2018/C 129/11)

| Pranešėjas | Brian CURTIS |
| --- | --- |

Pranešėjas

Brian CURTIS

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2017 6 15
  Europos Sąjungos Taryba, 2017 6 12 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnio 1 dalis |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2017 11 22 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2017 12 6 |
| Plenarinė sesija Nr. | 530 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 121 / 0 / 1 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2017 6 15

Europos Sąjungos Taryba, 2017 6 12

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnio 1 dalis

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2017 11 22

Priimta plenarinėje sesijoje

2017 12 6

Plenarinė sesija Nr.

530

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

121 / 0 / 1

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados

| 1.1. | EESRK palankiai vertina šį tolesnį žingsnį šalinant kai kurias likusias kliūtis veiksmingam ir nešališkam bendrosios rinkos veikimui Europos krovinių vežimo keliais sektoriuje. Šiuo atveju iš dalies keičianti direktyva yra susijusi su palankesnių sąlygų kuo geriau naudoti transporto priemonių parkus visoje Europoje, ypač sezono metu padidėjus paklausai, sudarymu, be to, ja užtikrinamas būtiniausias liberalizavimo lygis. Apribojimų, taikomų krovininių transporto priemonių naudojimui savo sąskaita, panaikinimas yra teigiamas žingsnis. |
| --- | --- |

1.1.

EESRK palankiai vertina šį tolesnį žingsnį šalinant kai kurias likusias kliūtis veiksmingam ir nešališkam bendrosios rinkos veikimui Europos krovinių vežimo keliais sektoriuje. Šiuo atveju iš dalies keičianti direktyva yra susijusi su palankesnių sąlygų kuo geriau naudoti transporto priemonių parkus visoje Europoje, ypač sezono metu padidėjus paklausai, sudarymu, be to, ja užtikrinamas būtiniausias liberalizavimo lygis. Apribojimų, taikomų krovininių transporto priemonių naudojimui savo sąskaita, panaikinimas yra teigiamas žingsnis.

| 1.2. | Komitetas ir toliau mano, kad su transportu susijusius klausimus geriau nagrinėti rengiant reglamentą, o ne direktyvą, nes pastarąją galima įvairiau aiškinti ir nevienodai griežtai taikyti visose valstybėse narėse. Vis dėlto pripažįstama, kad šia trumpa direktyva pasiekiami joje nustatyti tikslai ir kad šiuo atveju pakeisti ją į reglamentą būtų buvę neproporcinga. |
| --- | --- |

1.2.

Komitetas ir toliau mano, kad su transportu susijusius klausimus geriau nagrinėti rengiant reglamentą, o ne direktyvą, nes pastarąją galima įvairiau aiškinti ir nevienodai griežtai taikyti visose valstybėse narėse. Vis dėlto pripažįstama, kad šia trumpa direktyva pasiekiami joje nustatyti tikslai ir kad šiuo atveju pakeisti ją į reglamentą būtų buvę neproporcinga.

Rekomendacijos

| 1.3. | Kad būtų išvengta priedangos įmonių plėtros, EESRK primygtinai ragina visas valstybes nares susitarti dėl siūlomų priemonių, kuriomis siekiama stiprinti reglamentus (EB) Nr. 1071/2009 ir (EB) Nr. 1072/2009 siekiant pašalinti nesąžiningas priedangos įmones, ir veiksmingai jas įgyvendinti. Rezultatai turėtų būti atidžiai stebimi ir įtraukiami į ataskaitą dėl šios iš dalies keičiančios direktyvos veiksmingumo. |
| --- | --- |

1.3.

Kad būtų išvengta priedangos įmonių plėtros, EESRK primygtinai ragina visas valstybes nares susitarti dėl siūlomų priemonių, kuriomis siekiama stiprinti reglamentus (EB) Nr. 1071/2009 ir (EB) Nr. 1072/2009 siekiant pašalinti nesąžiningas priedangos įmones, ir veiksmingai jas įgyvendinti. Rezultatai turėtų būti atidžiai stebimi ir įtraukiami į ataskaitą dėl šios iš dalies keičiančios direktyvos veiksmingumo.

| 1.4. | Siekiant užkirsti kelią vežėjams naudotis tuo, kad kai kuriose valstybėse narėse transporto priemonių registravimo mokesčiai yra mažesni, turėtų būti taikomos papildomos priemonės, jei peržiūros laikotarpiu atlikus analizę paaiškėtų, kad jas reikia taikyti, pavyzdžiui, turėtų būti nustatoma, kokia didžiausia vežėjui priklausančio transporto priemonių parko dalis gali būti laikinai perkeliama susijusiam vežėjui kitoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

1.4.

Siekiant užkirsti kelią vežėjams naudotis tuo, kad kai kuriose valstybėse narėse transporto priemonių registravimo mokesčiai yra mažesni, turėtų būti taikomos papildomos priemonės, jei peržiūros laikotarpiu atlikus analizę paaiškėtų, kad jas reikia taikyti, pavyzdžiui, turėtų būti nustatoma, kokia didžiausia vežėjui priklausančio transporto priemonių parko dalis gali būti laikinai perkeliama susijusiam vežėjui kitoje valstybėje narėje.

| 1.5. | Komitetas pažymi, kad nors ir taikomi vis efektyvesni sekimo metodai, neteisėtas kabotažas krovinių vežimo keliais sektoriuje tebėra didelė problema. Esama tam tikros rizikos, kad įgyvendinus šioje direktyvoje nustatytas priemones gali būti sunkiau nustatyti tokius atvejus. Todėl galėtų būti nustatyta papildomų reikalavimų siekiant apsaugoti atsekamą įmonės ir transporto priemonės ryšį. |
| --- | --- |

1.5.

Komitetas pažymi, kad nors ir taikomi vis efektyvesni sekimo metodai, neteisėtas kabotažas krovinių vežimo keliais sektoriuje tebėra didelė problema. Esama tam tikros rizikos, kad įgyvendinus šioje direktyvoje nustatytas priemones gali būti sunkiau nustatyti tokius atvejus. Todėl galėtų būti nustatyta papildomų reikalavimų siekiant apsaugoti atsekamą įmonės ir transporto priemonės ryšį.

2.   Įžanga

| 2.1. | Ši iš dalies keičianti direktyva pateikiama kaip dokumentų rinkinio Europa kelyje dalis. Šį rinkinį sudaro įvairios iniciatyvos, kuriomis siekiama padidinti eismo saugumą, skatinti pažangią kelių apmokestinimo sistemą, sumažinti išmetamą CO2 kiekį, oro taršą ir eismo spūstis, sumažinti biurokratines kliūtis įmonėms, kovoti su neteisėtu darbu ir užtikrinti tinkamas sąlygas bei poilsio laiką darbuotojams. |
| --- | --- |

2.1.

Ši iš dalies keičianti direktyva pateikiama kaip dokumentų rinkinio Europa kelyje dalis. Šį rinkinį sudaro įvairios iniciatyvos, kuriomis siekiama padidinti eismo saugumą, skatinti pažangią kelių apmokestinimo sistemą, sumažinti išmetamą CO2 kiekį, oro taršą ir eismo spūstis, sumažinti biurokratines kliūtis įmonėms, kovoti su neteisėtu darbu ir užtikrinti tinkamas sąlygas bei poilsio laiką darbuotojams.

| 2.2. | Direktyva yra susijusi su kai kuriais nebaigtais darbais liberalizuojant išnuomotų krovininių transporto priemonių naudojimą bendrojoje rinkoje. Valstybėse narėse ir toliau taikomos skirtingos taisyklės ir nuostatai; šią problemą pirmą kartą bandyta spręsti 1984 m. (1), o vėliau taisykles ir nuostatus bandyta suvienodinti 2006 m. direktyvoje (2). Tačiau net ir perkėlus šią iš dalies keičiančią direktyvą į nacionalinę teisę, daugelyje valstybių narių ir toliau buvo taikomi įvairūs apribojimai. |
| --- | --- |

2.2.

Direktyva yra susijusi su kai kuriais nebaigtais darbais liberalizuojant išnuomotų krovininių transporto priemonių naudojimą bendrojoje rinkoje. Valstybėse narėse ir toliau taikomos skirtingos taisyklės ir nuostatai; šią problemą pirmą kartą bandyta spręsti 1984 m. (1), o vėliau taisykles ir nuostatus bandyta suvienodinti 2006 m. direktyvoje (2). Tačiau net ir perkėlus šią iš dalies keičiančią direktyvą į nacionalinę teisę, daugelyje valstybių narių ir toliau buvo taikomi įvairūs apribojimai.

| 2.3. | Pagrindinė problema, sprendžiama iš dalies keičiant direktyvą, yra vežėjų noras kilnoti transporto priemonių parką visoje Europos Sąjungoje tenkinant vietos paklausą. Galimybė tai daryti šiuo metu yra ribojama nacionalinės teisės aktuose nustatytais apribojimais, taikomomis taisyklėmis ir veiklos reikalavimais (privalomos teisinės galios neturintys teisės aktai). |
| --- | --- |

2.3.

Pagrindinė problema, sprendžiama iš dalies keičiant direktyvą, yra vežėjų noras kilnoti transporto priemonių parką visoje Europos Sąjungoje tenkinant vietos paklausą. Galimybė tai daryti šiuo metu yra ribojama nacionalinės teisės aktuose nustatytais apribojimais, taikomomis taisyklėmis ir veiklos reikalavimais (privalomos teisinės galios neturintys teisės aktai).

| 2.4. | Viena vertus, vežėjai teigia, kad dėl dabartinės padėties galimybė veiksmingai naudotis Europos transporto priemonių parkais yra ribota. Kita vertus, transporto profesinės sąjungos nuogąstauja, kad šiuo pasiūlymu bus dar labiau susilpnintas esminis vežėjo ir jo turto ryšys, o valstybių narių galimybės kontroliuoti jų teritorijoje iš tiesų registruotus vežėjus ir taikyti vykdymo užtikrinimo priemones sumažės. Pačių valstybių narių požiūris į šį klausimą nevienodas, o keletas jų teigia, kad ir toliau turėtų būti status quo. |
| --- | --- |

2.4.

Viena vertus, vežėjai teigia, kad dėl dabartinės padėties galimybė veiksmingai naudotis Europos transporto priemonių parkais yra ribota. Kita vertus, transporto profesinės sąjungos nuogąstauja, kad šiuo pasiūlymu bus dar labiau susilpnintas esminis vežėjo ir jo turto ryšys, o valstybių narių galimybės kontroliuoti jų teritorijoje iš tiesų registruotus vežėjus ir taikyti vykdymo užtikrinimo priemones sumažės. Pačių valstybių narių požiūris į šį klausimą nevienodas, o keletas jų teigia, kad ir toliau turėtų būti status quo.

| 2.5. | Be to, kai kurių valstybių narių Vyriausybės nuogąstauja, kad sumažės įplaukos, jei transporto priemonės bus registruojamos vienoje šalyje, o naudojamos kitoje. Pavyzdžiui, sunkiųjų krovininių transporto priemonių apmokestinimo lygis svyruoja nuo maždaug 500 EUR už vieną transporto priemonę Latvijoje iki beveik 5 000 EUR Airijoje (3). |
| --- | --- |

2.5.

Be to, kai kurių valstybių narių Vyriausybės nuogąstauja, kad sumažės įplaukos, jei transporto priemonės bus registruojamos vienoje šalyje, o naudojamos kitoje. Pavyzdžiui, sunkiųjų krovininių transporto priemonių apmokestinimo lygis svyruoja nuo maždaug 500 EUR už vieną transporto priemonę Latvijoje iki beveik 5 000 EUR Airijoje (3).

| 2.6. | Ankstesnėse nuomonėse dėl transporto (4) Komitetas nurodė, kad siekiant visose valstybėse narėse sumažinti aiškinimo ir reikalavimų taikymo griežtumo skirtumus EESRK turėtų remti perėjimą nuo direktyvos prie reglamento. Komitetas mano, jog šis principas vis dar galioja, tačiau pripažįsta, kad šiuo atveju šios direktyvos išdėstymas visiškai naujos redakcijos reglamentu būtų neproporcingas. Komitetas taip pat pažymi, jog, nors dėl teisinės direktyvos formos valstybės narės gali lanksčiau perkelti direktyvą į nacionalinę teisę ir užtikrinti jos vykdymą, labiau tikėtina, kad dėl to valstybėse narėse atsiras daugiau nukrypimų nuo normos ir aiškinimo skirtumų. |
| --- | --- |

2.6.

Ankstesnėse nuomonėse dėl transporto (4) Komitetas nurodė, kad siekiant visose valstybėse narėse sumažinti aiškinimo ir reikalavimų taikymo griežtumo skirtumus EESRK turėtų remti perėjimą nuo direktyvos prie reglamento. Komitetas mano, jog šis principas vis dar galioja, tačiau pripažįsta, kad šiuo atveju šios direktyvos išdėstymas visiškai naujos redakcijos reglamentu būtų neproporcingas. Komitetas taip pat pažymi, jog, nors dėl teisinės direktyvos formos valstybės narės gali lanksčiau perkelti direktyvą į nacionalinę teisę ir užtikrinti jos vykdymą, labiau tikėtina, kad dėl to valstybėse narėse atsiras daugiau nukrypimų nuo normos ir aiškinimo skirtumų.

3.   Svarbiausios Komisijos komunikato nuostatos

| 3.1. | Komisijai atlikus išsamią peržiūrą bei analizę ir surengus konsultacijas, šiame pasiūlyme pateikiami 2006 m. direktyvos pakeitimai. Šioje direktyvoje valstybėms narėms buvo leidžiama riboti išnuomotų krovininių transporto priemonių, kurių bendras svoris viršija šešias tonas, naudojimą vežimo savo sąskaita operacijoms vykdyti, taip pat buvo leidžiama riboti transporto priemonės, kuri buvo išnuomota kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje įsteigta ją nuomojanti įmonė, naudojimą. |
| --- | --- |

3.1.

Komisijai atlikus išsamią peržiūrą bei analizę ir surengus konsultacijas, šiame pasiūlyme pateikiami 2006 m. direktyvos pakeitimai. Šioje direktyvoje valstybėms narėms buvo leidžiama riboti išnuomotų krovininių transporto priemonių, kurių bendras svoris viršija šešias tonas, naudojimą vežimo savo sąskaita operacijoms vykdyti, taip pat buvo leidžiama riboti transporto priemonės, kuri buvo išnuomota kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje įsteigta ją nuomojanti įmonė, naudojimą.

| 3.2. | Siūlomais pakeitimais, kurie padidins vidaus rinkos integraciją ir ją sustiprins, panaikinama galimybė riboti visų išnuomotų transportų priemonių naudojimą vežimo savo sąskaita operacijoms vykdyti. Be to, kitoje valstybėje narėje išnuomotą transporto priemonę turi būti leidžiama naudoti ne mažiau kaip keturis mėnesius, kad įmonės galėtų patenkinti laikinai arba sezono metu padidėjusią paklausą ir (arba) pakeisti defektų turinčias arba sugedusias transporto priemones. Valstybės narės, kuriose taikomi liberalesni režimai (pvz., Belgija, Čekija, Estija ir Švedija), turėtų galėti ir toliau taikyti tokius režimus. |
| --- | --- |

3.2.

Siūlomais pakeitimais, kurie padidins vidaus rinkos integraciją ir ją sustiprins, panaikinama galimybė riboti visų išnuomotų transportų priemonių naudojimą vežimo savo sąskaita operacijoms vykdyti. Be to, kitoje valstybėje narėje išnuomotą transporto priemonę turi būti leidžiama naudoti ne mažiau kaip keturis mėnesius, kad įmonės galėtų patenkinti laikinai arba sezono metu padidėjusią paklausą ir (arba) pakeisti defektų turinčias arba sugedusias transporto priemones. Valstybės narės, kuriose taikomi liberalesni režimai (pvz., Belgija, Čekija, Estija ir Švedija), turėtų galėti ir toliau taikyti tokius režimus.

| 3.3. | Keturių mėnesių laikotarpis buvo pasirinktas siekiant išvengti galimų įplaukų iškraipymų, atsižvelgiant į tai, kad valstybėse narėse kelių transporto priemonių apmokestinimas labai skiriasi. |
| --- | --- |

3.3.

Keturių mėnesių laikotarpis buvo pasirinktas siekiant išvengti galimų įplaukų iškraipymų, atsižvelgiant į tai, kad valstybėse narėse kelių transporto priemonių apmokestinimas labai skiriasi.

| 3.4. | Šiuo pasiūlymu vežėjams visoje ES turėtų būti užtikrinamos vienodos galimybės patekti į išnuomotų transporto priemonių rinką ir nustatoma vienoda reglamentavimo sistema, kad vežėjai galėtų efektyviau vykdyti veiklą. Kitas pranašumas galėtų būti pagerinta sauga ir mažesnė tarša, nes išnuomotos transporto priemonės paprastai yra naujesnės. |
| --- | --- |

3.4.

Šiuo pasiūlymu vežėjams visoje ES turėtų būti užtikrinamos vienodos galimybės patekti į išnuomotų transporto priemonių rinką ir nustatoma vienoda reglamentavimo sistema, kad vežėjai galėtų efektyviau vykdyti veiklą. Kitas pranašumas galėtų būti pagerinta sauga ir mažesnė tarša, nes išnuomotos transporto priemonės paprastai yra naujesnės.

| 3.5. | Per penkerius metus Komisija parengs šių pokyčių įgyvendinimo ataskaitą, kuria galėtų būti remiamasi priimant papildomas priemones. |
| --- | --- |

3.5.

Per penkerius metus Komisija parengs šių pokyčių įgyvendinimo ataskaitą, kuria galėtų būti remiamasi priimant papildomas priemones.

4.   Bendrosios pastabos

| 4.1. | Komitetas palankiai vertina šioje iš dalies keičiančioje direktyvoje išdėstytus ketinimus – tolesnį žingsnį šalinant kai kurias likusias kliūtis veiksmingai ir teisingai bendrajai rinkai Europos krovinių vežimo keliais sektoriuje. Šiuo atveju iš dalies keičiančia direktyva siekiama sudaryti galimybę kuo geresniam transporto priemonių parko panaudojimui visoje Europoje, ypač sezoninio piko metu, be to, ja užtikrinamas būtiniausias liberalizavimo lygis. Apribojimų, taikomų krovininių transporto priemonių naudojimui savo sąskaita panaikinimas yra teigiamas žingsnis. |
| --- | --- |

4.1.

Komitetas palankiai vertina šioje iš dalies keičiančioje direktyvoje išdėstytus ketinimus – tolesnį žingsnį šalinant kai kurias likusias kliūtis veiksmingai ir teisingai bendrajai rinkai Europos krovinių vežimo keliais sektoriuje. Šiuo atveju iš dalies keičiančia direktyva siekiama sudaryti galimybę kuo geresniam transporto priemonių parko panaudojimui visoje Europoje, ypač sezoninio piko metu, be to, ja užtikrinamas būtiniausias liberalizavimo lygis. Apribojimų, taikomų krovininių transporto priemonių naudojimui savo sąskaita panaikinimas yra teigiamas žingsnis.

| 4.2. | Komitetas ir toliau mano, kad su transportu susijusius klausimus geriau spręsti reglamentu, o ne direktyva, nes pastarąją galima įvairiau aiškinti ir nevienodai griežtai taikyti visose valstybėse narėse. Vis dėlto pripažįstama, kad šia trumpa direktyva pasiekiami joje nustatyti tikslai ir kad šiuo atveju pakeisti ją į reglamentą būtų buvę neproporcinga. |
| --- | --- |

4.2.

Komitetas ir toliau mano, kad su transportu susijusius klausimus geriau spręsti reglamentu, o ne direktyva, nes pastarąją galima įvairiau aiškinti ir nevienodai griežtai taikyti visose valstybėse narėse. Vis dėlto pripažįstama, kad šia trumpa direktyva pasiekiami joje nustatyti tikslai ir kad šiuo atveju pakeisti ją į reglamentą būtų buvę neproporcinga.

| 4.3. | Tačiau Komitetas norėtų išreikšti keletą abejonių dėl galimo jų poveikio. Juos galima suskirstyti į dvi grupes. Pirmoji grupė yra susijusi su priedangos įmonių augimu, o antroji – su galimybe vežėjui užsiimti neteisėta kabotažo veikla ir nebūti susektam. Šie klausimai išdėstyti toliau. |
| --- | --- |

4.3.

Tačiau Komitetas norėtų išreikšti keletą abejonių dėl galimo jų poveikio. Juos galima suskirstyti į dvi grupes. Pirmoji grupė yra susijusi su priedangos įmonių augimu, o antroji – su galimybe vežėjui užsiimti neteisėta kabotažo veikla ir nebūti susektam. Šie klausimai išdėstyti toliau.

5.   Konkrečios pastabos

| 5.1. | Visų rūšių komercinės transporto priemonės yra brangus turtas, todėl vežėjams jas vis dažniau tiekia išperkamosios nuomos bendrovės. Siekiant kuo labiau padidinti transporto operacijų veiksmingumą galimybė naudotis transporto priemonėmis turi atitikti paklausą. Paklausa priklauso ne tik nuo sezono, bet ir nuo geografinės padėties ir yra susijusi, pavyzdžiui, su žemės ūkio produktų gamybos ir turizmo poreikiais. Tačiau, siekiant išlaikyti veiklos standartus, atitikti saugos reikalavimus ir užtikrinti tinkamas darbo sąlygas vairuotojams, svarbu, kad šalyje, kurioje vykdoma veikla, vežėjai turėtų turto ir tiesioginės paramos infrastruktūrą. |
| --- | --- |

5.1.

Visų rūšių komercinės transporto priemonės yra brangus turtas, todėl vežėjams jas vis dažniau tiekia išperkamosios nuomos bendrovės. Siekiant kuo labiau padidinti transporto operacijų veiksmingumą galimybė naudotis transporto priemonėmis turi atitikti paklausą. Paklausa priklauso ne tik nuo sezono, bet ir nuo geografinės padėties ir yra susijusi, pavyzdžiui, su žemės ūkio produktų gamybos ir turizmo poreikiais. Tačiau, siekiant išlaikyti veiklos standartus, atitikti saugos reikalavimus ir užtikrinti tinkamas darbo sąlygas vairuotojams, svarbu, kad šalyje, kurioje vykdoma veikla, vežėjai turėtų turto ir tiesioginės paramos infrastruktūrą.

| 5.2. | Priedangos įmonės yra subjektai, įsteigti kurioje nors ES šalyje, kurioje jie nevykdo jokios ekonominės veiklos (arba jų ekonominė veikla yra nedidelio masto) tam, kad veiklą galėtų vykdyti ten, kur mokesčiai, darbo užmokestis ir pan. yra mažesni. Tokios įmonės turi nedidelę paramos infrastruktūrą, arba jos apskritai neturi, sukuria nesąžiningos konkurencijos situacijas ir taip pat išnaudoja savo darbuotojus. |
| --- | --- |

5.2.

Priedangos įmonės yra subjektai, įsteigti kurioje nors ES šalyje, kurioje jie nevykdo jokios ekonominės veiklos (arba jų ekonominė veikla yra nedidelio masto) tam, kad veiklą galėtų vykdyti ten, kur mokesčiai, darbo užmokestis ir pan. yra mažesni. Tokios įmonės turi nedidelę paramos infrastruktūrą, arba jos apskritai neturi, sukuria nesąžiningos konkurencijos situacijas ir taip pat išnaudoja savo darbuotojus.

| 5.3. | Dėl tokių įmonių kylantys sunkumai pripažinti kitose judumo dokumentų rinkinio dalyse ir pasiūlyta priemonių šiai problemai spręsti (5). EESRK pripažįsta, jog šioje iš dalies keičiančioje direktyvoje neprivaloma tiesiogiai nagrinėti su priedangos įmonėmis susijusių klausimų, tačiau yra susirūpinęs, kad įgyvendinus šią direktyvą priedangos įmonėms gali būti sudarytos palankesnės sąlygos plėstis ir vykdyti veiklą. Todėl primygtinai raginame visas valstybes nares susitarti dėl siūlomų priemonių, kuriomis siekiama stiprinti reglamentus (EB) Nr. 1071/2009 ir (EB) Nr. 1072/2009 siekiant pašalinti nesąžiningas priedangos įmones, ir veiksmingai jas įgyvendinti. Rezultatai turėtų būti atidžiai stebimi ir įtraukiami į ataskaitą dėl šios iš dalies keičiančios direktyvos veiksmingumo. |
| --- | --- |

5.3.

Dėl tokių įmonių kylantys sunkumai pripažinti kitose judumo dokumentų rinkinio dalyse ir pasiūlyta priemonių šiai problemai spręsti (5). EESRK pripažįsta, jog šioje iš dalies keičiančioje direktyvoje neprivaloma tiesiogiai nagrinėti su priedangos įmonėmis susijusių klausimų, tačiau yra susirūpinęs, kad įgyvendinus šią direktyvą priedangos įmonėms gali būti sudarytos palankesnės sąlygos plėstis ir vykdyti veiklą. Todėl primygtinai raginame visas valstybes nares susitarti dėl siūlomų priemonių, kuriomis siekiama stiprinti reglamentus (EB) Nr. 1071/2009 ir (EB) Nr. 1072/2009 siekiant pašalinti nesąžiningas priedangos įmones, ir veiksmingai jas įgyvendinti. Rezultatai turėtų būti atidžiai stebimi ir įtraukiami į ataskaitą dėl šios iš dalies keičiančios direktyvos veiksmingumo.

| 5.4. | Vis dėlto šiomis priemonėmis nebūtų sprendžiama problema, kai vežėjai naudojasi tuo, kad kai kuriose valstybėse narėse taikomi mažesni transporto priemonių registravimo mokesčiai. Kitoje valstybėje narėje operacijas leidus vykdyti keturis mėnesius negalima atmesti tikimybės, kad veiklos vykdytojai gali keisti transporto priemones šalyse, kad išvengtų šio apribojimo. |
| --- | --- |

5.4.

Vis dėlto šiomis priemonėmis nebūtų sprendžiama problema, kai vežėjai naudojasi tuo, kad kai kuriose valstybėse narėse taikomi mažesni transporto priemonių registravimo mokesčiai. Kitoje valstybėje narėje operacijas leidus vykdyti keturis mėnesius negalima atmesti tikimybės, kad veiklos vykdytojai gali keisti transporto priemones šalyse, kad išvengtų šio apribojimo.

| 5.5. | Atrodo, kad toks išreikštas susirūpinimas teoriškai šiek tiek yra pagrįstas, nors reikiamas priemones logistikos atžvilgiu būtų sudėtinga įgyvendinti. Peržiūros laikotarpiu paaiškės, ar šia galima spraga yra naudojamasi. Tokiu atveju Komitetas siūlo taikant keturių mėnesių laikotarpio apribojimą nustatyti papildomas priemones, pavyzdžiui, turėtų būti nustatoma, kokia didžiausia vežėjui priklausančio transporto priemonių parko dalis gali būti perkeliama susijusiam vežėjui kitoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

5.5.

Atrodo, kad toks išreikštas susirūpinimas teoriškai šiek tiek yra pagrįstas, nors reikiamas priemones logistikos atžvilgiu būtų sudėtinga įgyvendinti. Peržiūros laikotarpiu paaiškės, ar šia galima spraga yra naudojamasi. Tokiu atveju Komitetas siūlo taikant keturių mėnesių laikotarpio apribojimą nustatyti papildomas priemones, pavyzdžiui, turėtų būti nustatoma, kokia didžiausia vežėjui priklausančio transporto priemonių parko dalis gali būti perkeliama susijusiam vežėjui kitoje valstybėje narėje.

| 5.6. | Komitetas taip pat šiek tiek nuogąstauja dėl to, kad gali būti sudaromos palankesnės sąlygos vykdyti neteisėtą kabotažo veiklą. Kabotažas yra krovinių vežimas keliais samdos pagrindais ar už atlygį vienoje valstybėje narėje naudojant vežėjui nerezidentui, registruotam kitoje valstybėje narėje, priklausančią transporto priemonę. (Krovininių transporto priemonių valdytojas, turintis standartinę tarptautinę licenciją, turi Bendrijos leidimą per septynias dienas priimančiojoje valstybėje narėje vykdyti ne daugiau kaip tris kabotažo operacijas. Operacijos turi būti vykdomos po to, kai kroviniai buvo pervežti iš vienos valstybės narės į priimančiąją valstybę narę.) Tobulos konkurencinės vidaus rinkos atveju ribojančių taisyklių, savaime suprantama, nereikėtų, bet šis tikslas išlieka tik siekiu. Panaikinus išnuomotoms transporto priemonėms taikomus apribojimus vežėjui būtų daug lengviau nuolat vykdyti kabotažo veiklą (neteisėtą kabotažą), nes jis galėtų tiesiog nuomotis transporto priemones, registruotas toje valstybėje narėje, kurioje jis yra suinteresuotas vykdyti tokio pobūdžio veiklą. |
| --- | --- |

5.6.

Komitetas taip pat šiek tiek nuogąstauja dėl to, kad gali būti sudaromos palankesnės sąlygos vykdyti neteisėtą kabotažo veiklą. Kabotažas yra krovinių vežimas keliais samdos pagrindais ar už atlygį vienoje valstybėje narėje naudojant vežėjui nerezidentui, registruotam kitoje valstybėje narėje, priklausančią transporto priemonę. (Krovininių transporto priemonių valdytojas, turintis standartinę tarptautinę licenciją, turi Bendrijos leidimą per septynias dienas priimančiojoje valstybėje narėje vykdyti ne daugiau kaip tris kabotažo operacijas. Operacijos turi būti vykdomos po to, kai kroviniai buvo pervežti iš vienos valstybės narės į priimančiąją valstybę narę.) Tobulos konkurencinės vidaus rinkos atveju ribojančių taisyklių, savaime suprantama, nereikėtų, bet šis tikslas išlieka tik siekiu. Panaikinus išnuomotoms transporto priemonėms taikomus apribojimus vežėjui būtų daug lengviau nuolat vykdyti kabotažo veiklą (neteisėtą kabotažą), nes jis galėtų tiesiog nuomotis transporto priemones, registruotas toje valstybėje narėje, kurioje jis yra suinteresuotas vykdyti tokio pobūdžio veiklą.

| 5.7. | Kad tam būtų užkirstas kelias, Komitetas rekomenduoja svarstyti galimybę nustatyti tam tikrus reikalavimus, kuriais būtų siekiama sutvirtinti ir apsaugoti atsekamą įmonės ir transporto priemonės ryšį. Pavyzdžiui, turėtų būti nustatyti tokie reikalavimai:






  — | nacionaliniuose elektroniniuose registruose vežėjas privalo nurodyti visų naudojamų transporto priemonių registracijos numerius, |
| --- | --- | --- |

5.7.

Kad tam būtų užkirstas kelias, Komitetas rekomenduoja svarstyti galimybę nustatyti tam tikrus reikalavimus, kuriais būtų siekiama sutvirtinti ir apsaugoti atsekamą įmonės ir transporto priemonės ryšį. Pavyzdžiui, turėtų būti nustatyti tokie reikalavimai:

—

nacionaliniuose elektroniniuose registruose vežėjas privalo nurodyti visų naudojamų transporto priemonių registracijos numerius,

| — | kelių transporto inspekcijoms, atliekančioms patikras keliuose ir įmonėse, turi būti suteikta galimybė tikruoju laiku prisijungti prie nacionalinių elektroninių registrų, |
| --- | --- |

—

kelių transporto inspekcijoms, atliekančioms patikras keliuose ir įmonėse, turi būti suteikta galimybė tikruoju laiku prisijungti prie nacionalinių elektroninių registrų,

| — | į kategorijas suskirstytų pažeidimų, dėl kurių prarandama nepriekaištinga reputacija, sąrašą turi būti įtraukti pažeidimai, susiję su direktyva dėl išnuomotų transporto priemonių. |
| --- | --- |

—

į kategorijas suskirstytų pažeidimų, dėl kurių prarandama nepriekaištinga reputacija, sąrašą turi būti įtraukti pažeidimai, susiję su direktyva dėl išnuomotų transporto priemonių.

Briuselis, 2017 m. gruodžio 6 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Georges DASSIS

---

(1)  Direktyva 84/647/EEB.

1

(2)  Direktyva 90/398/EEB; Direktyva 2006/1/EB.

2

(3)  Direktyvos 2006/1/EB baigiamasis vertinimas, galutinė ataskaita, 2016 m. sausio mėn.

3

(4)  OL C 34, 2017 2 2, p. 176.

4

(5)  COM(2017) 281 final, kuriuo, derinant prie sektoriaus pokyčių, iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1071/2009 ir (EB) Nr. 1072/2009.

5

final

---

| 11.4.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 129/75 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 129/75

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl geležinkelių transporto statistikos

(COM(2017) 353 final – 2017/0146(COD))

(2018/C 129/12)

| Vienintelis pranešėjas | Raymond HENCKS |
| --- | --- |

Vienintelis pranešėjas

Raymond HENCKS

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2017 8 4 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 ir 304 straipsniai |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2017 11 22 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2017 12 6 |
| Plenarinė sesija Nr. | 530 |
| Balsavimo rezultatai
  (už/prieš/susilaikė) | 158 / 0 /1 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2017 8 4

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 ir 304 straipsniai

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2017 11 22

Priimta plenarinėje sesijoje

2017 12 6

Plenarinė sesija Nr.

530

Balsavimo rezultatai

(už/prieš/susilaikė)

158 / 0 /1

1.   Santrauka ir išvados

| 1.1. | Komisija naudojasi geležinkelių transporto statistiniais duomenimis, kad galėtų įvertinti Sąjungos veiksmus geležinkelių srityje ir padėti, jei prireikia, parengti naujus veiksmus. |
| --- | --- |

1.1.

Komisija naudojasi geležinkelių transporto statistiniais duomenimis, kad galėtų įvertinti Sąjungos veiksmus geležinkelių srityje ir padėti, jei prireikia, parengti naujus veiksmus.

| 1.2. | Tokie daliniai ir nepakankamai išsamūs statistiniai duomenys buvo renkami nuo 1980 m. (1) 2003 m. nauju teisės aktu, t. y. Reglamentu (EB) Nr. 91/2003 (vadinamas pradinis aktas) atlikti esminiai pakeitimai ir papildymai. Nuo to laiko valstybės narės privalo rinkti ir perduoti krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliais metinius, ketvirtinius arba penkerių metų statistinius duomenis remdamosi konkrečiais rodikliais. |
| --- | --- |

1.2.

Tokie daliniai ir nepakankamai išsamūs statistiniai duomenys buvo renkami nuo 1980 m. (1) 2003 m. nauju teisės aktu, t. y. Reglamentu (EB) Nr. 91/2003 (vadinamas pradinis aktas) atlikti esminiai pakeitimai ir papildymai. Nuo to laiko valstybės narės privalo rinkti ir perduoti krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliais metinius, ketvirtinius arba penkerių metų statistinius duomenis remdamosi konkrečiais rodikliais.

| 1.3. | Per visą šį laikotarpį pradinis aktas buvo pakeistas ir papildytas Reglamentais (EB) Nr. 1192/2003, (EB) Nr. 219/2009 ir (ES) Nr. 2016/2032 ir yra daug nuostatų išsibarsčiusių pradiniame akte ir jį keičiančiuose aktuose. |
| --- | --- |

1.3.

Per visą šį laikotarpį pradinis aktas buvo pakeistas ir papildytas Reglamentais (EB) Nr. 1192/2003, (EB) Nr. 219/2009 ir (ES) Nr. 2016/2032 ir yra daug nuostatų išsibarsčiusių pradiniame akte ir jį keičiančiuose aktuose.

| 1.4. | Komisija nusprendė parengti paprastą kodifikuotą redakciją įtraukiant įvairių ankstesnių reglamentų turinį ir parengti bendrą sklandesnį ir nuoseklesnį dokumentą nekeičiant jo turinio, tik išbraukiant Reglamento (EB) Nr. 91/2003 4 straipsnio 5 dalį, kurioje Komisijai suteikiama teisė savo nuožiūra prie minėto reglamento pritaikyti priedus, kiek tai susiję su neesminėmis nuostatomis. |
| --- | --- |

1.4.

Komisija nusprendė parengti paprastą kodifikuotą redakciją įtraukiant įvairių ankstesnių reglamentų turinį ir parengti bendrą sklandesnį ir nuoseklesnį dokumentą nekeičiant jo turinio, tik išbraukiant Reglamento (EB) Nr. 91/2003 4 straipsnio 5 dalį, kurioje Komisijai suteikiama teisė savo nuožiūra prie minėto reglamento pritaikyti priedus, kiek tai susiję su neesminėmis nuostatomis.

| 1.5. | Laikantis reglamentavimo kokybės tikslų (REFIT), EESRK pritaria šiai Komisijos iniciatyvai, tačiau kelia klausimą, ar minėti statistiniai duomenys negalėtų būti geriau išnagrinėti ir papildyti kitus šioje srityje Eurostato renkamus duomenis. |
| --- | --- |

1.5.

Laikantis reglamentavimo kokybės tikslų (REFIT), EESRK pritaria šiai Komisijos iniciatyvai, tačiau kelia klausimą, ar minėti statistiniai duomenys negalėtų būti geriau išnagrinėti ir papildyti kitus šioje srityje Eurostato renkamus duomenis.

Briuselis, 2017 m. gruodžio 6 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Georges DASSIS

---

(1)  Direktyva 80/1177/EEB.

1

---

| 11.4.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 129/76 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 129/76

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Atnaujintos partnerystės su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybėmis

(JOIN(2016) 52 final)

(2018/C 129/13)

| Pranešėja | Brenda KING |
| --- | --- |

Pranešėja

Brenda KING

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2017 1 27 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Išorės santykių (REX) skyrius |
| Priimta skyriuje | 2017 11 7 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2017 12 7 |
| Plenarinė sesija Nr. | 530 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 165/1/2 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2017 1 27

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Išorės santykių (REX) skyrius

Priimta skyriuje

2017 11 7

Priimta plenarinėje sesijoje

2017 12 7

Plenarinė sesija Nr.

530

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

165/1/2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Kotonu partnerystės susitarimas (KPS) tarp Europos Sąjungos (ES) ir Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno (AKR) grupės valstybių baigia galioti 2020 m. KPS sudarė bendradarbiavimo ir dialogo politikos, ekonomikos, prekybos ir paramos vystymuisi klausimais pagrindą. |
| --- | --- |

1.1.

Kotonu partnerystės susitarimas (KPS) tarp Europos Sąjungos (ES) ir Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno (AKR) grupės valstybių baigia galioti 2020 m. KPS sudarė bendradarbiavimo ir dialogo politikos, ekonomikos, prekybos ir paramos vystymuisi klausimais pagrindą.

| 1.2. | ES ir AKR atskirai pradėjo diskusijas siekiant nustatyti galimą būsimų santykių formą ir pagrindą. Tikėtina, kad bus įtraukti šie prioritetai: skurdo mažinimas, prekybos santykiai, migracijos srautų valdymas ir kova su visuotiniu atšilimu. Oficialiai diskusijos tarp ES ir AKR valstybių turi prasidėti ne vėliau kaip iki 2018 m. rugpjūčio mėn. |
| --- | --- |

1.2.

ES ir AKR atskirai pradėjo diskusijas siekiant nustatyti galimą būsimų santykių formą ir pagrindą. Tikėtina, kad bus įtraukti šie prioritetai: skurdo mažinimas, prekybos santykiai, migracijos srautų valdymas ir kova su visuotiniu atšilimu. Oficialiai diskusijos tarp ES ir AKR valstybių turi prasidėti ne vėliau kaip iki 2018 m. rugpjūčio mėn.

| 1.3. | Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) ir Europos Komisija 2015 m. pradėjo viešų konsultacijų procesą, skirtą parengti sistemą nustojus galioti Kotonu susitarimui, ir 2016 m. lapkričio mėn. paskelbė bendrą komunikatą, kuriame pritariama visa apimančiam susitarimui, pagal kurį nustatomos bendros vertybės ir interesai, išskiriant tris partnerystes su kiekvienu iš trijų regionų. |
| --- | --- |

1.3.

Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) ir Europos Komisija 2015 m. pradėjo viešų konsultacijų procesą, skirtą parengti sistemą nustojus galioti Kotonu susitarimui, ir 2016 m. lapkričio mėn. paskelbė bendrą komunikatą, kuriame pritariama visa apimančiam susitarimui, pagal kurį nustatomos bendros vertybės ir interesai, išskiriant tris partnerystes su kiekvienu iš trijų regionų.

| 1.4. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina bendrą komunikatą, taip pat priemonę, kuriai Komisija teikia pirmenybę – visa apimantį susitarimą ir konkrečius regioninius prioritetus, kurie turėtų būti teisiškai privalomi. EESRK mano, kad reikia naujo ir atnaujinto susitarimo, kuriame būtų atsižvelgiama į naujas realijas, pavyzdžiui, Europos viešosios nuomonės susirūpinimą dėl padidėjusios teroro išpuolių rizikos, nekontroliuojamais laikomų migracijos srautų, pabėgėlių dėl klimato kaitos pavojaus nuolat augant Afrikos gyventojų skaičiui, vis didėjančios kitų regionų galių įtakos ir nenuspėjamų dabartinio JAV prezidento veiksmų. |
| --- | --- |

1.4.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina bendrą komunikatą, taip pat priemonę, kuriai Komisija teikia pirmenybę – visa apimantį susitarimą ir konkrečius regioninius prioritetus, kurie turėtų būti teisiškai privalomi. EESRK mano, kad reikia naujo ir atnaujinto susitarimo, kuriame būtų atsižvelgiama į naujas realijas, pavyzdžiui, Europos viešosios nuomonės susirūpinimą dėl padidėjusios teroro išpuolių rizikos, nekontroliuojamais laikomų migracijos srautų, pabėgėlių dėl klimato kaitos pavojaus nuolat augant Afrikos gyventojų skaičiui, vis didėjančios kitų regionų galių įtakos ir nenuspėjamų dabartinio JAV prezidento veiksmų.

| 1.5. | Be to, EESRK ragina į atnaujintą sistemą labiau įtraukti pilietinę visuomenę ir jai skirti svarbesnį – ne vien konsultacinį – vaidmenį. Tai svarbu siekiant užtikrinti politikos suderinamumo vystymosi labui principą. |
| --- | --- |

1.5.

Be to, EESRK ragina į atnaujintą sistemą labiau įtraukti pilietinę visuomenę ir jai skirti svarbesnį – ne vien konsultacinį – vaidmenį. Tai svarbu siekiant užtikrinti politikos suderinamumo vystymosi labui principą.

| 1.6. | EESRK teigiamai vertina ketinimą remtis Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarke iki 2030 m. ir atsižvelgti į konkrečius Europos plėtros fondo ypatumus. Tai papildo naująjį Europos konsensusą dėl vystymosi, kurio pagrindinis tikslas – skurdo panaikinimas, taip pat darnaus vystymosi ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos aspektų integravimas. Vis dėlto Komitetas apgailestauja, kad Darbotvarkei iki 2030 m. neskiriamas pagrindinis dėmesys būsimame susitarime, pagal kurį būtų galima sustiprinti pagrindinius principus, pavyzdžiui, universalumą, valdymą ir įvairių darnaus vystymosi tikslų tarpusavio sąsajas ir jų nedalumą. |
| --- | --- |

1.6.

EESRK teigiamai vertina ketinimą remtis Jungtinių Tautų darnaus vystymosi darbotvarke iki 2030 m. ir atsižvelgti į konkrečius Europos plėtros fondo ypatumus. Tai papildo naująjį Europos konsensusą dėl vystymosi, kurio pagrindinis tikslas – skurdo panaikinimas, taip pat darnaus vystymosi ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos aspektų integravimas. Vis dėlto Komitetas apgailestauja, kad Darbotvarkei iki 2030 m. neskiriamas pagrindinis dėmesys būsimame susitarime, pagal kurį būtų galima sustiprinti pagrindinius principus, pavyzdžiui, universalumą, valdymą ir įvairių darnaus vystymosi tikslų tarpusavio sąsajas ir jų nedalumą.

| 1.7. | EESRK mano, kad bet kokia būsima partnerystė turėtų būti grindžiama politiniu dialogu, o ne paramos teikėjo ir gavėjo santykiais. Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad komunikatas teisingai suderintas su Visuotine ES strategija, tačiau rekomenduoja, kad būsimas AKR ir ES bendradarbiavimas būtų derinamas ir su visomis kitomis AKR partnerių strategijomis ir tikslais. |
| --- | --- |

1.7.

EESRK mano, kad bet kokia būsima partnerystė turėtų būti grindžiama politiniu dialogu, o ne paramos teikėjo ir gavėjo santykiais. Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad komunikatas teisingai suderintas su Visuotine ES strategija, tačiau rekomenduoja, kad būsimas AKR ir ES bendradarbiavimas būtų derinamas ir su visomis kitomis AKR partnerių strategijomis ir tikslais.

| 1.8. | Be to, EESRK rekomenduoja stiprinti politinį aspektą, o tam reikėtų griežto stebėsenos mechanizmo, kuriame dalyvautų ir pilietinė visuomenė. Reikėtų, kad ES acquis pilietinės visuomenės, įskaitant privatųjį sektorių (pilietinės visuomenės organizacijas), dalyvavimo klausimais visais būsimų partnerysčių etapais būtų išlaikytas ir stiprinamas, o pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimas politiniame dialoge būtų institucionalizuotas. |
| --- | --- |

1.8.

Be to, EESRK rekomenduoja stiprinti politinį aspektą, o tam reikėtų griežto stebėsenos mechanizmo, kuriame dalyvautų ir pilietinė visuomenė. Reikėtų, kad ES acquis pilietinės visuomenės, įskaitant privatųjį sektorių (pilietinės visuomenės organizacijas), dalyvavimo klausimais visais būsimų partnerysčių etapais būtų išlaikytas ir stiprinamas, o pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimas politiniame dialoge būtų institucionalizuotas.

| 1.9. | EESRK atlikta ekonominių ir socialinių subjektų AKR šalyse apklausa parodė, kad 82 % respondentų pritarė nevalstybinių veikėjų dalyvavimui parlamentiniuose posėdžiuose, o 78 % išreiškė paramą jų dalyvavimui tarpvyriausybiniuose susitikimuose, kuriuose jie, be kita ko, turėtų galimybę pristatyti ataskaitas ir teikti rekomendacijas. |
| --- | --- |

1.9.

EESRK atlikta ekonominių ir socialinių subjektų AKR šalyse apklausa parodė, kad 82 % respondentų pritarė nevalstybinių veikėjų dalyvavimui parlamentiniuose posėdžiuose, o 78 % išreiškė paramą jų dalyvavimui tarpvyriausybiniuose susitikimuose, kuriuose jie, be kita ko, turėtų galimybę pristatyti ataskaitas ir teikti rekomendacijas.

| 1.10. | EESRK apgailestauja, kad bendrame komunikate neatsispindi pilietinės visuomenės organizacijų svarba nei visa apimančio susitarimo, nei trijų regionų lygmenimis. Komitetas rekomenduoja, kad būsima partnerystė apimtų ir oficialų mechanizmą, pagal kurį pilietinės visuomenės organizacijos būtų įtraukiamos į rengimą, įgyvendinimą, stebėseną ir peržiūrą, taip pat ir būsimu derybų etapu. EESRK yra pasirengęs imtis svarbaus vaidmens šiame procese. |
| --- | --- |

1.10.

EESRK apgailestauja, kad bendrame komunikate neatsispindi pilietinės visuomenės organizacijų svarba nei visa apimančio susitarimo, nei trijų regionų lygmenimis. Komitetas rekomenduoja, kad būsima partnerystė apimtų ir oficialų mechanizmą, pagal kurį pilietinės visuomenės organizacijos būtų įtraukiamos į rengimą, įgyvendinimą, stebėseną ir peržiūrą, taip pat ir būsimu derybų etapu. EESRK yra pasirengęs imtis svarbaus vaidmens šiame procese.

| 1.11. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad visiškai neužsimenama apie Europos plėtros fondą (EPF), ir tikisi, kad padėtis pasikeis įvertinus daugiametės finansinės programos (DFP) rezultatus ir priėmus sprendimą dėl EPF įtraukimo į biudžetą. EESRK primena savo nuomonėje REX/455 pateiktą rekomendaciją, kad visos paramos vystymuisi, kurią ES skiria trečiosioms šalims, formos turėtų būti įtrauktos į tą pačią teisinę sistemą, o Europos Parlamentas turėtų taikyti vienodą demokratinę kontrolę, kartu išlaikydamas tuos pačius teigiamus Europos plėtros fondo (EPF) aspektus. Be to, EESRK mano, kad Afrikos taikos priemonė ir nauji su migracija susiję projektai turėtų būti finansuojami ne iš EPF. |
| --- | --- |

1.11.

EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad visiškai neužsimenama apie Europos plėtros fondą (EPF), ir tikisi, kad padėtis pasikeis įvertinus daugiametės finansinės programos (DFP) rezultatus ir priėmus sprendimą dėl EPF įtraukimo į biudžetą. EESRK primena savo nuomonėje REX/455 pateiktą rekomendaciją, kad visos paramos vystymuisi, kurią ES skiria trečiosioms šalims, formos turėtų būti įtrauktos į tą pačią teisinę sistemą, o Europos Parlamentas turėtų taikyti vienodą demokratinę kontrolę, kartu išlaikydamas tuos pačius teigiamus Europos plėtros fondo (EPF) aspektus. Be to, EESRK mano, kad Afrikos taikos priemonė ir nauji su migracija susiję projektai turėtų būti finansuojami ne iš EPF.

| 1.12. | Komitetas teigiamai vertina tai, kad būsimoje partnerystėje didelis dėmesys skiriamas žmogaus socialinei raidai kaip konkrečiam prioritetui, ir mano, kad tai turėtų būti visų trijų regionų prioritetas, siejamas su darnaus vystymosi tikslais. |
| --- | --- |

1.12.

Komitetas teigiamai vertina tai, kad būsimoje partnerystėje didelis dėmesys skiriamas žmogaus socialinei raidai kaip konkrečiam prioritetui, ir mano, kad tai turėtų būti visų trijų regionų prioritetas, siejamas su darnaus vystymosi tikslais.

| 1.13. | EESRK palankiai vertina komunikate pateiktą siekį visapusiškai apsaugoti, skatinti ir įgyvendinti lyčių lygybę ir moterų ir mergaičių įgalinimą, taip pat svarbaus moterų ir mergaičių indėlio į taikos užtikrinimą ir valstybės kūrimą, ekonomikos augimą, technologijų plėtrą, skurdo mažinimą, sveikatą ir gerovę, kultūrą ir žmogaus socialinę raidą pripažinimą. Tačiau EESRK apgailestauja, kad komunikate išsamiai neišdėstyta, kaip tam bus sudarytos sąlygos. |
| --- | --- |

1.13.

EESRK palankiai vertina komunikate pateiktą siekį visapusiškai apsaugoti, skatinti ir įgyvendinti lyčių lygybę ir moterų ir mergaičių įgalinimą, taip pat svarbaus moterų ir mergaičių indėlio į taikos užtikrinimą ir valstybės kūrimą, ekonomikos augimą, technologijų plėtrą, skurdo mažinimą, sveikatą ir gerovę, kultūrą ir žmogaus socialinę raidą pripažinimą. Tačiau EESRK apgailestauja, kad komunikate išsamiai neišdėstyta, kaip tam bus sudarytos sąlygos.

| 1.14. | EESRK palankiai vertina tai, kad į naują partnerystę bus visapusiškai integruoti prekybos ir ekonominės partnerystės susitarimai (EPS). EESRK mano, kad prekybos susitarimai, įskaitant EPS, turėtų remtis JT darbotvarke iki 2030 m. ir Paryžiaus (klimato) susitarimu. |
| --- | --- |

1.14.

EESRK palankiai vertina tai, kad į naują partnerystę bus visapusiškai integruoti prekybos ir ekonominės partnerystės susitarimai (EPS). EESRK mano, kad prekybos susitarimai, įskaitant EPS, turėtų remtis JT darbotvarke iki 2030 m. ir Paryžiaus (klimato) susitarimu.

| 1.15. | EESRK rekomenduoja, kad AKR ir ES EPS derybos vyktų skaidriai ir įtraukiant pilietinę visuomenę. EPS turėtų būti numatytas vykdytinas skyrius dėl darnaus vystymosi, užtikrinant aktyvų pilietinės visuomenės dalyvavimą įgyvendinant, stebint ir peržiūrint šiuos susitarimus. |
| --- | --- |

1.15.

EESRK rekomenduoja, kad AKR ir ES EPS derybos vyktų skaidriai ir įtraukiant pilietinę visuomenę. EPS turėtų būti numatytas vykdytinas skyrius dėl darnaus vystymosi, užtikrinant aktyvų pilietinės visuomenės dalyvavimą įgyvendinant, stebint ir peržiūrint šiuos susitarimus.

| 1.16. | EESRK palankiai vertina tai, kad klimato kaita yra vienas pagrindinių prioritetų, tačiau reiškia susirūpinimą dėl to, kad aplinkos ir klimato prioritetai trijuose regionuose skiriasi. Jis taip pat reiškia susirūpinimą dėl to, kad daug dėmesio skiriama veiksmams, kurių turi imtis AKR valstybės, tuo tarpu nenurodoma jokia ES tenkanti atsakomybė už jos pėdsaką ar poveikį šių besivystančių šalių gamtos ištekliams ir ekosistemoms. |
| --- | --- |

1.16.

EESRK palankiai vertina tai, kad klimato kaita yra vienas pagrindinių prioritetų, tačiau reiškia susirūpinimą dėl to, kad aplinkos ir klimato prioritetai trijuose regionuose skiriasi. Jis taip pat reiškia susirūpinimą dėl to, kad daug dėmesio skiriama veiksmams, kurių turi imtis AKR valstybės, tuo tarpu nenurodoma jokia ES tenkanti atsakomybė už jos pėdsaką ar poveikį šių besivystančių šalių gamtos ištekliams ir ekosistemoms.

2.   Bendroji informacija

| 2.1. | Europos Sąjunga (ES) ir 79 Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybės (AKR) yra sudariusios visapusišką ir teisiškai privalomą tarptautinio bendradarbiavimo susitarimą, kuriuo suvienijamos daugiau nei pusė pasaulio tautinių valstybių. Vadinamasis Kotonu partnerystės susitarimas (toliau – Kotonu susitarimas) buvo pasirašytas 2000 m. Benine, siekiant stiprinti ilgalaikį ES ir AKR valstybių bendradarbiavimą politikos, prekybos ir vystymosi srityse. Pasirašius šį susitarimą buvo įsteigtos įvairios institucijos, palengvinančios AKR ir ES Vyriausybių, valstybės pareigūnų, Parlamento narių, vietos valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės, įskaitant privatųjį sektorių, bendradarbiavimą. Jis remiasi ES ir jos buvusių kolonijų istoriniais ryšiais, kurie vystėsi pasirašant susitarimus: nuo I ir II Jaundės konvencijų asociacijos susitarimų tarp Europos ekonominės bendrijos ir buvusių Prancūzijos kolonijų Afrikoje (1963–1975 m.), vėliau AKR ir ES Lomės konvencijų (1975–2000 m.) ir vėliausiai – Partnerystės susitarimo, pasirašyto Kotonu (2000 m.). |
| --- | --- |

2.1.

Europos Sąjunga (ES) ir 79 Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybės (AKR) yra sudariusios visapusišką ir teisiškai privalomą tarptautinio bendradarbiavimo susitarimą, kuriuo suvienijamos daugiau nei pusė pasaulio tautinių valstybių. Vadinamasis Kotonu partnerystės susitarimas (toliau – Kotonu susitarimas) buvo pasirašytas 2000 m. Benine, siekiant stiprinti ilgalaikį ES ir AKR valstybių bendradarbiavimą politikos, prekybos ir vystymosi srityse. Pasirašius šį susitarimą buvo įsteigtos įvairios institucijos, palengvinančios AKR ir ES Vyriausybių, valstybės pareigūnų, Parlamento narių, vietos valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės, įskaitant privatųjį sektorių, bendradarbiavimą. Jis remiasi ES ir jos buvusių kolonijų istoriniais ryšiais, kurie vystėsi pasirašant susitarimus: nuo I ir II Jaundės konvencijų asociacijos susitarimų tarp Europos ekonominės bendrijos ir buvusių Prancūzijos kolonijų Afrikoje (1963–1975 m.), vėliau AKR ir ES Lomės konvencijų (1975–2000 m.) ir vėliausiai – Partnerystės susitarimo, pasirašyto Kotonu (2000 m.).

| 2.2. | Lomės konvencija AKR šalims suteikia teisinį statusą, joms leidžiantį kurti tvaraus vystymosi modelį ir reikalauti privilegijuotos prieigos prie bendrosios rinkos. Pagal šią sistemą daugiau svorio suteikta Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno šalimis, nors pagal dvišalius susitarimus jos veikiausiai negalėjo naudotis tokio pobūdžio vystymosi modeliu. Nors skurdas sumažėjo, AKR valstybių vidaus rinkos dalis smuko nuo 6,7 % 1976 m. iki 3 % 1998 m. |
| --- | --- |

2.2.

Lomės konvencija AKR šalims suteikia teisinį statusą, joms leidžiantį kurti tvaraus vystymosi modelį ir reikalauti privilegijuotos prieigos prie bendrosios rinkos. Pagal šią sistemą daugiau svorio suteikta Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno šalimis, nors pagal dvišalius susitarimus jos veikiausiai negalėjo naudotis tokio pobūdžio vystymosi modeliu. Nors skurdas sumažėjo, AKR valstybių vidaus rinkos dalis smuko nuo 6,7 % 1976 m. iki 3 % 1998 m.

| 2.3. | Kotonu susitarimu siekiama stiprinti partnerystę ir jį sudaro trys ramsčiai – politikos, prekybos ir darnaus vystymosi. Pradinis šio visa apimančio susitarimo tikslas buvo padėti AKR šalių vystymuisi, kartu skatinti jų ekonomikos įvairinimą sudarant verslui ir investicijoms palankias sąlygas. |
| --- | --- |

2.3.

Kotonu susitarimu siekiama stiprinti partnerystę ir jį sudaro trys ramsčiai – politikos, prekybos ir darnaus vystymosi. Pradinis šio visa apimančio susitarimo tikslas buvo padėti AKR šalių vystymuisi, kartu skatinti jų ekonomikos įvairinimą sudarant verslui ir investicijoms palankias sąlygas.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Kotonu susitarimas baigs galioti 2020 m., todėl 2016 m. lapkričio 22 d. Europos Komisija ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai paskelbė bendrą komunikatą. Remiantis 2015 m. spalio 6 d. pradėtų viešų konsultacijų rezultatais, šiame komunikate pateiktos trys galimybės. Pirma pasiūlyta galimybė – atnaujinti Kotonu partnerystės susitarimą su AKR šalimis. Jo privalumas – išliktų Kotonu partnerystės susitarimo forma, bet tai galiausiai nebūtų susitarimas, kuriuo būtų atsižvelgiama į konkrečius susijusių šalių nurodytus prioritetus. Be to, nebūtų atsižvelgta į svarbius pokyčius nuo 2000 m., pavyzdžiui, ES plėtrą, skirtingus prioritetus AKR šalyse ir didėjančią regioninių organizacijų, tokių kaip Afrikos Sąjunga, svarbą. |
| --- | --- |

3.1.

Kotonu susitarimas baigs galioti 2020 m., todėl 2016 m. lapkričio 22 d. Europos Komisija ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai paskelbė bendrą komunikatą. Remiantis 2015 m. spalio 6 d. pradėtų viešų konsultacijų rezultatais, šiame komunikate pateiktos trys galimybės. Pirma pasiūlyta galimybė – atnaujinti Kotonu partnerystės susitarimą su AKR šalimis. Jo privalumas – išliktų Kotonu partnerystės susitarimo forma, bet tai galiausiai nebūtų susitarimas, kuriuo būtų atsižvelgiama į konkrečius susijusių šalių nurodytus prioritetus. Be to, nebūtų atsižvelgta į svarbius pokyčius nuo 2000 m., pavyzdžiui, ES plėtrą, skirtingus prioritetus AKR šalyse ir didėjančią regioninių organizacijų, tokių kaip Afrikos Sąjunga, svarbą.

| 3.2. | Antroji galimybė – visiška ES ir AKR šalių santykių regionalizacija. Taikant šį būdą, nors jis ir atspindėtų skirtumus tarp trijų regionų, būtų ignoruojamas AKR šalių pareikštas noras ir toliau likti vieningoms, taip pat abipusis noras naudotis ES ir AKR formatu siekiant daryti įtaką tarptautinėms institucijoms. |
| --- | --- |

3.2.

Antroji galimybė – visiška ES ir AKR šalių santykių regionalizacija. Taikant šį būdą, nors jis ir atspindėtų skirtumus tarp trijų regionų, būtų ignoruojamas AKR šalių pareikštas noras ir toliau likti vieningoms, taip pat abipusis noras naudotis ES ir AKR formatu siekiant daryti įtaką tarptautinėms institucijoms.

| 3.3. | Tinkamiausia galimybė yra trečias pasiūlymas, kuriam, atrodo, pritaria visos šalys. Taikant šį būdą peržiūrėjus susitarimą būtų sudarytas bendras susitarimas ir parengti trys regioniniai ramsčiai: „trečioji alternatyva – vienas susitarimas su šalimis partnerėmis, sudarytas iš trijų atskirų regioninių partnerysčių su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno šalimis ir suteikiantis galimybę glaudžiau bendradarbiauti ir kitoms šalims pagal bendrą sistemą. Šioje sistemoje būtų apibrėžtos bendros vertybės, principai, svarbiausi aspektai ir interesai, kurie sudaro šalių bendradarbiavimo pagrindą, remiantis svarbiu KPS acquis. Be to, būtų nurodyti konkretūs bendradarbiavimo pasaulinėje darbotvarkėje mechanizmai. Trys regioninės partnerystės būtų paremtos ir apimtų jau esamas partnerystes (pavyzdžiui, bendrą Afrikos ir ES strategiją) bei nustatytų prioritetines sritis ir veiksmus, kurie būtų sutelkti į konkrečius partnerystės su kiekvienu iš trijų regionų darbotvarkės aspektus“. Ši Komisijos siūloma institucinė struktūra, pagal bendrąjį susitarimą sudaryta iš trijų atskirų regioninių partnerysčių su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno šalimis, išlaiko ES ir AKR formato acquis ir privalumus, kartu sudaro sąlygas diferencijuotoms vystymosi iniciatyvoms atskirų regionų pagrindu. Be to, pasirinkus siūlomą galimybę ateityje bus sudarytos sąlygos įtraukti kitas, AKR nepriklausančias šalis, pavyzdžiui, kitas mažiausiai išsivysčiusias šalis, arba Šiaurės Afrikos šalis. |
| --- | --- |

3.3.

Tinkamiausia galimybė yra trečias pasiūlymas, kuriam, atrodo, pritaria visos šalys. Taikant šį būdą peržiūrėjus susitarimą būtų sudarytas bendras susitarimas ir parengti trys regioniniai ramsčiai: „trečioji alternatyva – vienas susitarimas su šalimis partnerėmis, sudarytas iš trijų atskirų regioninių partnerysčių su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno šalimis ir suteikiantis galimybę glaudžiau bendradarbiauti ir kitoms šalims pagal bendrą sistemą. Šioje sistemoje būtų apibrėžtos bendros vertybės, principai, svarbiausi aspektai ir interesai, kurie sudaro šalių bendradarbiavimo pagrindą, remiantis svarbiu KPS acquis. Be to, būtų nurodyti konkretūs bendradarbiavimo pasaulinėje darbotvarkėje mechanizmai. Trys regioninės partnerystės būtų paremtos ir apimtų jau esamas partnerystes (pavyzdžiui, bendrą Afrikos ir ES strategiją) bei nustatytų prioritetines sritis ir veiksmus, kurie būtų sutelkti į konkrečius partnerystės su kiekvienu iš trijų regionų darbotvarkės aspektus“. Ši Komisijos siūloma institucinė struktūra, pagal bendrąjį susitarimą sudaryta iš trijų atskirų regioninių partnerysčių su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno šalimis, išlaiko ES ir AKR formato acquis ir privalumus, kartu sudaro sąlygas diferencijuotoms vystymosi iniciatyvoms atskirų regionų pagrindu. Be to, pasirinkus siūlomą galimybę ateityje bus sudarytos sąlygos įtraukti kitas, AKR nepriklausančias šalis, pavyzdžiui, kitas mažiausiai išsivysčiusias šalis, arba Šiaurės Afrikos šalis.

| 3.4. | EESRK palankiai vertina Europos Komisijos siekį užtikrinti, kad partnerystė taptų teisiškai privaloma, bet kartu išliktų lanksti ir reaguojanti, kad būtų galima ją prisitaikyti prie nuolat kintančios aplinkos. EESRK rekomenduoja, kad „teisiškai privalomas“ statusas būtų aiškiai apibrėžtas naujame susitarime baigus galioti Kotonu susitarimui ir kad jis apimtų konsultacijas ir sankcijų procedūras tais atvejais, kai pažeidžiamos žmogaus teisės, demokratiniai principai ir teisinės valstybės principai. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad AKR šalys pritaria privalomam susitarimo pobūdžiui (1) ir mano, kad tai padėtų užtikrinti nuspėjamumą, skaidrumą ir abipusę atsakomybę. |
| --- | --- |

3.4.

EESRK palankiai vertina Europos Komisijos siekį užtikrinti, kad partnerystė taptų teisiškai privaloma, bet kartu išliktų lanksti ir reaguojanti, kad būtų galima ją prisitaikyti prie nuolat kintančios aplinkos. EESRK rekomenduoja, kad „teisiškai privalomas“ statusas būtų aiškiai apibrėžtas naujame susitarime baigus galioti Kotonu susitarimui ir kad jis apimtų konsultacijas ir sankcijų procedūras tais atvejais, kai pažeidžiamos žmogaus teisės, demokratiniai principai ir teisinės valstybės principai. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad AKR šalys pritaria privalomam susitarimo pobūdžiui (1) ir mano, kad tai padėtų užtikrinti nuspėjamumą, skaidrumą ir abipusę atsakomybę.

| 3.5. | Neseniai patvirtintos tarptautinės sistemos – Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m., Paryžiaus susitarimas dėl klimato kaitos, Adis Abebos veiksmų darbotvarkė, Sendajaus programa ir Jungtinių Tautų miestų darbotvarkė – sudaro galimybę visa tai įtraukti į naują susitarimą, įpareigojant susitarimo partnerius užtikrinti tvarumą siekiant naudos žmonėms, klestėjimo ir planetos apsaugos. Būsima partnerystė turėtų būti grindžiama šiomis tarptautinėmis sistemomis ir įsipareigojimais, juos įgyvendinant integruotai, įtraukiai ir tvariai. |
| --- | --- |

3.5.

Neseniai patvirtintos tarptautinės sistemos – Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m., Paryžiaus susitarimas dėl klimato kaitos, Adis Abebos veiksmų darbotvarkė, Sendajaus programa ir Jungtinių Tautų miestų darbotvarkė – sudaro galimybę visa tai įtraukti į naują susitarimą, įpareigojant susitarimo partnerius užtikrinti tvarumą siekiant naudos žmonėms, klestėjimo ir planetos apsaugos. Būsima partnerystė turėtų būti grindžiama šiomis tarptautinėmis sistemomis ir įsipareigojimais, juos įgyvendinant integruotai, įtraukiai ir tvariai.

| 3.6. | Būsimame susitarime pirmenybė turėtų būti teikiama žmogaus socialinei raidai, atkreipiant dėmesį į dvejopą eksponentinio demografinio augimo poveikį ir į AKR šalyse vykstančius klimato pokyčius. Tai sudarys problemų apsirūpinimo maistu ir mitybos saugumo bei aplinkosaugos srityse ir siekiant gerovės visiems. |
| --- | --- |

3.6.

Būsimame susitarime pirmenybė turėtų būti teikiama žmogaus socialinei raidai, atkreipiant dėmesį į dvejopą eksponentinio demografinio augimo poveikį ir į AKR šalyse vykstančius klimato pokyčius. Tai sudarys problemų apsirūpinimo maistu ir mitybos saugumo bei aplinkosaugos srityse ir siekiant gerovės visiems.

| 3.7. | Politikos suderinamumas vystymosi labui turėtų būti vienas pagrindinių būsimos partnerystės elementų, užtikrinant, kad visa ES vidaus ir išorės politika stiprina tvarų vystymąsi Europos Sąjungoje ir visame pasaulyje. |
| --- | --- |

3.7.

Politikos suderinamumas vystymosi labui turėtų būti vienas pagrindinių būsimos partnerystės elementų, užtikrinant, kad visa ES vidaus ir išorės politika stiprina tvarų vystymąsi Europos Sąjungoje ir visame pasaulyje.

4.   Konkrečios pastabos

4.1.   Pilietinės visuomenės dalyvavimas įgyvendinant būsimą AKR ir ES partnerystę

| 4.1.1. | EESRK palankiai vertina tai, kad Kotonu susitarimo 6 straipsniu remiamas nevalstybinių subjektų dalyvavimas, pripažįstant, kad šioje partnerystėje jiems tenka svarbus vaidmuo. Vis dėlto Komitetas yra nusivylęs, kad bendradarbiavimas ir toliau labiausiai orientuojamas į valdymą, nors ir pripažįstama, kad politinis dialogas yra svarbus skatinant pilietinės visuomenės dalyvavimą vystymosi procese. Yra keletas išimčių, pavyzdžiui, AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja ir CARIFORUM ir ES parlamentinė asamblėja, CARIFORUM ir ES konsultacinis komitetas bei CARIFORUM ir ES prekybos ir vystymosi komitetas. Vis dėlto ateityje jas reikėtų dar labiau stiprinti. |
| --- | --- |

4.1.1.

EESRK palankiai vertina tai, kad Kotonu susitarimo 6 straipsniu remiamas nevalstybinių subjektų dalyvavimas, pripažįstant, kad šioje partnerystėje jiems tenka svarbus vaidmuo. Vis dėlto Komitetas yra nusivylęs, kad bendradarbiavimas ir toliau labiausiai orientuojamas į valdymą, nors ir pripažįstama, kad politinis dialogas yra svarbus skatinant pilietinės visuomenės dalyvavimą vystymosi procese. Yra keletas išimčių, pavyzdžiui, AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja ir CARIFORUM ir ES parlamentinė asamblėja, CARIFORUM ir ES konsultacinis komitetas bei CARIFORUM ir ES prekybos ir vystymosi komitetas. Vis dėlto ateityje jas reikėtų dar labiau stiprinti.

| 4.1.2. | EESRK pakartoja, kad nevalstybiniai subjektai atlieka esminį vaidmenį visame vystymosi procese palaikant AKR ir ES santykius ir vykdant ekonominės partnerystės susitarimų stebėseną. JT darbotvarkėje iki 2030 m. pripažįstamas pilietinės visuomenės vaidmuo, nes joje nurodoma, kad dėl naujos darbotvarkės masto ir užmojo būtina atnaujinti pasaulinę partnerystę siekiant užtikrinti jos įgyvendinimą. Ji sudarys palankias sąlygas aktyviai dalyvauti pasaulio mastu įgyvendinant visus tikslus ir uždavinius, mobilizuojant Vyriausybes, privatųjį sektorių, pilietinę visuomenę, Jungtinių Tautų sistemą ir kitus susijusius subjektus bei sutelkiant visus turimus išteklius. |
| --- | --- |

4.1.2.

EESRK pakartoja, kad nevalstybiniai subjektai atlieka esminį vaidmenį visame vystymosi procese palaikant AKR ir ES santykius ir vykdant ekonominės partnerystės susitarimų stebėseną. JT darbotvarkėje iki 2030 m. pripažįstamas pilietinės visuomenės vaidmuo, nes joje nurodoma, kad dėl naujos darbotvarkės masto ir užmojo būtina atnaujinti pasaulinę partnerystę siekiant užtikrinti jos įgyvendinimą. Ji sudarys palankias sąlygas aktyviai dalyvauti pasaulio mastu įgyvendinant visus tikslus ir uždavinius, mobilizuojant Vyriausybes, privatųjį sektorių, pilietinę visuomenę, Jungtinių Tautų sistemą ir kitus susijusius subjektus bei sutelkiant visus turimus išteklius.

| 4.1.3. | EESRK su nusivylimu pažymi, kad daugelis AKR valstybių, o neseniai ir ES, siekdamos apriboti nevalstybinių subjektų veiklą, priima ribojamuosius teisės aktus, kurie kai kuriais atvejais turėjo labai neigiamą poveikį aktyviam pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimui. 2016 m. PVO tvarumo indeksas (2) rodo, kad daugelyje Užsachario šalių PVO, pirmiausia tos, kurios gina žmogaus teises, susiduria su vis didesniais apribojimais arba grasinimais apriboti jų darbą. |
| --- | --- |

4.1.3.

EESRK su nusivylimu pažymi, kad daugelis AKR valstybių, o neseniai ir ES, siekdamos apriboti nevalstybinių subjektų veiklą, priima ribojamuosius teisės aktus, kurie kai kuriais atvejais turėjo labai neigiamą poveikį aktyviam pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimui. 2016 m. PVO tvarumo indeksas (2) rodo, kad daugelyje Užsachario šalių PVO, pirmiausia tos, kurios gina žmogaus teises, susiduria su vis didesniais apribojimais arba grasinimais apriboti jų darbą.

| 4.1.4. | EESRK rekomenduoja, kad naujoje programoje, kuri bus priimta, būtų sustiprintas pilietinės visuomenės organizacijų konkrečiai ir nevalstybinių subjektų apskritai teisėtumas, kadangi tai būtiniausi politikos procesų suinteresuotieji subjektai, o pilietinės visuomenės organizacijos tiek AKR, tiek ir ES būtų įtrauktos į teisiškai privalomus susitarimo principus. Tai turėtų apimti struktūrizuotą pilietinės visuomenės organizacijų ir visų AKR šalių ir ES bendrų institucijų sistemą. Todėl Komitetas ragina prisiimti tvirtesnius techninius ir finansinius įsipareigojimus skatinti ir remti aktyvų pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimą. |
| --- | --- |

4.1.4.

EESRK rekomenduoja, kad naujoje programoje, kuri bus priimta, būtų sustiprintas pilietinės visuomenės organizacijų konkrečiai ir nevalstybinių subjektų apskritai teisėtumas, kadangi tai būtiniausi politikos procesų suinteresuotieji subjektai, o pilietinės visuomenės organizacijos tiek AKR, tiek ir ES būtų įtrauktos į teisiškai privalomus susitarimo principus. Tai turėtų apimti struktūrizuotą pilietinės visuomenės organizacijų ir visų AKR šalių ir ES bendrų institucijų sistemą. Todėl Komitetas ragina prisiimti tvirtesnius techninius ir finansinius įsipareigojimus skatinti ir remti aktyvų pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimą.

4.2.   Prekyba ir darnus vystymasis

| 4.2.1. | Pagal Lomės IV konvenciją AKR valstybės galėjo vienašališkai naudotis ES teiktomis vienašalėmis lengvatomis, kad galėtų eksportuoti savo produktus į bendrąją rinką, taip pat sistema, skirta kompensuoti prarandamas eksporto pajamas valiutų keitimo kursų svyravimo arba gaivalinių nelaimių atveju. Kadangi buvo nuspręsta, kad šis mechanizmas prieštarauja Pasaulio prekybos organizacijos „didžiausio palankumo statuso“ principui, tam, kad naujasis Kotonu susitarimas atitiktų PPO taisykles, ekonominės partnerystės susitarimai (EPS) buvo rengiami taip, kad įveiktų šią kliūtį ir AKR šalims būtų leista integruotis į pasaulio ekonomiką. |
| --- | --- |

4.2.1.

Pagal Lomės IV konvenciją AKR valstybės galėjo vienašališkai naudotis ES teiktomis vienašalėmis lengvatomis, kad galėtų eksportuoti savo produktus į bendrąją rinką, taip pat sistema, skirta kompensuoti prarandamas eksporto pajamas valiutų keitimo kursų svyravimo arba gaivalinių nelaimių atveju. Kadangi buvo nuspręsta, kad šis mechanizmas prieštarauja Pasaulio prekybos organizacijos „didžiausio palankumo statuso“ principui, tam, kad naujasis Kotonu susitarimas atitiktų PPO taisykles, ekonominės partnerystės susitarimai (EPS) buvo rengiami taip, kad įveiktų šią kliūtį ir AKR šalims būtų leista integruotis į pasaulio ekonomiką.

| 4.2.2. | Todėl Europa derėjosi dėl EPS su šešiais regionais, kuruos sudaro 79 AKR šalys, siekdama prekybos ir vystymosi srityse sukurti jungtines partnerystes ir teikti paramą vystymuisi. 2000–2008 m. galimybės patekti į Europos rinką buvo pasiektos taikant neabipusę nacionalinio pirmumo sistemą, kurią sudarė nukrypti nuo PPO taisyklių leidžiančių nuostatų sistema. Nuo 2008 m. pagal EPS pasirašomi laisvosios prekybos susitarimai, tačiau reikiamų parašų rinkimas ir tolesnis įgyvendinimo etapas pasirodė esą nesibaigiantys kliūčių ruožai. Nors iki šiol sudarytos šešios EPS, jų ratifikavimo procesas dažniausiai buvo labai sunkus. 2007 m. Europa pasirašė pirmąjį tokį susitarimą su 15 Karibų valstybių; jis laikinai įsigaliojo 2008 m. gruodžio mėn. Afrikoje rezultatai buvo dar įvairesni. 2014 m. 16 Vakarų Afrikos valstybių ir dvi regioninės organizacijos Ecowas ir WAEMU bei Rytų Afrikos bendrija pasiekė susitarimą, tačiau pasirašymas vis dar vyksta. Pietų Afrikos vystymosi bendrijos šalys EPS pasirašė 2016 m. Galiausiai 2009 m. laikinąjį ekonominės partnerystės susitarimą tarp Europos ir Ramiojo vandenyno regiono valstybių pasirašė Papua Naujoji Gvinėja ir Fidžis, nes šios dvi šalys yra pagrindinės prekybos tarp Europos ir Ramiojo vandenyno regiono partnerės. |
| --- | --- |

4.2.2.

Todėl Europa derėjosi dėl EPS su šešiais regionais, kuruos sudaro 79 AKR šalys, siekdama prekybos ir vystymosi srityse sukurti jungtines partnerystes ir teikti paramą vystymuisi. 2000–2008 m. galimybės patekti į Europos rinką buvo pasiektos taikant neabipusę nacionalinio pirmumo sistemą, kurią sudarė nukrypti nuo PPO taisyklių leidžiančių nuostatų sistema. Nuo 2008 m. pagal EPS pasirašomi laisvosios prekybos susitarimai, tačiau reikiamų parašų rinkimas ir tolesnis įgyvendinimo etapas pasirodė esą nesibaigiantys kliūčių ruožai. Nors iki šiol sudarytos šešios EPS, jų ratifikavimo procesas dažniausiai buvo labai sunkus. 2007 m. Europa pasirašė pirmąjį tokį susitarimą su 15 Karibų valstybių; jis laikinai įsigaliojo 2008 m. gruodžio mėn. Afrikoje rezultatai buvo dar įvairesni. 2014 m. 16 Vakarų Afrikos valstybių ir dvi regioninės organizacijos Ecowas ir WAEMU bei Rytų Afrikos bendrija pasiekė susitarimą, tačiau pasirašymas vis dar vyksta. Pietų Afrikos vystymosi bendrijos šalys EPS pasirašė 2016 m. Galiausiai 2009 m. laikinąjį ekonominės partnerystės susitarimą tarp Europos ir Ramiojo vandenyno regiono valstybių pasirašė Papua Naujoji Gvinėja ir Fidžis, nes šios dvi šalys yra pagrindinės prekybos tarp Europos ir Ramiojo vandenyno regiono partnerės.

| 4.2.3. | Todėl Kotonu susitarimui būdinga reikšminga prekybos dimensija. Iš tiesų, 2012 m. ES buvo antra pagal dydį po JAV AKR prekybos partnerė. ES tapo svarbesnė už Venesuelą, Kiniją, Braziliją, Kanadą ir Indiją. Su ES vyksta 12,1 % AKR šalių prekybos, t. y. mažiau nei su JAV (35,7 %), bet daugiau nei su Kinija (6,9 %) (3). |
| --- | --- |

4.2.3.

Todėl Kotonu susitarimui būdinga reikšminga prekybos dimensija. Iš tiesų, 2012 m. ES buvo antra pagal dydį po JAV AKR prekybos partnerė. ES tapo svarbesnė už Venesuelą, Kiniją, Braziliją, Kanadą ir Indiją. Su ES vyksta 12,1 % AKR šalių prekybos, t. y. mažiau nei su JAV (35,7 %), bet daugiau nei su Kinija (6,9 %) (3).

| 4.2.4. | Tarptautinio prekybos centro duomenimis, nuo 2003 m. iki 2012 m. AKR valstybių rinkos dalis pasaulio ekonomikoje išaugo nuo 1,4 % iki 1,7 %, tuo tarpu 28 ES valstybių narių rinkos dalis AKR rinkoje per tą patį laikotarpį padidėjo nuo 10,9 % iki 11,5 % Tačiau nuo 2010 m. AKR šalys jaučia 2008 m. ekonomikos krizės pasekmes ir bendra jų prekybos prekėmis vertė mažėja. 2015 m. eksportas sudarė 320,7 mlrd. JAV dolerių (palyginti su 495,1 mlrd. JAV dolerių 2011 m.), o importas sudarė 439,6 mlrd. JAV dolerių (palyginti su 500,2 mlrd. JAV dolerių 2014 m.). |
| --- | --- |

4.2.4.

Tarptautinio prekybos centro duomenimis, nuo 2003 m. iki 2012 m. AKR valstybių rinkos dalis pasaulio ekonomikoje išaugo nuo 1,4 % iki 1,7 %, tuo tarpu 28 ES valstybių narių rinkos dalis AKR rinkoje per tą patį laikotarpį padidėjo nuo 10,9 % iki 11,5 % Tačiau nuo 2010 m. AKR šalys jaučia 2008 m. ekonomikos krizės pasekmes ir bendra jų prekybos prekėmis vertė mažėja. 2015 m. eksportas sudarė 320,7 mlrd. JAV dolerių (palyginti su 495,1 mlrd. JAV dolerių 2011 m.), o importas sudarė 439,6 mlrd. JAV dolerių (palyginti su 500,2 mlrd. JAV dolerių 2014 m.).

| 4.2.5. | EESRK rekomenduoja, kad atliekant Kotonu susitarimo peržiūrą būtų siekiama vėl grįžti prie AKR šalių prekybos plėtros, atsižvelgiant į tai, kad AKR grupei vis dar priklauso 80 % mažiausiai išsivysčiusių šalių. Komitetas taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad žemės ūkiui tenka 90 % AKR šalių eksporto, šioje srityje dirba dauguma darbingo amžiaus gyventojų. Vidutiniškai 20 % nacionalinio turto gaunama iš žemės ūkio pajamų ir jos nepaprastai skiriasi AKR šalyse. Pavyzdžiui, pusė Čado BVP gaunama iš žemės ūkio gamybos, palyginti su vidutiniškai 1 % Karibų jūros regione (4). |
| --- | --- |

4.2.5.

EESRK rekomenduoja, kad atliekant Kotonu susitarimo peržiūrą būtų siekiama vėl grįžti prie AKR šalių prekybos plėtros, atsižvelgiant į tai, kad AKR grupei vis dar priklauso 80 % mažiausiai išsivysčiusių šalių. Komitetas taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad žemės ūkiui tenka 90 % AKR šalių eksporto, šioje srityje dirba dauguma darbingo amžiaus gyventojų. Vidutiniškai 20 % nacionalinio turto gaunama iš žemės ūkio pajamų ir jos nepaprastai skiriasi AKR šalyse. Pavyzdžiui, pusė Čado BVP gaunama iš žemės ūkio gamybos, palyginti su vidutiniškai 1 % Karibų jūros regione (4).

| 4.2.6. | Prekyba ir regioninė integracija. EPS siekiama skatinti regioninę integraciją ir jis yra pagrįstas idėja, kad didesnė regioninė integracija didina prekybos pajėgumus, o tai savo ruožtu skatina ekonomikos augimą, užimtumą ir ekonominę plėtrą. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas AKR vidaus prekybai, reikia investicijų į infrastruktūrą, įskaitant švarią energiją, siekiant padėti AKR valstybėms pereiti prie tarpinių ir galutinių produktų gamybos ir eksporto, tokiu būdu pereinant prie pasaulinės vertės grandinės (PVG). Tam taip pat reikės veiksmingos laivybos pramonės. Todėl EESRK rekomenduoja laivininkystės sektorių įtraukti į ES prekybos ir vystymosi politikos darbotvarkę. |
| --- | --- |

4.2.6.

Prekyba ir regioninė integracija. EPS siekiama skatinti regioninę integraciją ir jis yra pagrįstas idėja, kad didesnė regioninė integracija didina prekybos pajėgumus, o tai savo ruožtu skatina ekonomikos augimą, užimtumą ir ekonominę plėtrą. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas AKR vidaus prekybai, reikia investicijų į infrastruktūrą, įskaitant švarią energiją, siekiant padėti AKR valstybėms pereiti prie tarpinių ir galutinių produktų gamybos ir eksporto, tokiu būdu pereinant prie pasaulinės vertės grandinės (PVG). Tam taip pat reikės veiksmingos laivybos pramonės. Todėl EESRK rekomenduoja laivininkystės sektorių įtraukti į ES prekybos ir vystymosi politikos darbotvarkę.

| 4.2.7. | Prekyba ir darnus vystymasis. Būsimoje partnerystėje prekyba ir EPS turėtų atitikti darbotvarkę iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimą. EPS turėtų būti numatytas vykdytinas skyrius dėl darnaus vystymosi, užtikrinant oficialią ir struktūruotą pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimo sistemą. Būsimos AKR ir ES derybos turėtų vykti skaidriai, įtraukiant pilietinės visuomenės organizacijas į derybų stebėseną ir susitarimo įgyvendinimą bei stebėseną. |
| --- | --- |

4.2.7.

Prekyba ir darnus vystymasis. Būsimoje partnerystėje prekyba ir EPS turėtų atitikti darbotvarkę iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimą. EPS turėtų būti numatytas vykdytinas skyrius dėl darnaus vystymosi, užtikrinant oficialią ir struktūruotą pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimo sistemą. Būsimos AKR ir ES derybos turėtų vykti skaidriai, įtraukiant pilietinės visuomenės organizacijas į derybų stebėseną ir susitarimo įgyvendinimą bei stebėseną.

4.3.   Vystomasis bendradarbiavimas

| 4.3.1. | Bendradarbiavimo priemonės ir metodai yra skirti Kotonu susitarimo principams įgyvendinti, daugiausia dėmesio skiriant rezultatams, partnerystei ir atsakomybei. Todėl už Europos plėtros fondo (EPF) planavimą ir įgyvendinimą prisiimama bendra atsakomybė. |
| --- | --- |

4.3.1.

Bendradarbiavimo priemonės ir metodai yra skirti Kotonu susitarimo principams įgyvendinti, daugiausia dėmesio skiriant rezultatams, partnerystei ir atsakomybei. Todėl už Europos plėtros fondo (EPF) planavimą ir įgyvendinimą prisiimama bendra atsakomybė.

| 4.3.2. | EPF yra tiesiogiai finansuojamas ne iš ES biudžeto, o valstybių narių savanoriškais įnašais, tačiau siekiant nuoseklumo derybos dėl jo vyksta kartu derantis dėl kitų ES išorės finansavimo priemonių. Jį valdo Europos Komisija ir Europos investicijų bankas. EIB valdo investicinę priemonę ir AKR šalių privačiojo sektoriaus bendrovėms trumpalaikiams ir ilgalaikiams privačiojo ir viešojo sektorių projektams įgyvendinti teikia paskolas, garantijas ir lėšas ir iš EPF, ir nuosavų išteklių. |
| --- | --- |

4.3.2.

EPF yra tiesiogiai finansuojamas ne iš ES biudžeto, o valstybių narių savanoriškais įnašais, tačiau siekiant nuoseklumo derybos dėl jo vyksta kartu derantis dėl kitų ES išorės finansavimo priemonių. Jį valdo Europos Komisija ir Europos investicijų bankas. EIB valdo investicinę priemonę ir AKR šalių privačiojo sektoriaus bendrovėms trumpalaikiams ir ilgalaikiams privačiojo ir viešojo sektorių projektams įgyvendinti teikia paskolas, garantijas ir lėšas ir iš EPF, ir nuosavų išteklių.

| 4.3.3. | EPF bendri asignavimai padidėjo, bet panašu, kad po „Brexit“ jie sumažės, tačiau buvo išsaugotas jo tarpvyriausybinis pobūdis ir valdymo struktūra, todėl, be daugiametės finansinės programos (DFP), jis tapo didžiausiu ES vystomojo bendradarbiavimo elementu. Atsižvelgiant į unikalią EPF istoriją ir teisinį statusą, taip pat tarpvyriausybinį pagrindą, Europos Parlamentas neturi bendro sprendimo galios jo atžvilgiu. EP Vystymosi komitetas dalyvauja bendrose politinėse diskusijose ir yra svarbus Kotonu susitarimo suinteresuotasis subjektas. Jungtinė parlamentinė asamblėja (JPA) taip pat turi teisę vykdyti nacionalinių orientacinių programų (NOP) ir regioninių orientacinių programų (ROP) EPF asignavimų parlamentinę kontrolę. |
| --- | --- |

4.3.3.

EPF bendri asignavimai padidėjo, bet panašu, kad po „Brexit“ jie sumažės, tačiau buvo išsaugotas jo tarpvyriausybinis pobūdis ir valdymo struktūra, todėl, be daugiametės finansinės programos (DFP), jis tapo didžiausiu ES vystomojo bendradarbiavimo elementu. Atsižvelgiant į unikalią EPF istoriją ir teisinį statusą, taip pat tarpvyriausybinį pagrindą, Europos Parlamentas neturi bendro sprendimo galios jo atžvilgiu. EP Vystymosi komitetas dalyvauja bendrose politinėse diskusijose ir yra svarbus Kotonu susitarimo suinteresuotasis subjektas. Jungtinė parlamentinė asamblėja (JPA) taip pat turi teisę vykdyti nacionalinių orientacinių programų (NOP) ir regioninių orientacinių programų (ROP) EPF asignavimų parlamentinę kontrolę.

| 4.3.4. | EPF ir įtraukimas į biudžetą. Europos Parlamentas, pasinaudodamas specialia biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra, patvirtina Europos Komisijos atliktą EPF valdymą ir jo įgyvendinimą. EP ir Taryba ir toliau nesutaria dėl EPF įtraukimo į ES biudžetą, nors Komisija ne kartą yra siūliusi EPF įtraukti į ES biudžetą. |
| --- | --- |

4.3.4.

EPF ir įtraukimas į biudžetą. Europos Parlamentas, pasinaudodamas specialia biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra, patvirtina Europos Komisijos atliktą EPF valdymą ir jo įgyvendinimą. EP ir Taryba ir toliau nesutaria dėl EPF įtraukimo į ES biudžetą, nors Komisija ne kartą yra siūliusi EPF įtraukti į ES biudžetą.

| 4.3.5. | EESRK mano, kad visų formų parama, ES teikiama trečiosioms šalims, turėtų priklausyti tai pačiai teisinei sistemai ir jai turėtų būti taikoma ta pati Europos Parlamento demokratinė kontrolė. Todėl ragina EPF įtraukti į ES biudžetą, išsaugant teigiamus EPF aspektus (pvz., abipusiškumą ir abipusę atsakomybę). Taip bus labiau suderinta ES vystymosi politika. |
| --- | --- |

4.3.5.

EESRK mano, kad visų formų parama, ES teikiama trečiosioms šalims, turėtų priklausyti tai pačiai teisinei sistemai ir jai turėtų būti taikoma ta pati Europos Parlamento demokratinė kontrolė. Todėl ragina EPF įtraukti į ES biudžetą, išsaugant teigiamus EPF aspektus (pvz., abipusiškumą ir abipusę atsakomybę). Taip bus labiau suderinta ES vystymosi politika.

Briuselis, 2017 m. gruodžio 7 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Georges DASSIS

---

(1)  Sipopo deklaracija „AKR valstybių grupės ateitis besikeičiančiame pasaulyje. Iššūkiai ir galimybės“. 7-asis AKR valstybių ir Vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikimas, 2012 m. gruodžio 13–14 d.

1

(2)  https://www.usaid.gov/africa-civil-society.

2

(3)  https://www.robert-schuman.eu/en/european-issues/0440-post-cotonou-the-modernisation-of-the-acp-partnership

3

(4)  ARK sekretoriato pranešimas spaudai „The new ACP policy highlights the transformation of the products from the agricultural sector“ (Naująja AKR politika atkreipiamas dėmesys į žemės ūkio sektoriaus produktų perdirbimą), 2017 m. birželio 15 d.

4

---

| 11.4.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 129/82 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 129/82

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Darnios mėlynosios ekonomikos plėtros vakariniame Viduržemio jūros regione iniciatyva“

(COM(2017) 183)

(2018/C 129/14)

| Pranešėjas: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |

Pranešėjas:

Dimitris DIMITRIADIS

| Konsultavimasis | Komisija, 2017 5 31 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | REX |
| Priimta skyriuje | 2017 11 7 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2017 12 6 |
| Plenarinė sesija Nr. | 530 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 159 / 1 / 1 |

Konsultavimasis

Komisija, 2017 5 31

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

REX

Priimta skyriuje

2017 11 7

Priimta plenarinėje sesijoje

2017 12 6

Plenarinė sesija Nr.

530

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

159 / 1 / 1

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Socialiniu ir aplinkos apsaugos požiūriu darni jūrų baseinų ir pakrantės zonų raida, padedanti mažinti susidariusius skirtumus ir užtikrinti kultūros bei biologinę įvairovę, yra itin svarbi. Be to, tai yra viena palankiausių sričių kurti tarpvalstybinio bendradarbiavimo ES viduje ir už jos ribų programas. Todėl EESRK visapusiškai remia konkrečią darnios mėlynosios ekonomikos plėtros vakariniame Viduržemio jūros regione iniciatyvą ir ragina Europos institucijas užbaigti konsultacijų ciklą bei sudaryti atitinkamą darbo grupę. |
| --- | --- |

1.1

Socialiniu ir aplinkos apsaugos požiūriu darni jūrų baseinų ir pakrantės zonų raida, padedanti mažinti susidariusius skirtumus ir užtikrinti kultūros bei biologinę įvairovę, yra itin svarbi. Be to, tai yra viena palankiausių sričių kurti tarpvalstybinio bendradarbiavimo ES viduje ir už jos ribų programas. Todėl EESRK visapusiškai remia konkrečią darnios mėlynosios ekonomikos plėtros vakariniame Viduržemio jūros regione iniciatyvą ir ragina Europos institucijas užbaigti konsultacijų ciklą bei sudaryti atitinkamą darbo grupę.

| 1.2 | EESRK manymu, tam, kad ši iniciatyva būtų sėkminga, reikia užtikrinti gerą komunikaciją ir tinkamas sąlygas bendradarbiauti iniciatyvoje dalyvaujančioms valstybėms ir Europos institucijoms. Viduržemio jūros sąjunga raginama imtis svarbaus vaidmens užtikrinant veiksmingus visų dalyvaujančių šalių ryšius. |
| --- | --- |

1.2

EESRK manymu, tam, kad ši iniciatyva būtų sėkminga, reikia užtikrinti gerą komunikaciją ir tinkamas sąlygas bendradarbiauti iniciatyvoje dalyvaujančioms valstybėms ir Europos institucijoms. Viduržemio jūros sąjunga raginama imtis svarbaus vaidmens užtikrinant veiksmingus visų dalyvaujančių šalių ryšius.

| 1.3 | EESRK pripažįsta, kad iniciatyvą reikia plėsti toliau nurodytais trimis būdais. |
| --- | --- |

1.3

EESRK pripažįsta, kad iniciatyvą reikia plėsti toliau nurodytais trimis būdais.

| 1.3.1 | Be konkrečioje iniciatyvoje pasirinktų veiksmų sričių, – t. y. 1) saugesnė jūrų erdvė; 2) pažangi ir atspari mėlynoji ekonomika ir dėmesys įgūdžių tobulinimui, moksliniams tyrimams ir inovacijoms; 3) geresnis jūros valdymas, – EESRK siūlo labiau praplėsti iniciatyvos temas, kad jos apimtų biologinę įvairovę ir išsaugojimą ir kultūrų bendravimą, taip pat nustatyti konkretesnę strategiją, kuria būtų remiama nedidelė ir labai mažos apimties (smulkioji) gamybinė veikla. |
| --- | --- |

1.3.1

Be konkrečioje iniciatyvoje pasirinktų veiksmų sričių, – t. y. 1) saugesnė jūrų erdvė; 2) pažangi ir atspari mėlynoji ekonomika ir dėmesys įgūdžių tobulinimui, moksliniams tyrimams ir inovacijoms; 3) geresnis jūros valdymas, – EESRK siūlo labiau praplėsti iniciatyvos temas, kad jos apimtų biologinę įvairovę ir išsaugojimą ir kultūrų bendravimą, taip pat nustatyti konkretesnę strategiją, kuria būtų remiama nedidelė ir labai mažos apimties (smulkioji) gamybinė veikla.

| 1.3.2 | Be to, EESRK mano, jog bus labai svarbu, kad laipsniškas profesinio rengimo ir akademinio švietimo sistemų tobulinimas ir tų sistemų tarpvalstybinis bendradarbiavimas taptų horizontaliąja intervencinių veiksmų sritimi, taip didinant kitų mėlynosios ekonomikos sričių veiksmingumą. Šiuo atžvilgiu reikėtų laikytis makroregionine strategija pagrįsto požiūrio. |
| --- | --- |

1.3.2

Be to, EESRK mano, jog bus labai svarbu, kad laipsniškas profesinio rengimo ir akademinio švietimo sistemų tobulinimas ir tų sistemų tarpvalstybinis bendradarbiavimas taptų horizontaliąja intervencinių veiksmų sritimi, taip didinant kitų mėlynosios ekonomikos sričių veiksmingumą. Šiuo atžvilgiu reikėtų laikytis makroregionine strategija pagrįsto požiūrio.

| 1.3.3 | Su jūrų (transporto) sauga, saugumo problemomis, tvariu ekonomikos augimu ir kultūros bei aplinkos išsaugojimu susijusių klausimų ilguoju laikotarpiu nebus galima veiksmingai spręsti, jeigu nepaisysime fakto, kad Viduržemio jūros regionas – tai istorinių, ekonominių ir aplinkos ryšių saistomas regionas (1). Todėl, atsižvelgiant į tai, kad rytinėje jūrų baseino dalyje padidėjusi geopolitinė įtampa ir paaštrėję konfliktai gali būti įvardijami kaip priežastys, dėl kurių iniciatyva pradėta įgyvendinti būtent vakarinėje Viduržemio jūros regiono dalyje, šią iniciatyvą reikėtų vertinti kaip naudingos patirties ir geriausios praktikos galinčią suteikti bandomąją priemonę, kurią būtų galima transformuoti į visam Viduržemio jūros regionui skirtą strategiją (taip pat žr. 3.3, 3.4 ir 3.5 punktus). |
| --- | --- |

1.3.3

Su jūrų (transporto) sauga, saugumo problemomis, tvariu ekonomikos augimu ir kultūros bei aplinkos išsaugojimu susijusių klausimų ilguoju laikotarpiu nebus galima veiksmingai spręsti, jeigu nepaisysime fakto, kad Viduržemio jūros regionas – tai istorinių, ekonominių ir aplinkos ryšių saistomas regionas (1). Todėl, atsižvelgiant į tai, kad rytinėje jūrų baseino dalyje padidėjusi geopolitinė įtampa ir paaštrėję konfliktai gali būti įvardijami kaip priežastys, dėl kurių iniciatyva pradėta įgyvendinti būtent vakarinėje Viduržemio jūros regiono dalyje, šią iniciatyvą reikėtų vertinti kaip naudingos patirties ir geriausios praktikos galinčią suteikti bandomąją priemonę, kurią būtų galima transformuoti į visam Viduržemio jūros regionui skirtą strategiją (taip pat žr. 3.3, 3.4 ir 3.5 punktus).

| 1.4 | EESRK numato, kad, siekiant sėkmingai įgyvendinti iniciatyvą, reikės užtikrinti aukšto lygio tarpvalstybinį ir tarpsektorinį koordinavimą. Pastaruosius dvidešimt metų Viduržemio jūros regione įgyvendinta politika ir programos nedavė gerų rezultatų, o dėl skirtingo požiūrio ir nepakankamai veiksmingai koordinuojamo Bendrijos institucijų ir ES nepriklausančių Viduržemio jūros regiono šalių viešojo administravimo institucijų bendradarbiavimo liko labai daug nepanaudotų lėšų, be to, tam tikrais atvejais dėl biurokratinių reikalavimų, kurie buvo nustatyti siekiant skaidrumo, atsirado pernelyg didelių kliūčių esamų lėšų panaudojimui. Tai reiškia, kad reikia papildomo techninės pagalbos paprojekčio, kuris apimtų toliau nurodytus klausimus. |
| --- | --- |

1.4

EESRK numato, kad, siekiant sėkmingai įgyvendinti iniciatyvą, reikės užtikrinti aukšto lygio tarpvalstybinį ir tarpsektorinį koordinavimą. Pastaruosius dvidešimt metų Viduržemio jūros regione įgyvendinta politika ir programos nedavė gerų rezultatų, o dėl skirtingo požiūrio ir nepakankamai veiksmingai koordinuojamo Bendrijos institucijų ir ES nepriklausančių Viduržemio jūros regiono šalių viešojo administravimo institucijų bendradarbiavimo liko labai daug nepanaudotų lėšų, be to, tam tikrais atvejais dėl biurokratinių reikalavimų, kurie buvo nustatyti siekiant skaidrumo, atsirado pernelyg didelių kliūčių esamų lėšų panaudojimui. Tai reiškia, kad reikia papildomo techninės pagalbos paprojekčio, kuris apimtų toliau nurodytus klausimus.

| 1.4.1 | Išsami lyginamoji analizė, kuri padėtų tiksliai nustatyti sutampančias sritis daugybėje šiuo metu įgyvendinamų panašaus (jei ne vienodo) turinio iniciatyvų (žr. 3.9 ir 3.10 punktus), siekiant taupyti išteklius ir pagerinti galutinius rezultatus. EESRK atkreipia dėmesį į riziką, kad iniciatyva gali būti įgyvendinama pavėluotai arba net gali būti panaikinta, jeigu nebus aiškiai apibrėžti vidutinės trukmės ir ilgalaikiai tikslai ir (arba) nebus konkrečiai apibrėžta dalyvaujančių įstaigų ir institucijų kompetencija. |
| --- | --- |

1.4.1

Išsami lyginamoji analizė, kuri padėtų tiksliai nustatyti sutampančias sritis daugybėje šiuo metu įgyvendinamų panašaus (jei ne vienodo) turinio iniciatyvų (žr. 3.9 ir 3.10 punktus), siekiant taupyti išteklius ir pagerinti galutinius rezultatus. EESRK atkreipia dėmesį į riziką, kad iniciatyva gali būti įgyvendinama pavėluotai arba net gali būti panaikinta, jeigu nebus aiškiai apibrėžti vidutinės trukmės ir ilgalaikiai tikslai ir (arba) nebus konkrečiai apibrėžta dalyvaujančių įstaigų ir institucijų kompetencija.

| 1.4.2 | Pagrindinis veiksmų planas, kuriame bus apibrėžta darbo grupės mėlynosios ekonomikos klausimais kompetencija, nustatytos konkrečios organizacinės ir administracinės priemonės, aptarti skirtingi dalyvaujančių regioninių, nacionalinių ir tarptautinių institucijų vaidmenys, taip pat tiksliai apibrėžtas tvarkaraštis (taip pat žr. 4.5 ir 4.6 punktus). Atsižvelgiant į tai, kad mokslo tiriamosios institucijos atliks svarbų vaidmenį, šio pagrindinio plano autorius (-iai) taip pat turėtų atsižvelgti į tai, kad veikiantis, daug patirties turintis ir kompetentingas mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (MTTP) sektorius pasižymi regionine įvairove, ir į visus sėkmingo abiejuose Viduržemio jūros regiono krantuose esančių šalių bendradarbiavimo MTTP srityse pavyzdžius. |
| --- | --- |

1.4.2

Pagrindinis veiksmų planas, kuriame bus apibrėžta darbo grupės mėlynosios ekonomikos klausimais kompetencija, nustatytos konkrečios organizacinės ir administracinės priemonės, aptarti skirtingi dalyvaujančių regioninių, nacionalinių ir tarptautinių institucijų vaidmenys, taip pat tiksliai apibrėžtas tvarkaraštis (taip pat žr. 4.5 ir 4.6 punktus). Atsižvelgiant į tai, kad mokslo tiriamosios institucijos atliks svarbų vaidmenį, šio pagrindinio plano autorius (-iai) taip pat turėtų atsižvelgti į tai, kad veikiantis, daug patirties turintis ir kompetentingas mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (MTTP) sektorius pasižymi regionine įvairove, ir į visus sėkmingo abiejuose Viduržemio jūros regiono krantuose esančių šalių bendradarbiavimo MTTP srityse pavyzdžius.

| 1.4.3 | Pakankamai toli siekiančios komunikacijos strategijos, skirtos viešinti mėlynosios ekonomikos iniciatyvos turinį ir šios iniciatyvos atveriamas galimybes ir perspektyvas, planavimas ir įgyvendinimas siekiant i) nustatyti visas institucijas ir suinteresuotuosius subjektus, kurie gali dalyvauti ir (arba) kuriems gali būti daromas poveikis, visų pirma regionų ir vietos lygmenimis; ir ii) išplatinti jiems atitinkamą informaciją. |
| --- | --- |

1.4.3

Pakankamai toli siekiančios komunikacijos strategijos, skirtos viešinti mėlynosios ekonomikos iniciatyvos turinį ir šios iniciatyvos atveriamas galimybes ir perspektyvas, planavimas ir įgyvendinimas siekiant i) nustatyti visas institucijas ir suinteresuotuosius subjektus, kurie gali dalyvauti ir (arba) kuriems gali būti daromas poveikis, visų pirma regionų ir vietos lygmenimis; ir ii) išplatinti jiems atitinkamą informaciją.

| 1.5 | Remiantis pirmiau pateiktomis bendrosiomis rekomendacijomis, toliau pateikiamos išsamios išvados ir atitinkami pasiūlymai. |
| --- | --- |

1.5

Remiantis pirmiau pateiktomis bendrosiomis rekomendacijomis, toliau pateikiamos išsamios išvados ir atitinkami pasiūlymai.

| 1.5.1 | EESRK sutinka, kad, siekiant sėkmingai kovoti su nusikalstamumu ir terorizmu, būtina užtikrinti gerokai veiksmingesnę abiejose regiono pakrantėse veikiančių sausumos ir jūros sienų apsaugos tarnybų tinklaveiką, taip pat sistemingus duomenų mainus ir duomenų analizę, kuri būtų vykdoma glaudžiai bendradarbiaujant su Frontex ir kitomis pasaulinėmis ir tarptautinėmis institucijomis, pavyzdžiui, Tarptautine jūrų organizacija (IMO). |
| --- | --- |

1.5.1

EESRK sutinka, kad, siekiant sėkmingai kovoti su nusikalstamumu ir terorizmu, būtina užtikrinti gerokai veiksmingesnę abiejose regiono pakrantėse veikiančių sausumos ir jūros sienų apsaugos tarnybų tinklaveiką, taip pat sistemingus duomenų mainus ir duomenų analizę, kuri būtų vykdoma glaudžiai bendradarbiaujant su Frontex ir kitomis pasaulinėmis ir tarptautinėmis institucijomis, pavyzdžiui, Tarptautine jūrų organizacija (IMO).

| 1.5.2 | Vis dėlto, atsižvelgiant į sausumos ir jūrų sienų apsaugos institucijų tinklaveiką, EESRK nori ypatingą dėmesį skirti „gero valdymo“ taisyklėms ir būtinybei kruopščiai atsižvelgti į žmogaus teises, tiek individualias, tiek kolektyvines (taip pat žr. 4.1 punktą). |
| --- | --- |

1.5.2

Vis dėlto, atsižvelgiant į sausumos ir jūrų sienų apsaugos institucijų tinklaveiką, EESRK nori ypatingą dėmesį skirti „gero valdymo“ taisyklėms ir būtinybei kruopščiai atsižvelgti į žmogaus teises, tiek individualias, tiek kolektyvines (taip pat žr. 4.1 punktą).

| 1.5.3 | Siekiant veiksmingo teritorijų planavimo ir pakrančių valdymo, reikėtų tarpvalstybiniu, ypač regionų ar vietos lygmeniu, taikyti keturgubos spiralės modelį. Būtina, kad vietos valdžios institucijos (savivaldybės ir regionai), taip pat socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos, aktyviau įsitrauktų į savo atitinkamas veiklos sritis. Šiuo tikslu Komisija turėtų paraginti vietos lygmeniu veikiančius viešojo ir privataus sektorių suinteresuotuosius subjektus dalyvauti konsultacijose dėl komunikato ir konkrečių veiklos sričių – transporto saugos bei saugumo, žuvininkystės, turizmo ir energetikos, socialinės sanglaudos ir ekologinio tvarumo (taip pat žr. 4.2.1 ir 4.3 punktus). |
| --- | --- |

1.5.3

Siekiant veiksmingo teritorijų planavimo ir pakrančių valdymo, reikėtų tarpvalstybiniu, ypač regionų ar vietos lygmeniu, taikyti keturgubos spiralės modelį. Būtina, kad vietos valdžios institucijos (savivaldybės ir regionai), taip pat socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos, aktyviau įsitrauktų į savo atitinkamas veiklos sritis. Šiuo tikslu Komisija turėtų paraginti vietos lygmeniu veikiančius viešojo ir privataus sektorių suinteresuotuosius subjektus dalyvauti konsultacijose dėl komunikato ir konkrečių veiklos sričių – transporto saugos bei saugumo, žuvininkystės, turizmo ir energetikos, socialinės sanglaudos ir ekologinio tvarumo (taip pat žr. 4.2.1 ir 4.3 punktus).

| 1.5.4 | Mėlynasis augimas (2) – tai viena pagrindinių ilgalaikių strategijų, kuria siekiama strategijos „Europa 2020“ pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslų: žuvininkystė ir akvakultūra, pakrančių (ekologinis) turizmas, jūrų logistika (kurios svarba Viduržemio jūros regione, atsižvelgiant į dabartines geopolitines ir ekonomines tendencijas, yra padidėjusi), jūrų biotechnologijos, vandenynų energija ir naudingųjų iškasenų gavyba jūros dugne suteikia įvairialypių naujų galimybių verslumui. |
| --- | --- |

1.5.4

Mėlynasis augimas (2) – tai viena pagrindinių ilgalaikių strategijų, kuria siekiama strategijos „Europa 2020“ pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslų: žuvininkystė ir akvakultūra, pakrančių (ekologinis) turizmas, jūrų logistika (kurios svarba Viduržemio jūros regione, atsižvelgiant į dabartines geopolitines ir ekonomines tendencijas, yra padidėjusi), jūrų biotechnologijos, vandenynų energija ir naudingųjų iškasenų gavyba jūros dugne suteikia įvairialypių naujų galimybių verslumui.

| 1.5.5 | Mažosios ir labai mažos įmonės, amatininkų dirbtuvės ir šeimos įmonės, turinčios tradicinę organizacinę struktūrą, veiklos programas ir vykdančios tradicinę veiklą, yra vietos ekonomikos pagrindas abiejuose Viduržemio jūros baseino krantuose. Šiuo atžvilgiu smulkiems ir ypač smulkiems gamintojams skirtos tinklaveikos ir bendradarbiavimo programos taip pat gali padidinti atsparumą ir sąnaudų konkurencingumą, kartu išsaugant labai reikalingą jų tiekiamų prekių ir teikiamų paslaugų įvairovę. Todėl EESRK mano, kad be inovatyvaus ir technologiniu požiūriu pažangaus verslumo, ne mažiau svarbu taip pat remti tradicinei ekonominei veiklai skirtas konkrečias, gerai pritaikytas programas, kartu atsižvelgiant į vietos ypatumus (žr. 3.6, 3.7, 4.2.2, 4.2.3 ir 4.2.4 punktus). |
| --- | --- |

1.5.5

Mažosios ir labai mažos įmonės, amatininkų dirbtuvės ir šeimos įmonės, turinčios tradicinę organizacinę struktūrą, veiklos programas ir vykdančios tradicinę veiklą, yra vietos ekonomikos pagrindas abiejuose Viduržemio jūros baseino krantuose. Šiuo atžvilgiu smulkiems ir ypač smulkiems gamintojams skirtos tinklaveikos ir bendradarbiavimo programos taip pat gali padidinti atsparumą ir sąnaudų konkurencingumą, kartu išsaugant labai reikalingą jų tiekiamų prekių ir teikiamų paslaugų įvairovę. Todėl EESRK mano, kad be inovatyvaus ir technologiniu požiūriu pažangaus verslumo, ne mažiau svarbu taip pat remti tradicinei ekonominei veiklai skirtas konkrečias, gerai pritaikytas programas, kartu atsižvelgiant į vietos ypatumus (žr. 3.6, 3.7, 4.2.2, 4.2.3 ir 4.2.4 punktus).

| 1.5.6 | Kadangi skurdas ir jaunimo nedarbas per artimiausius metus gali padidėti, visų pirma pietinėse Viduržemio jūros regiono šalyse, gali būti svarbu užtikrinti geresnę atitiktį darbo rinkos poreikiams, tačiau akivaizdu, kad to nepakaks sprendžiant su nedarbu, socialine sanglauda ir tvarumu susijusius klausimus. Todėl 1.5.5 punkte apibendrinti su vystymusi susiję veiksmai yra itin svarbūs kuriant naujas tvarias darbo vietas ir gerinant gyvenimo lygį konkrečiose vietovėse. Šiuos su vystymusi susijusius veiksmus reikia atidžiai planuoti bendradarbiaujant su vietos įstaigomis ir valdžios institucijomis. Be to, tokia lokalizuota politika yra veiksmingiausias būdas pašalinti migraciją skatinančius veiksnius, todėl ji turėtų būti vertinama kaip svarbi priemonė, padedanti valdyti didėjančius migracijos srautus ir spręsti su tuo susijusias socialines bei ekonomines problemas abiejuose regiono krantuose, taip pat aktualius saugos ir saugumo klausimus bei kovoti su nusikalstamumu ir terorizmu (1.5.1 punktas). |
| --- | --- |

1.5.6

Kadangi skurdas ir jaunimo nedarbas per artimiausius metus gali padidėti, visų pirma pietinėse Viduržemio jūros regiono šalyse, gali būti svarbu užtikrinti geresnę atitiktį darbo rinkos poreikiams, tačiau akivaizdu, kad to nepakaks sprendžiant su nedarbu, socialine sanglauda ir tvarumu susijusius klausimus. Todėl 1.5.5 punkte apibendrinti su vystymusi susiję veiksmai yra itin svarbūs kuriant naujas tvarias darbo vietas ir gerinant gyvenimo lygį konkrečiose vietovėse. Šiuos su vystymusi susijusius veiksmus reikia atidžiai planuoti bendradarbiaujant su vietos įstaigomis ir valdžios institucijomis. Be to, tokia lokalizuota politika yra veiksmingiausias būdas pašalinti migraciją skatinančius veiksnius, todėl ji turėtų būti vertinama kaip svarbi priemonė, padedanti valdyti didėjančius migracijos srautus ir spręsti su tuo susijusias socialines bei ekonomines problemas abiejuose regiono krantuose, taip pat aktualius saugos ir saugumo klausimus bei kovoti su nusikalstamumu ir terorizmu (1.5.1 punktas).

| 1.5.7 | Kalbant apie žvejybą, pažymėtina, jog EESRK mano, kad: i) siekiant pašalinti kliūtis tarp skirtingų viešojo administravimo lygmenų, reikėtų padidinti Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) lankstumą ir ii) daugiau įgaliojimų reikėtų suteikti Bendrajai Viduržemio jūros žvejybos komisijai (GFCM), siekiant ištaisyti vis dar nepatenkinamą daugelio žuvų rūšių išteklių padėtį ir tai daryti glaudžiai bendradarbiaujant su ES nepriklausančiomis Viduržemio jūros regiono šalimis ir koordinuojant su jomis veiklą (taip pat žr. 4.3.4 ir 4.3.5 punktus). |
| --- | --- |

1.5.7

Kalbant apie žvejybą, pažymėtina, jog EESRK mano, kad: i) siekiant pašalinti kliūtis tarp skirtingų viešojo administravimo lygmenų, reikėtų padidinti Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) lankstumą ir ii) daugiau įgaliojimų reikėtų suteikti Bendrajai Viduržemio jūros žvejybos komisijai (GFCM), siekiant ištaisyti vis dar nepatenkinamą daugelio žuvų rūšių išteklių padėtį ir tai daryti glaudžiai bendradarbiaujant su ES nepriklausančiomis Viduržemio jūros regiono šalimis ir koordinuojant su jomis veiklą (taip pat žr. 4.3.4 ir 4.3.5 punktus).

2.   Bendroji, su komunikatu susijusi informacija

| 2.1 | 2015 m. lapkričio mėn. Viduržemio jūros sąjungos ministrų konferencijoje mėlynosios ekonomikos klausimais (3) priimta deklaracija dėl tolesnės mėlynosios ekonomikos plėtros (4), kurią siūloma vykdyti didinant investicijas į atitinkamas technologijas, inovacijas, žinias ir įgūdžius, taip pat jūrų valdymą. |
| --- | --- |

2.1

2015 m. lapkričio mėn. Viduržemio jūros sąjungos ministrų konferencijoje mėlynosios ekonomikos klausimais (3) priimta deklaracija dėl tolesnės mėlynosios ekonomikos plėtros (4), kurią siūloma vykdyti didinant investicijas į atitinkamas technologijas, inovacijas, žinias ir įgūdžius, taip pat jūrų valdymą.

| 2.2 | 2016 m. spalio mėn. dialogo „5+5“ (kuriame dalyvauja Alžyras, Libija, Mauritanija, Marokas ir Tunisas, taip pat Prancūzija, Italija, Malta, Portugalija ir Ispanija) užsienio reikalų ministrai paragino toliau plėtoti iniciatyvą dėl darnios mėlynosios ekonomikos plėtros ir tai daryti vykdant Viduržemio jūros sąjungos veiklą (5). |
| --- | --- |

2.2

2016 m. spalio mėn. dialogo „5+5“ (kuriame dalyvauja Alžyras, Libija, Mauritanija, Marokas ir Tunisas, taip pat Prancūzija, Italija, Malta, Portugalija ir Ispanija) užsienio reikalų ministrai paragino toliau plėtoti iniciatyvą dėl darnios mėlynosios ekonomikos plėtros ir tai daryti vykdant Viduržemio jūros sąjungos veiklą (5).

| 2.3 | Šis komunikatas (6) ir pridedama veiksmų programa (SWD(2017) 130) (7) parengti atsižvelgiant į šį prašymą. Šiuose dokumentuose aptariama, kaip pasinaudoti galimybėmis ir pasitikti iššūkius regione, kuriam reikia daugiašalio koordinavimo ir tarptautinio bendradarbiavimo, turinčio apimti už Europos Sąjungos (ES) sienų esančias šalis. |
| --- | --- |

2.3

Šis komunikatas (6) ir pridedama veiksmų programa (SWD(2017) 130) (7) parengti atsižvelgiant į šį prašymą. Šiuose dokumentuose aptariama, kaip pasinaudoti galimybėmis ir pasitikti iššūkius regione, kuriam reikia daugiašalio koordinavimo ir tarptautinio bendradarbiavimo, turinčio apimti už Europos Sąjungos (ES) sienų esančias šalis.

| 2.4 | Be to, EK iniciatyva, kuria grindžiamas šis komunikatas, remiasi ilgalaike patirtimi, sukaupta įgyvendinant jūrų baseinų ir makroregionines strategijas (žr., pavyzdžiui, Atlanto vandenyno strategiją, ES Baltijos jūros regiono strategiją ir ES strategiją dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono (8)). Iniciatyvai taip pat naudingas regioninis dialogas mėlynosios ekonomikos klausimais, kuris vyksta veiklą vykdant Viduržemio jūros sąjungai (minėta pirmiau), Bendroje Viduržemio jūros žvejybos komisijoje (9), pagal Barselonos konvenciją dėl Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos (10), taip pat pagal JT Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. (11), ir pastangos, kurios buvo įdėtos įgyvendinant Viduržemio jūros regiono darnaus vystymosi strategiją (12). |
| --- | --- |

2.4

Be to, EK iniciatyva, kuria grindžiamas šis komunikatas, remiasi ilgalaike patirtimi, sukaupta įgyvendinant jūrų baseinų ir makroregionines strategijas (žr., pavyzdžiui, Atlanto vandenyno strategiją, ES Baltijos jūros regiono strategiją ir ES strategiją dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono (8)). Iniciatyvai taip pat naudingas regioninis dialogas mėlynosios ekonomikos klausimais, kuris vyksta veiklą vykdant Viduržemio jūros sąjungai (minėta pirmiau), Bendroje Viduržemio jūros žvejybos komisijoje (9), pagal Barselonos konvenciją dėl Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos (10), taip pat pagal JT Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. (11), ir pastangos, kurios buvo įdėtos įgyvendinant Viduržemio jūros regiono darnaus vystymosi strategiją (12).

| 2.5 | Be to, šis komunikatas parengtas atsižvelgiant į visame pasaulyje vykstančias mokslines, socialines ir politines diskusijas. Mėlynoji ekonomika jau dabar yra vienas svarbiausių šiuolaikinių klausimų; pirma, dėl jūrų ir vandenynų turtų svarbos ir atitinkamo su jūromis ir vandenynais susijusio ekonomikos augimo potencialo, ir, antra, dėl to, kad jūrų ir vandenynų tvarumas yra esminis aplinkos išsaugojimo pasaulyje parametras (13). |
| --- | --- |

2.5

Be to, šis komunikatas parengtas atsižvelgiant į visame pasaulyje vykstančias mokslines, socialines ir politines diskusijas. Mėlynoji ekonomika jau dabar yra vienas svarbiausių šiuolaikinių klausimų; pirma, dėl jūrų ir vandenynų turtų svarbos ir atitinkamo su jūromis ir vandenynais susijusio ekonomikos augimo potencialo, ir, antra, dėl to, kad jūrų ir vandenynų tvarumas yra esminis aplinkos išsaugojimo pasaulyje parametras (13).

| 2.6 | Komunikate pripažįstama, kad vakariniame Viduržemio jūros regione reikia užtikrinti didesnę saugą ir saugumą, tvarų ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, taip pat apsaugoti ekosistemas ir biologinę įvairovę. Kitaip tariant, komunikatu norima prisidėti prie socialiniu ir aplinkos požiūriu darnios ekonomikos plėtros jūros baseine, šiaurinėse ir pietinėse pakrančių zonose, uostuose ir miestuose, kurie yra sudedamoji žmonių ir prekių judėjimą užtikrinančios sistemos, kuri yra platesnė už esamas administracines ir politines ribas, dalis. Šiuo tikslu komunikate nustatomos trys probleminės sritys: |
| --- | --- |

2.6

Komunikate pripažįstama, kad vakariniame Viduržemio jūros regione reikia užtikrinti didesnę saugą ir saugumą, tvarų ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, taip pat apsaugoti ekosistemas ir biologinę įvairovę. Kitaip tariant, komunikatu norima prisidėti prie socialiniu ir aplinkos požiūriu darnios ekonomikos plėtros jūros baseine, šiaurinėse ir pietinėse pakrančių zonose, uostuose ir miestuose, kurie yra sudedamoji žmonių ir prekių judėjimą užtikrinančios sistemos, kuri yra platesnė už esamas administracines ir politines ribas, dalis. Šiuo tikslu komunikate nustatomos trys probleminės sritys:

| 2.6.1 | Jūrinės veiklos sauga ir saugumas. Komunikate nurodoma, kad vakariniame Viduržemio jūros regione yra maršrutų, kuriuose eismas yra perkrautas, todėl juose dėl būsimų geopolitinių ir ekonominių pokyčių, pavyzdžiui, Sueco kanalo išplėtimo, kyla didesnė rizika (susijusi su transporto nelaimėmis). Kita vertus, jau dabar susiduriama su rimtomis saugumo problemomis, – tai rodo neteisėta migracija – ir tikėtina, kad dėl dabartinių ekonominių ir demografinių tendencijų ir klimato kaitos padarinių padidės konkurencija dėl išteklių ir geopolitinis nestabilumas. |
| --- | --- |

2.6.1

Jūrinės veiklos sauga ir saugumas. Komunikate nurodoma, kad vakariniame Viduržemio jūros regione yra maršrutų, kuriuose eismas yra perkrautas, todėl juose dėl būsimų geopolitinių ir ekonominių pokyčių, pavyzdžiui, Sueco kanalo išplėtimo, kyla didesnė rizika (susijusi su transporto nelaimėmis). Kita vertus, jau dabar susiduriama su rimtomis saugumo problemomis, – tai rodo neteisėta migracija – ir tikėtina, kad dėl dabartinių ekonominių ir demografinių tendencijų ir klimato kaitos padarinių padidės konkurencija dėl išteklių ir geopolitinis nestabilumas.

| 2.6.2 | Didelis jaunimo nedarbas ir darbo jėgos jūrų sektoriuje senėjimas. Komunikate pripažįstamas puikiai žinomas „užimtumo paradoksas“, t. y., viena vertus, neišnaudota darbo jėga ir, kita vertus, neužpildytos darbo vietos, kuris ypač būdingas mėlynosios ekonomikos sektoriams ir įmonėms. Komisija mano, kad dabartinę situaciją iš esmės (o gal net visiškai) nulėmė įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikimas. Todėl komunikate kalbama apie tai, jog nėra pramonės ir švietimo sistemos dialogo ir bendradarbiavimo. |
| --- | --- |

2.6.2

Didelis jaunimo nedarbas ir darbo jėgos jūrų sektoriuje senėjimas. Komunikate pripažįstamas puikiai žinomas „užimtumo paradoksas“, t. y., viena vertus, neišnaudota darbo jėga ir, kita vertus, neužpildytos darbo vietos, kuris ypač būdingas mėlynosios ekonomikos sektoriams ir įmonėms. Komisija mano, kad dabartinę situaciją iš esmės (o gal net visiškai) nulėmė įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikimas. Todėl komunikate kalbama apie tai, jog nėra pramonės ir švietimo sistemos dialogo ir bendradarbiavimo.

| 2.6.3 | Interesų jūros atžvilgiu išsiskyrimas ir konkuravimas. Remiantis komunikate pateiktais duomenimis, vakarinis Viduržemio jūros regionas pasižymi didžiausia biologine įvairove visame baseine. Kartu šioje regiono dalyje iš esmės dėl jūrinės veiklos – turizmo, akvakultūros, žuvininkystės ir transporto – sukuriama apytiksliai pusė Viduržemio jūros regiono BVP, o tai skatina pakrančių urbanizaciją, žuvų išteklių pereikvojimą, jūros taršą ir platesnio masto išsaugojimo problemas. Kadangi šiuo atveju interesai yra tarpvalstybinio pobūdžio ir yra didelių socialinių ir ekonominių skirtumų, šiais veiksniais galima visiškai pateisinti komunikate išdėstytą nuomonę, kad ši teritorija yra „nepalankių ekonominių, demografinių ir aplinkosauginių veiksnių židinys“. |
| --- | --- |

2.6.3

Interesų jūros atžvilgiu išsiskyrimas ir konkuravimas. Remiantis komunikate pateiktais duomenimis, vakarinis Viduržemio jūros regionas pasižymi didžiausia biologine įvairove visame baseine. Kartu šioje regiono dalyje iš esmės dėl jūrinės veiklos – turizmo, akvakultūros, žuvininkystės ir transporto – sukuriama apytiksliai pusė Viduržemio jūros regiono BVP, o tai skatina pakrančių urbanizaciją, žuvų išteklių pereikvojimą, jūros taršą ir platesnio masto išsaugojimo problemas. Kadangi šiuo atveju interesai yra tarpvalstybinio pobūdžio ir yra didelių socialinių ir ekonominių skirtumų, šiais veiksniais galima visiškai pateisinti komunikate išdėstytą nuomonę, kad ši teritorija yra „nepalankių ekonominių, demografinių ir aplinkosauginių veiksnių židinys“.

| 2.7 | Apskritai Komisija pripažįsta, kad dabartinės bendradarbiavimo programos abiejuose jūros baseino krantuose nebuvo pakankamai veiksmingos. Todėl iniciatyva skirta aktualiam poreikiui patenkinti. Vis dėlto tai, ar šis poreikis bus sėkmingai patenkintas, priklauso nuo daugybės bendro pobūdžio ir konkrečių pakeitimų ir korekcijų, kurių daugelį pabandysime aptarti toliau. |
| --- | --- |

2.7

Apskritai Komisija pripažįsta, kad dabartinės bendradarbiavimo programos abiejuose jūros baseino krantuose nebuvo pakankamai veiksmingos. Todėl iniciatyva skirta aktualiam poreikiui patenkinti. Vis dėlto tai, ar šis poreikis bus sėkmingai patenkintas, priklauso nuo daugybės bendro pobūdžio ir konkrečių pakeitimų ir korekcijų, kurių daugelį pabandysime aptarti toliau.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1 | EESRK remia Komisijos pastangas konsoliduoti ir sukurti aplinkos apsaugos požiūriu darnią gamybos ir vartojimo grandinę, pavyzdžiui, vandens gėlinimui naudojant švarią energiją, apskritai skatinant energijos vartojimo efektyvumą ir švarią energiją ir propaguojant bei stiprinant ekologišką krovinių gabenimą ir laivybą. Tai yra ypač svarbu atsižvelgiant į milžinišką verslo veiklos potencialą aptariamoje srityje. |
| --- | --- |

3.1

EESRK remia Komisijos pastangas konsoliduoti ir sukurti aplinkos apsaugos požiūriu darnią gamybos ir vartojimo grandinę, pavyzdžiui, vandens gėlinimui naudojant švarią energiją, apskritai skatinant energijos vartojimo efektyvumą ir švarią energiją ir propaguojant bei stiprinant ekologišką krovinių gabenimą ir laivybą. Tai yra ypač svarbu atsižvelgiant į milžinišką verslo veiklos potencialą aptariamoje srityje.

| 3.2 | Sąvoka „mėlynoji ekonomika“ reiškia socialiniu ir aplinkos apsaugos požiūriu darnią jūrų baseinų ir pakrantės zonų raidą, kuri padeda mažinti susidariusius skirtumus ir užtikrinti kultūros bei biologinę įvairovę, ir yra esminės svarbos atsižvelgiant į Viduržemio jūros regiono istoriją ir ateities perspektyvas. Todėl komunikate pasirinktos veiksmų sritys – 1) jūrų sauga ir saugumas; 2) pažangi ir atspari ekonomika; 3) geresnis jūros valdymas, – nors ir svarbios, tačiau gali be reikalo susiaurinti baseino poreikius. EESRK siūlo labiau praplėsti iniciatyvos temines sritis, kad jos apimtų biologinę įvairovę ir išsaugojimą ir kultūrų bendravimą, taip pat nustatyti konkretesnę strategiją, kuria būtų remiama nedidelė ir labai mažos apimties (smulkioji) gamybos veikla, pavyzdžiui, žvejybos srityje ir pan. |
| --- | --- |

3.2

Sąvoka „mėlynoji ekonomika“ reiškia socialiniu ir aplinkos apsaugos požiūriu darnią jūrų baseinų ir pakrantės zonų raidą, kuri padeda mažinti susidariusius skirtumus ir užtikrinti kultūros bei biologinę įvairovę, ir yra esminės svarbos atsižvelgiant į Viduržemio jūros regiono istoriją ir ateities perspektyvas. Todėl komunikate pasirinktos veiksmų sritys – 1) jūrų sauga ir saugumas; 2) pažangi ir atspari ekonomika; 3) geresnis jūros valdymas, – nors ir svarbios, tačiau gali be reikalo susiaurinti baseino poreikius. EESRK siūlo labiau praplėsti iniciatyvos temines sritis, kad jos apimtų biologinę įvairovę ir išsaugojimą ir kultūrų bendravimą, taip pat nustatyti konkretesnę strategiją, kuria būtų remiama nedidelė ir labai mažos apimties (smulkioji) gamybos veikla, pavyzdžiui, žvejybos srityje ir pan.

| 3.3 | Su jūrų (transporto) sauga, ypač saugumu susiję klausimai, nors ir labai svarbūs, negali būti sprendžiami tik vakariniame Viduržemio jūros regione. Priešingai, geopolitinė istorija ir dabartinė prastėjanti padėtis kartu su plintančia pabėgėlių krize rytinėje jūros baseino dalyje rodo, kad sprendžiant šias problemas reikia laikytis visą Viduržemio jūros regioną apimančios strategijos. |
| --- | --- |

3.3

Su jūrų (transporto) sauga, ypač saugumu susiję klausimai, nors ir labai svarbūs, negali būti sprendžiami tik vakariniame Viduržemio jūros regione. Priešingai, geopolitinė istorija ir dabartinė prastėjanti padėtis kartu su plintančia pabėgėlių krize rytinėje jūros baseino dalyje rodo, kad sprendžiant šias problemas reikia laikytis visą Viduržemio jūros regioną apimančios strategijos.

| 3.4 | Ši nuostata taip pat taikoma likusioms apibrėžtoms interesų sritims – tvariam ekonomikos augimui, kultūros ir aplinkos išsaugojimo klausimams ir pan. Viduržemio jūros regionas neturėtų būti dalijamas į vakarinę ir rytinę dalis. Net jeigu tai būtina daryti dėl administracinių priežasčių ir trumpalaikių taktinių sprendimų, ilguoju laikotarpiu strategiškai planuojant baseinas turi būti traktuojamas kaip visuma. |
| --- | --- |

3.4

Ši nuostata taip pat taikoma likusioms apibrėžtoms interesų sritims – tvariam ekonomikos augimui, kultūros ir aplinkos išsaugojimo klausimams ir pan. Viduržemio jūros regionas neturėtų būti dalijamas į vakarinę ir rytinę dalis. Net jeigu tai būtina daryti dėl administracinių priežasčių ir trumpalaikių taktinių sprendimų, ilguoju laikotarpiu strategiškai planuojant baseinas turi būti traktuojamas kaip visuma.

| 3.5 | EESRK visiškai supranta, kad, atsižvelgiant į rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje padidėjusią geopolitinę įtampą ir paaštrėjusius konfliktus, iniciatyvos įgyvendinimas pirmiausia vakarinėje Viduržemio jūros regiono dalyje gali būti lengvesnis, realistiškesnis ir greičiau įgyvendinamas sprendimas. Tačiau, jeigu paskui analogiška iniciatyva nebus įgyvendinama rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje, yra rimtas pavojus, kad nustatyti tikslai nebus pasiekti. Su tomis pačiomis problemomis, kurios sukelia daug didesnę įtampą dėl geopolitinių sąlygų, susiduriama ir rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje; sprendžiant šias problemas reikėtų numatyti ir taikyti tokias pat taisykles ir politiką. |
| --- | --- |

3.5

EESRK visiškai supranta, kad, atsižvelgiant į rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje padidėjusią geopolitinę įtampą ir paaštrėjusius konfliktus, iniciatyvos įgyvendinimas pirmiausia vakarinėje Viduržemio jūros regiono dalyje gali būti lengvesnis, realistiškesnis ir greičiau įgyvendinamas sprendimas. Tačiau, jeigu paskui analogiška iniciatyva nebus įgyvendinama rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje, yra rimtas pavojus, kad nustatyti tikslai nebus pasiekti. Su tomis pačiomis problemomis, kurios sukelia daug didesnę įtampą dėl geopolitinių sąlygų, susiduriama ir rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje; sprendžiant šias problemas reikėtų numatyti ir taikyti tokias pat taisykles ir politiką.

| 3.6 | Nors pramonės ir akademinės bendruomenės bei MTTP sektoriaus dialogo trūkumas gali būti svarbi aplinkybė sprendžiant nedarbo problemą (visų pirma ilguoju laikotarpiu ir augant ekonomikai), tačiau nėra veiksminga skirti vienpusį dėmesį tik šiai problemai. Priešingai, sutrikusios ekonominės pusiausvyros (kurios pagrindinis aspektas yra naujų laisvų darbo vietų trūkumas ir didelis nedarbo lygis) ir didėjančių socialinių ir ekonominių skirtumų vakarinėje Viduržemio jūros baseino dalyje klausimai turėtų būti sprendžiami atsižvelgiant į nesibaigiančią sisteminę krizę šiaurinėje regiono dalyje ir apskritai nenorą produktyviai investuoti. |
| --- | --- |

3.6

Nors pramonės ir akademinės bendruomenės bei MTTP sektoriaus dialogo trūkumas gali būti svarbi aplinkybė sprendžiant nedarbo problemą (visų pirma ilguoju laikotarpiu ir augant ekonomikai), tačiau nėra veiksminga skirti vienpusį dėmesį tik šiai problemai. Priešingai, sutrikusios ekonominės pusiausvyros (kurios pagrindinis aspektas yra naujų laisvų darbo vietų trūkumas ir didelis nedarbo lygis) ir didėjančių socialinių ir ekonominių skirtumų vakarinėje Viduržemio jūros baseino dalyje klausimai turėtų būti sprendžiami atsižvelgiant į nesibaigiančią sisteminę krizę šiaurinėje regiono dalyje ir apskritai nenorą produktyviai investuoti.

| 3.7 | Tais atvejais, kai ekonominė veikla labai sąveikauja su išsaugojimo klausimais, kai yra (makro)ekonominis išorinis poveikis (susijęs su paklausa arba pasiūla), ir kai dėl laisvo individualaus pasirinkimo galimybių visumos kyla socialinių ir ekonominių ir ekologinio tvarumo problemų, būtina imtis veiksmingų intervencinių politinių veiksmų, kurie, atsižvelgiant į didėjantį tarptautinimą, turi būti pritaikomi prie tarpvalstybinių aplinkybių. Kalbant apie žuvų išteklių pereikvojimą, jūros taršą, pernelyg intensyvią urbanizaciją ir neveiksmingai augančias aglomeracijas, nesibaigiančias ekonomikos ir finansų krizes ir gilėjančius tarpregioninius ir socialinius skirtumus ES viduje ir už jos ribų, pažymėtina, kad „rinkos jėgų išlaisvinimo“ doktrina nėra pakankama. |
| --- | --- |

3.7

Tais atvejais, kai ekonominė veikla labai sąveikauja su išsaugojimo klausimais, kai yra (makro)ekonominis išorinis poveikis (susijęs su paklausa arba pasiūla), ir kai dėl laisvo individualaus pasirinkimo galimybių visumos kyla socialinių ir ekonominių ir ekologinio tvarumo problemų, būtina imtis veiksmingų intervencinių politinių veiksmų, kurie, atsižvelgiant į didėjantį tarptautinimą, turi būti pritaikomi prie tarpvalstybinių aplinkybių. Kalbant apie žuvų išteklių pereikvojimą, jūros taršą, pernelyg intensyvią urbanizaciją ir neveiksmingai augančias aglomeracijas, nesibaigiančias ekonomikos ir finansų krizes ir gilėjančius tarpregioninius ir socialinius skirtumus ES viduje ir už jos ribų, pažymėtina, kad „rinkos jėgų išlaisvinimo“ doktrina nėra pakankama.

| 3.8 | Todėl pripažinti dabartinės politikos formavimo sistemos regione trūkumai, kurie iš esmės atsiranda dėl įvairių šalių nebendradarbiavimo (komunikate šie trūkumai nurodomi aptariant trečiąją iššūkių ir spragų, susijusių su skirtingais ir konkuruojančiais interesais, grupę), yra ypač svarbus veiksnys, į kurį reikia atsižvelgti sprendžiant regione kylančius aplinkos apsaugos ir socialinius bei ekonominius ginčus. Reikėtų iš tiesų paisyti esamų ir būsimų dvišalių ES kaimyninių ir pietinės Viduržemio jūros regiono dalies šalių susitarimų. Faktas, kad ES neturi vieningo ir tvirto balso užsienio politikos klausimais, šiuo atžvilgiu negali būti naudingas, tačiau, kita vertus, pietinės baseino pakrantės šalys turėtų tikėtis, kad ES bus jų pagrindinė (jei ne vienintelė) partnerė, kuri yra tvirtai ir nuoširdžiai suinteresuota skatinti bendras darnaus vystymosi ir klestėjimo regione galimybes. |
| --- | --- |

3.8

Todėl pripažinti dabartinės politikos formavimo sistemos regione trūkumai, kurie iš esmės atsiranda dėl įvairių šalių nebendradarbiavimo (komunikate šie trūkumai nurodomi aptariant trečiąją iššūkių ir spragų, susijusių su skirtingais ir konkuruojančiais interesais, grupę), yra ypač svarbus veiksnys, į kurį reikia atsižvelgti sprendžiant regione kylančius aplinkos apsaugos ir socialinius bei ekonominius ginčus. Reikėtų iš tiesų paisyti esamų ir būsimų dvišalių ES kaimyninių ir pietinės Viduržemio jūros regiono dalies šalių susitarimų. Faktas, kad ES neturi vieningo ir tvirto balso užsienio politikos klausimais, šiuo atžvilgiu negali būti naudingas, tačiau, kita vertus, pietinės baseino pakrantės šalys turėtų tikėtis, kad ES bus jų pagrindinė (jei ne vienintelė) partnerė, kuri yra tvirtai ir nuoširdžiai suinteresuota skatinti bendras darnaus vystymosi ir klestėjimo regione galimybes.

| 3.9 | Be to, kad šiuo metu trūksta tarpvalstybinio bendradarbiavimo, kitą politinio koordinavimo poreikį lemia daugybė painių panašaus (jei ne identiško) turinio iniciatyvų ir platformų. Aptariamame komunikate, pavyzdžiui, minima ES mėlynojo augimo strategija ir jūrų politika (14), ES darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo plėtojant pakrančių ir jūrų turizmą strategija (15), BLUEMED iniciatyva (16) ir Maisto ir žemės ūkio organizacijos mėlynojo augimo iniciatyva (17). Be to, numatyta kitokia veikla, kuri vykdoma abiejuose baseino krantuose, pavyzdžiui, tvaraus vartojimo bei gamybos veiksmų planas ir Viduržemio jūros regiono šalių regioninis veiksmų transporto srityje planas (18). |
| --- | --- |

3.9

Be to, kad šiuo metu trūksta tarpvalstybinio bendradarbiavimo, kitą politinio koordinavimo poreikį lemia daugybė painių panašaus (jei ne identiško) turinio iniciatyvų ir platformų. Aptariamame komunikate, pavyzdžiui, minima ES mėlynojo augimo strategija ir jūrų politika (14), ES darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo plėtojant pakrančių ir jūrų turizmą strategija (15), BLUEMED iniciatyva (16) ir Maisto ir žemės ūkio organizacijos mėlynojo augimo iniciatyva (17). Be to, numatyta kitokia veikla, kuri vykdoma abiejuose baseino krantuose, pavyzdžiui, tvaraus vartojimo bei gamybos veiksmų planas ir Viduržemio jūros regiono šalių regioninis veiksmų transporto srityje planas (18).

| 3.10 | Atsižvelgdamas į dabartinių panašios krypties iniciatyvų įvairovę EESRK ragina atlikti išsamią lyginamąją analizę, kuri padėtų tiksliai nustatyti sutampančias sritis ir tokiu būdu sudarytų sąlygas panaudoti iniciatyvas taip, kad būtų sutaupyta išteklių ir pasiekti geresni galutiniai rezultatai. Reikėtų atidžiau ištirti ir įvertinti geriausią patirtį, kuri taikoma įgyvendinant kitas makroregionines strategijas (įskaitant Baltijos jūrą) ir iniciatyvas (pavyzdžiui, pažangiųjų salų iniciatyvą) (19). |
| --- | --- |

3.10

Atsižvelgdamas į dabartinių panašios krypties iniciatyvų įvairovę EESRK ragina atlikti išsamią lyginamąją analizę, kuri padėtų tiksliai nustatyti sutampančias sritis ir tokiu būdu sudarytų sąlygas panaudoti iniciatyvas taip, kad būtų sutaupyta išteklių ir pasiekti geresni galutiniai rezultatai. Reikėtų atidžiau ištirti ir įvertinti geriausią patirtį, kuri taikoma įgyvendinant kitas makroregionines strategijas (įskaitant Baltijos jūrą) ir iniciatyvas (pavyzdžiui, pažangiųjų salų iniciatyvą) (19).

| 3.11 | Dėl nerealistiškų reikalavimų, kuriais ribojamas Viduržemio jūros regione įgyvendinamų Europos programų veiksmingumas, ir biurokratinių reikalavimų, kurie nustatomi baiminantis netinkamo ES fondų panaudojimo, taip pat dėl korupcijos ir neveiksmingumo, su kuriais tam tikrais atvejais buvo susijusios viešojo administravimo institucijos abiejuose baseino krantuose, atsirado rimtų trūkumų, susijusių su esamų Viduržemio jūros regionui skirtų Europos fondų panaudojimu. |
| --- | --- |

3.11

Dėl nerealistiškų reikalavimų, kuriais ribojamas Viduržemio jūros regione įgyvendinamų Europos programų veiksmingumas, ir biurokratinių reikalavimų, kurie nustatomi baiminantis netinkamo ES fondų panaudojimo, taip pat dėl korupcijos ir neveiksmingumo, su kuriais tam tikrais atvejais buvo susijusios viešojo administravimo institucijos abiejuose baseino krantuose, atsirado rimtų trūkumų, susijusių su esamų Viduržemio jūros regionui skirtų Europos fondų panaudojimu.

| 3.12 | Kita vertus, Viduržemio jūros sąjungai iki šiol nepavyko sėkmingai atlikti vaidmens, kurį ji turėtų atlikti, nepaisant įvairių paskelbtų projektų. Todėl Viduržemio jūros sąjungos intervencija regione turi būti toliau stiprinama. Mėlynosios ekonomikos iniciatyvos galėtų labai prisidėti prie bendro klestėjimo, tačiau jos turi būti veiksmingai susietos su esamomis struktūromis ir sistemomis. |
| --- | --- |

3.12

Kita vertus, Viduržemio jūros sąjungai iki šiol nepavyko sėkmingai atlikti vaidmens, kurį ji turėtų atlikti, nepaisant įvairių paskelbtų projektų. Todėl Viduržemio jūros sąjungos intervencija regione turi būti toliau stiprinama. Mėlynosios ekonomikos iniciatyvos galėtų labai prisidėti prie bendro klestėjimo, tačiau jos turi būti veiksmingai susietos su esamomis struktūromis ir sistemomis.

4.   Konkrečios pastabos

4.1   Didesnė jūrų erdvės sauga ir saugumas

| 4.1.1 | Komunikate daugiausia dėmesio skiriama dviem konkrečioms intervencijos sritims: 1) pakrančių apsaugos tarnybų bendradarbiavimui ir 2) dalijimuisi duomenimis ir administraciniam bendradarbiavimui siekiant stiprinti gebėjimus imtis veiksmų jūros taršai po avarijų likviduoti. |
| --- | --- |

4.1.1

Komunikate daugiausia dėmesio skiriama dviem konkrečioms intervencijos sritims: 1) pakrančių apsaugos tarnybų bendradarbiavimui ir 2) dalijimuisi duomenimis ir administraciniam bendradarbiavimui siekiant stiprinti gebėjimus imtis veiksmų jūros taršai po avarijų likviduoti.

| 4.1.2 | EESRK mano, kad labai svarbus yra tinklaveikos, taigi ir sausumos bei jūros sienų apsaugos tarnybų ir kontrolę vykdančių institucijų bendradarbiavimo stiprinimas abiejuose regiono krantuose padedant Frontex. Siekiant sėkmingai kovoti su nusikalstamumu ir terorizmu, taip pat būtina, kad viršnacionalinis duomenų analizės centras sistemingai keistųsi informacija ir ją analizuotų. Vis dėlto būtina atidžiai laikytis „gero valdymo“ taisyklių ir gerbti individualias bei kolektyvines žmogaus teises, visų pirma atsižvelgiant į neigiamą patirtį taikant konkrečias sistemas. |
| --- | --- |

4.1.2

EESRK mano, kad labai svarbus yra tinklaveikos, taigi ir sausumos bei jūros sienų apsaugos tarnybų ir kontrolę vykdančių institucijų bendradarbiavimo stiprinimas abiejuose regiono krantuose padedant Frontex. Siekiant sėkmingai kovoti su nusikalstamumu ir terorizmu, taip pat būtina, kad viršnacionalinis duomenų analizės centras sistemingai keistųsi informacija ir ją analizuotų. Vis dėlto būtina atidžiai laikytis „gero valdymo“ taisyklių ir gerbti individualias bei kolektyvines žmogaus teises, visų pirma atsižvelgiant į neigiamą patirtį taikant konkrečias sistemas.

| 4.1.3 | EESRK mano, kad šios dvi gerai apibrėžtos strategijos yra veiksmingas būdas spręsti saugesnės jūrų erdvės klausimą. Vis dėlto, siekiant užtikrinti nuolatinę šio prioriteto stebėseną ir vertinimą, reikia pagerinti pagrindinių kiekybinių tikslų analizę, be to, reikėtų stengtis koordinuoti veiklą ir bendradarbiauti su pasaulinėmis ir tarptautinėmis institucijomis, pavyzdžiui, Tarptautine jūrų organizacija (20). |
| --- | --- |

4.1.3

EESRK mano, kad šios dvi gerai apibrėžtos strategijos yra veiksmingas būdas spręsti saugesnės jūrų erdvės klausimą. Vis dėlto, siekiant užtikrinti nuolatinę šio prioriteto stebėseną ir vertinimą, reikia pagerinti pagrindinių kiekybinių tikslų analizę, be to, reikėtų stengtis koordinuoti veiklą ir bendradarbiauti su pasaulinėmis ir tarptautinėmis institucijomis, pavyzdžiui, Tarptautine jūrų organizacija (20).

4.2   Pažangi ir atspari mėlynoji ekonomika

| 4.2.1 | EESRK yra nusivylęs dėl to, kad socialiniams partneriams ir pilietinės visuomenės organizacijoms komunikate geriausiu atveju skiriamas per menkas dėmesys (gal net visai neskiriama dėmesio), nors šios institucijos galėtų būti labai naudingos planuojant ir įgyvendinant konkrečias politikos sritis ir programas, atsižvelgiant į jų patirtį veikiant kritinėse situacijose ir jų neabejotinus gebėjimus imtis tiesioginių intervencinių veiksmų, susijusių su socialinėmis ir ekonominėmis problemomis, ir jas spręsti. |
| --- | --- |

4.2.1

EESRK yra nusivylęs dėl to, kad socialiniams partneriams ir pilietinės visuomenės organizacijoms komunikate geriausiu atveju skiriamas per menkas dėmesys (gal net visai neskiriama dėmesio), nors šios institucijos galėtų būti labai naudingos planuojant ir įgyvendinant konkrečias politikos sritis ir programas, atsižvelgiant į jų patirtį veikiant kritinėse situacijose ir jų neabejotinus gebėjimus imtis tiesioginių intervencinių veiksmų, susijusių su socialinėmis ir ekonominėmis problemomis, ir jas spręsti.

| 4.2.2 | Per artimiausius metus dėl klimato kaitos, kuri visų pirma darys poveikį pietinės Viduržemio jūros regiono dalies šalių padėčiai, skurdas ir jaunimo nedarbas gali dar labiau išaugti. Komisija, bendradarbiaudama su vietos valdžios institucijomis ir socialiniais partneriais, turėtų vietos lygmeniu imtis su vystymusi susijusių veiksmų, pavyzdžiui, skatinti MVĮ, remti amatininkų dirbtuves, imtis specialių veiksmų pirminiam sektoriui remti ir vietos žemės ūkio ir žuvininkystės produktams propaguoti Europos rinkose ir pan., taip pat imtis atitinkamų vietos lygmens švietimo ir profesinio mokymo patobulinimų, kad būtų pagerintas gyventojų gyvenimo lygis ir sustabdyta migracija. Mėlynoji ekonomika gali užtikrinti deramas pajamas tūkstančiams šeimų, jei būtų laikomasi šiuolaikiško, nedideliu veiklos mastu ir kokybe pagrįsto požiūrio į žvejybą, išsaugojimą ir žuvininkystės produktų tiekimą. |
| --- | --- |

4.2.2

Per artimiausius metus dėl klimato kaitos, kuri visų pirma darys poveikį pietinės Viduržemio jūros regiono dalies šalių padėčiai, skurdas ir jaunimo nedarbas gali dar labiau išaugti. Komisija, bendradarbiaudama su vietos valdžios institucijomis ir socialiniais partneriais, turėtų vietos lygmeniu imtis su vystymusi susijusių veiksmų, pavyzdžiui, skatinti MVĮ, remti amatininkų dirbtuves, imtis specialių veiksmų pirminiam sektoriui remti ir vietos žemės ūkio ir žuvininkystės produktams propaguoti Europos rinkose ir pan., taip pat imtis atitinkamų vietos lygmens švietimo ir profesinio mokymo patobulinimų, kad būtų pagerintas gyventojų gyvenimo lygis ir sustabdyta migracija. Mėlynoji ekonomika gali užtikrinti deramas pajamas tūkstančiams šeimų, jei būtų laikomasi šiuolaikiško, nedideliu veiklos mastu ir kokybe pagrįsto požiūrio į žvejybą, išsaugojimą ir žuvininkystės produktų tiekimą.

| 4.2.3 | Šeimos įmonės, mažosios ir labai mažos įmonės, turinčios tradicinę organizacinę struktūrą, veiklos programas ir vykdančios tradicinę veiklą, yra vietos ekonomikos pagrindas abiejuose Viduržemio jūros baseino krantuose, visų pirma tai pasakytina apie sektorius ir įmones, kurios sudaro mėlynosios ekonomikos pagrindą. Dėl šios priežasties EESRK mano, kad be inovatyvaus ir technologiniu požiūriu pažangaus verslumo rėmimo iniciatyvų, bent jau ne mažiau svarbu remti ir tradicinės ekonominės veiklos programas. |
| --- | --- |

4.2.3

Šeimos įmonės, mažosios ir labai mažos įmonės, turinčios tradicinę organizacinę struktūrą, veiklos programas ir vykdančios tradicinę veiklą, yra vietos ekonomikos pagrindas abiejuose Viduržemio jūros baseino krantuose, visų pirma tai pasakytina apie sektorius ir įmones, kurios sudaro mėlynosios ekonomikos pagrindą. Dėl šios priežasties EESRK mano, kad be inovatyvaus ir technologiniu požiūriu pažangaus verslumo rėmimo iniciatyvų, bent jau ne mažiau svarbu remti ir tradicinės ekonominės veiklos programas.

| 4.2.4 | Todėl EESRK teigia, kad reikėtų sustiprinti antrą su šiuo prioritetu susijusių veiksmų, skirtų jūrų sektoriaus klasteriams kurti, grupę. Smulkiems ir ypač smulkiems gamintojams skirtos tinklaveikos ir bendradarbiavimo programos gali padidinti atsparumą ir sąnaudų konkurencingumą, kartu išsaugant labai reikalingą jų tiekiamų prekių ir teikiamų paslaugų įvairovę. Kita vertus, klasterių kūrimas gali būti veiksmingas konkrečiuose sektoriuose, kuriuose kapitalo koncentracija yra labai svarbi, pavyzdžiui, atsinaujinančiosios energijos ir krovinių vežimo sektoriuose. Vis dėlto EESRK mano, kad idėjos dėl klasterių kūrimo, inkubatorių kūrimo ir verslo planų skatinimo neformalių investuotojų paslaugomis yra pernelyg ankstyvos net ir labiau ekonomiškai išsivysčiusių ES šalių atveju, o tai rodo, kad reikia planuoti tiksliai apibrėžtas rėmimo paslaugas, visų pirma smulkiems gamintojams, amatininkams ir prekybininkams pietiniame baseino krante. |
| --- | --- |

4.2.4

Todėl EESRK teigia, kad reikėtų sustiprinti antrą su šiuo prioritetu susijusių veiksmų, skirtų jūrų sektoriaus klasteriams kurti, grupę. Smulkiems ir ypač smulkiems gamintojams skirtos tinklaveikos ir bendradarbiavimo programos gali padidinti atsparumą ir sąnaudų konkurencingumą, kartu išsaugant labai reikalingą jų tiekiamų prekių ir teikiamų paslaugų įvairovę. Kita vertus, klasterių kūrimas gali būti veiksmingas konkrečiuose sektoriuose, kuriuose kapitalo koncentracija yra labai svarbi, pavyzdžiui, atsinaujinančiosios energijos ir krovinių vežimo sektoriuose. Vis dėlto EESRK mano, kad idėjos dėl klasterių kūrimo, inkubatorių kūrimo ir verslo planų skatinimo neformalių investuotojų paslaugomis yra pernelyg ankstyvos net ir labiau ekonomiškai išsivysčiusių ES šalių atveju, o tai rodo, kad reikia planuoti tiksliai apibrėžtas rėmimo paslaugas, visų pirma smulkiems gamintojams, amatininkams ir prekybininkams pietiniame baseino krante.

| 4.2.5 | Be to, pagal 4-ąjį pirmiau minėtos Pasaulio gamtos fondo (WWF) neseniai paskelbtos ataskaitos dėl Viduržemio jūros regiono šalių ekonomikos atgaivinimo prioritetą, galima ir būtina viešąsias ir privačiąsias lėšas nukreipti į gamtos išteklių potencialo išnaudojimą šiame regione. Taip pasinaudojant anglies dioksido finansavimo mechanizmais, pvz., mokėjimu už ekosisteminę paslaugą (PES) (21), būtų galima gauti pajamų kartu atsižvelgiant į socialinį ir aplinkosauginį tvarumą. Pavyzdžiui, Viduržemio jūros regiono jūrų žolių sąžalynai yra vienos veiksmingiausių anglies sekvestravimo sistemų, o tai reiškia, kad viešojo ir privačiojo sektorių investicijos šioje srityje gali sustiprinti vietos ekonomikos augimą ir kartu prisidėti prie pasaulinės kovos su klimato kaita strategijos įgyvendinimo. |
| --- | --- |

4.2.5

Be to, pagal 4-ąjį pirmiau minėtos Pasaulio gamtos fondo (WWF) neseniai paskelbtos ataskaitos dėl Viduržemio jūros regiono šalių ekonomikos atgaivinimo prioritetą, galima ir būtina viešąsias ir privačiąsias lėšas nukreipti į gamtos išteklių potencialo išnaudojimą šiame regione. Taip pasinaudojant anglies dioksido finansavimo mechanizmais, pvz., mokėjimu už ekosisteminę paslaugą (PES) (21), būtų galima gauti pajamų kartu atsižvelgiant į socialinį ir aplinkosauginį tvarumą. Pavyzdžiui, Viduržemio jūros regiono jūrų žolių sąžalynai yra vienos veiksmingiausių anglies sekvestravimo sistemų, o tai reiškia, kad viešojo ir privačiojo sektorių investicijos šioje srityje gali sustiprinti vietos ekonomikos augimą ir kartu prisidėti prie pasaulinės kovos su klimato kaita strategijos įgyvendinimo.

4.3   Geresnis jūros valdymas

| 4.3.1 | Siekiant sėkmingai įgyvendinti pirmos grupės veiksmus, susijusius su teritorijų planavimu ir pakrančių valdymu, reikėtų taikyti keturgubos spiralės modelį (22). Būtina, kad vietos valdžios institucijos (savivaldybės ir regionai), akademinė bendruomenė ir mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros sektorius, socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos imtųsi aktyvesnės veiklos savo kompetencijos srityse, nes jos geriau žino vietos socialines ir ekonomines bei ekologines sąlygas, taip pat yra lankstesnės administraciniu požiūriu. |
| --- | --- |

4.3.1

Siekiant sėkmingai įgyvendinti pirmos grupės veiksmus, susijusius su teritorijų planavimu ir pakrančių valdymu, reikėtų taikyti keturgubos spiralės modelį (22). Būtina, kad vietos valdžios institucijos (savivaldybės ir regionai), akademinė bendruomenė ir mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros sektorius, socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos imtųsi aktyvesnės veiklos savo kompetencijos srityse, nes jos geriau žino vietos socialines ir ekonomines bei ekologines sąlygas, taip pat yra lankstesnės administraciniu požiūriu.

| 4.3.2 | Šiuo atžvilgiu organizuoti ekonominiai ir socialiniai interesai gali ir turėtų atlikti lemiamą vaidmenį užtikrinant socialinę ir ekonominę Viduržemio jūros regiono raidą. Komisija, bendradarbiaudama su Viduržemio jūros sąjunga, turėtų pakviesti privačiojo sektoriaus suinteresuotuosius subjektus dalyvauti konsultacijose dėl komunikato, taip garantuojant jų svarbų indėlį į planavimą ir užtikrinant veiksmingesnį dalyvavimą įgyvendinant atitinkamas programas ir veiklą. Kalbant apie žvejybą, pažymėtina, kad, siekiant sustiprinti bendrą programų valdymą, reikėtų nustatyti priemones, kurios padėtų užtikrinti veiksmingą suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą sprendimų priėmimo procese. |
| --- | --- |

4.3.2

Šiuo atžvilgiu organizuoti ekonominiai ir socialiniai interesai gali ir turėtų atlikti lemiamą vaidmenį užtikrinant socialinę ir ekonominę Viduržemio jūros regiono raidą. Komisija, bendradarbiaudama su Viduržemio jūros sąjunga, turėtų pakviesti privačiojo sektoriaus suinteresuotuosius subjektus dalyvauti konsultacijose dėl komunikato, taip garantuojant jų svarbų indėlį į planavimą ir užtikrinant veiksmingesnį dalyvavimą įgyvendinant atitinkamas programas ir veiklą. Kalbant apie žvejybą, pažymėtina, kad, siekiant sustiprinti bendrą programų valdymą, reikėtų nustatyti priemones, kurios padėtų užtikrinti veiksmingą suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą sprendimų priėmimo procese.

| 4.3.3 | Reikėtų atkreipti dėmesį į menką Europos ir ne Europos šalių vakarinėje Viduržemio jūros regiono dalyje bendradarbiavimą, visų pirma saugumo ir imigracijos klausimais, kurie turi įtakos ekonominiam vystymuisi. |
| --- | --- |

4.3.3

Reikėtų atkreipti dėmesį į menką Europos ir ne Europos šalių vakarinėje Viduržemio jūros regiono dalyje bendradarbiavimą, visų pirma saugumo ir imigracijos klausimais, kurie turi įtakos ekonominiam vystymuisi.

| 4.3.4 | Žvejyba yra vienas svarbiausių ekonominės veiklos Viduržemio jūros regione veiksnių ir po turizmo – antras pagal svarbą gerovės šaltinis. EESRK sutinka, kad šiame sektoriuje reikia planuoti konkrečius veiksmus, kurie, pavyzdžiui, nustatyti ketvirtoje veiksmų pagal šį prioritetą grupėje. Programomis reikėtų siekti sumažinti peržvejojimą ir kurti paramos paslaugas bei teikti finansavimą, siekiant užtikrinti smulkiąją žvejybą ir paralelinį pakrantės bendruomenių vystymąsi. Nustatant veiksmingas iniciatyvas, reikia padidinti EJRŽF (23) lankstumą, tuo siekiant pašalinti kliūtis tarp skirtingų viešojo administravimo lygmenų. |
| --- | --- |

4.3.4

Žvejyba yra vienas svarbiausių ekonominės veiklos Viduržemio jūros regione veiksnių ir po turizmo – antras pagal svarbą gerovės šaltinis. EESRK sutinka, kad šiame sektoriuje reikia planuoti konkrečius veiksmus, kurie, pavyzdžiui, nustatyti ketvirtoje veiksmų pagal šį prioritetą grupėje. Programomis reikėtų siekti sumažinti peržvejojimą ir kurti paramos paslaugas bei teikti finansavimą, siekiant užtikrinti smulkiąją žvejybą ir paralelinį pakrantės bendruomenių vystymąsi. Nustatant veiksmingas iniciatyvas, reikia padidinti EJRŽF (23) lankstumą, tuo siekiant pašalinti kliūtis tarp skirtingų viešojo administravimo lygmenų.

| 4.3.5 | EESRK mano, kad reikėtų sustiprinti Bendros Viduržemio jūros žvejybos komisijos vaidmenį siekiant užtikrinti, kad, glaudžiai bendradarbiaujant su ES nepriklausančiomis Viduržemio jūros regiono šalimis ir koordinuojant jų veiklą, būtų priimtos būtinos, nuoseklios ir suderinamos administracinės priemonės, kuriomis siekiama ištaisyti blogą žuvų išteklių padėtį. |
| --- | --- |

4.3.5

EESRK mano, kad reikėtų sustiprinti Bendros Viduržemio jūros žvejybos komisijos vaidmenį siekiant užtikrinti, kad, glaudžiai bendradarbiaujant su ES nepriklausančiomis Viduržemio jūros regiono šalimis ir koordinuojant jų veiklą, būtų priimtos būtinos, nuoseklios ir suderinamos administracinės priemonės, kuriomis siekiama ištaisyti blogą žuvų išteklių padėtį.

| 4.4 | EESRK ne kartą atkreipė dėmesį į tai, kad pastaruosius dvidešimt metų Viduržemio jūros regione įgyvendinta politika ir programos nedavė gerų rezultatų, o dėl skirtingo požiūrio ir nepakankamai veiksmingai koordinuojamo Bendrijos institucijų ir ES nepriklausančių Viduržemio jūros regiono šalių nacionalinių vyriausybių ir viešojo administravimo institucijų bendradarbiavimo liko labai daug nepanaudotų lėšų. Todėl būtina skubiai užtikrinti tvirtą paramą ir techninę pagalbą, kad būtų padidintas ne ES institucijų reagavimo į Europos finansavimo reikalavimus lygis ir užtikrintas didesnis Komisijos gebėjimas prisitaikyti. |
| --- | --- |

4.4

EESRK ne kartą atkreipė dėmesį į tai, kad pastaruosius dvidešimt metų Viduržemio jūros regione įgyvendinta politika ir programos nedavė gerų rezultatų, o dėl skirtingo požiūrio ir nepakankamai veiksmingai koordinuojamo Bendrijos institucijų ir ES nepriklausančių Viduržemio jūros regiono šalių nacionalinių vyriausybių ir viešojo administravimo institucijų bendradarbiavimo liko labai daug nepanaudotų lėšų. Todėl būtina skubiai užtikrinti tvirtą paramą ir techninę pagalbą, kad būtų padidintas ne ES institucijų reagavimo į Europos finansavimo reikalavimus lygis ir užtikrintas didesnis Komisijos gebėjimas prisitaikyti.

| 4.5 | Veiksmingam komunikate nustatytų veiksmų įgyvendinimui pavojų visų pirma kelia sudėtingi biurokratiniai reikalavimai, kaip tai matyti skyriuje „Valdymas ir įgyvendinimas“, taip pat visiškai skirtingų institucijų, turinčių skirtingas struktūras ir požiūrį, dalyvavimas, pavyzdžiui, ministrų susitikimai, Komisija, Viduržemio jūros sąjunga ir pan. Būtina parengti veiklos planą, kuriame būtų numatytos konkrečios organizacinės ir administracinės priemonės ir aiškiai apibrėžti vaidmenys. |
| --- | --- |

4.5

Veiksmingam komunikate nustatytų veiksmų įgyvendinimui pavojų visų pirma kelia sudėtingi biurokratiniai reikalavimai, kaip tai matyti skyriuje „Valdymas ir įgyvendinimas“, taip pat visiškai skirtingų institucijų, turinčių skirtingas struktūras ir požiūrį, dalyvavimas, pavyzdžiui, ministrų susitikimai, Komisija, Viduržemio jūros sąjunga ir pan. Būtina parengti veiklos planą, kuriame būtų numatytos konkrečios organizacinės ir administracinės priemonės ir aiškiai apibrėžti vaidmenys.

| 4.6 | EESRK mano, kad darbo grupė mėlynosios ekonomikos klausimais, kartu su aiškiai apibrėžtu veiksmų ir kompetencijų planu, turėtų būti sudaryta nedelsiant, susiejant ją su Viduržemio jūros sąjungos darbo grupėmis. Darbo grupei reikėtų sudaryti būtinas sąlygas lanksčiai ir greitai reaguoti nepaprastaisiais atvejais, pavyzdžiui, atsitikus gaivalinėms nelaimėms ir ekologinėms katastrofoms ir pan., taip pat pavesti vykdyti konkrečias užduotis ir pareigas. EESRK atsargiai vertina darbo grupės veiksmingumą, kuris priklausys nuo jos sudėties ir tiesioginio Europos institucijų ir ne ES nacionalinių vyriausybių dalyvavimo. Todėl EESRK mano, kad darbo grupė nuo pat pradžių turėtų būti sudaroma labai atidžiai, nustatant aiškiai apibrėžtą organizacinę struktūrą ir veiksmingą procesų ir procedūrų sistemą, taip pat kompetentingai parengtą konkretų veiklos planą. |
| --- | --- |

4.6

EESRK mano, kad darbo grupė mėlynosios ekonomikos klausimais, kartu su aiškiai apibrėžtu veiksmų ir kompetencijų planu, turėtų būti sudaryta nedelsiant, susiejant ją su Viduržemio jūros sąjungos darbo grupėmis. Darbo grupei reikėtų sudaryti būtinas sąlygas lanksčiai ir greitai reaguoti nepaprastaisiais atvejais, pavyzdžiui, atsitikus gaivalinėms nelaimėms ir ekologinėms katastrofoms ir pan., taip pat pavesti vykdyti konkrečias užduotis ir pareigas. EESRK atsargiai vertina darbo grupės veiksmingumą, kuris priklausys nuo jos sudėties ir tiesioginio Europos institucijų ir ne ES nacionalinių vyriausybių dalyvavimo. Todėl EESRK mano, kad darbo grupė nuo pat pradžių turėtų būti sudaroma labai atidžiai, nustatant aiškiai apibrėžtą organizacinę struktūrą ir veiksmingą procesų ir procedūrų sistemą, taip pat kompetentingai parengtą konkretų veiklos planą.

Briuselis, 2017 m. gruodžio 6 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Georges DASSIS

---

(1)  Neseniai paskelbtoje Pasaulio gamtos fondo (WWF) ataskaitoje „Viduržemio jūros regiono šalių ekonomikos atgaivinimas. Veiksmai siekiant tvarios ateities“ jos autoriai teigia, kad, pirma, būtina vadovautis holistiniu požiūriu, ir, antra, remtis faktu, kad Viduržemio jūra svariai prisideda prie regioninio BVP ir kad jos gamtos ištekliai yra labai svarbūs mėlynajai ekonomikai ne tik regione, bet ir visame pasaulyje“.

1

„Viduržemio jūros regiono šalių ekonomikos atgaivinimas. Veiksmai siekiant tvarios ateities“ jos autoriai teigia, kad, pirma, būtina vadovautis holistiniu požiūriu, ir, antra, remtis faktu, kad Viduržemio jūra svariai prisideda prie regioninio BVP ir kad jos gamtos ištekliai yra labai svarbūs mėlynajai ekonomikai ne tik regione, bet ir visame pasaulyje“

(Žr. ataskaitos p. 7: http://www.wwf.gr/images/pdfs/Reviving_Mediterranean_Sea_Economy_Full%20rep_Lowres.pdf).

(2)  https://ec.europa.eu/maritimeaffairs/policy/blue_growth_lt.

2

(3)  2015 m. lapkričio 17 d. Viduržemio jūros sąjungos surengtos ministrų konferencijos mėlynosios ekonomikos klausimais darbotvarkę galima rasti http://ufmsecretariat.org/wp-content/uploads/2015/10/Agenda_UfM_Ministerial-on-Blue-Economy_MARE-D1.pdf.

3

(4)  Žr. http://ufmsecretariat.org/wp-content/uploads/2015/11/2015-11-17-declaration-on-blue-economy_en.pdf.

4

(5)  Trumpą sprendimų, kurie buvo priimti 2016 m. spalio 28 d. užsienio reikalų ministrų susitikime, apžvalgą galima rasti http://ufmsecretariat.org/foreign-affairs-ministers-of-the-55-dialogue-discuss-pressing-regional-challenges-and-highlight-the-positive-contribution-of-ufm-activities-to-the-enhancement-of-regional-cooperation/. Dialogo „5+5“ susitikimų chronologiją nuo 2003 m. galima rasti http://westmediterraneanforum.org/wp-content/uploads/2013/09/131017_chronology5+51.pdf.

5

(6)  https://ec.europa.eu/maritimeaffairs/sites/maritimeaffairs/files/com-2017-183_en.pdf.

6

(7)  https://ec.europa.eu/maritimeaffairs/sites/maritimeaffairs/files/swd-2017-130_en.pdf.

7

(8)  Trys ES regioninės strategijos skelbiamos šiose svetainėse: http://www.atlanticstrategy.eu/ (Atlanto vandenyno regiono strategija), https://www.balticsea-region-strategy.eu/ (ES Baltijos jūros regiono strategija (angl. EUSBSR)) ir http://www.adriatic-ionian.eu/ (strategija dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono (angl. EUSAIR)).

8

(9)  http://www.fao.org/gfcm/en/.

9

(10)  Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencija (Barselonos konvencija) 1976 m. vasario 16 d. buvo priimta Barselonoje surengtoje Viduržemio jūros regiono pakrantės valstybių įgaliotųjų atstovų konferencijoje dėl Viduržemio jūros apsaugos. Pirminė konvencija iš dalies pakeista 1995 m. birželio 10 d. priimtais pakeitimais (UNEP(OCA)/MED IG.6/7). Ji įsigaliojo 2004 m. liepos 9 d.

10

(11)  https://www.un.org/pga/wp-content/uploads/sites/3/2015/08/120815_outcome-document-of-Summit-for-adoption-of-the-post-2015-development-agenda.pdf.

11

(12)  https://planbleu.org/sites/default/files/upload/files/smdd_uk.pdf.

12

(13)  Žr. „Ekonomikos atgaivinimas Viduržemio jūros regione. Veiksmai siekiant tvarios ateities“, Pasaulio gamtos fondo (WWF) ataskaita padedant „Boston Consulting Group“, 2017 m., http://www.wwf.gr/images/pdfs/Reviving_Mediterranean_Sea_Economy_Full%20rep_Lowres.pdf.

13

(14)  Žr., pavyzdžiui, naujausią ataskaitą apie mėlynojo augimo strategiją – SWD(2017) 128 final, skelbiamą https://ec.europa.eu/maritimeaffairs/sites/maritimeaffairs/files/swd-2017-128_en.pdf.

14

final

(15)  COM(2014) 86 final.

15

final

(16)  https://ec.europa.eu/maritimeaffairs/content/bluemed-initiative-blue-growth-and-jobs-mediterranean_en.

16

(17)  Daugiau informacijos apie JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos mėlynojo augimo iniciatyvą galima rasti http://www.fao.org/3/a-mk541e/mk541e02.pdf.

17

(18)  Žr. http://www.unep.org/ourplanet/june-2017/unep-publications/regional-action-plan-sustainable-consumption-and-production ir https://ec.europa.eu/transport/sites/transport/files/themes/international/european_neighbourhood_policy/mediterranean_partnership/docs/rtap2014_2020_en.pdf.

18

(19)  http://www.smartislandsinitiative.eu/en/index.php.

19

(20)  http://www.imo.org/en/Pages/Default.aspx.

20

(21)  Mokėjimas už ekosisteminę paslaugą atliekamas, kai ekosisteminės paslaugos gavėjas ar naudotojas, tiesiogiai arba netiesiogiai, sumoka tos paslaugos teikėjui. Viduržemio jūros baseino atveju, mokėjimas už ekosisteminę paslaugą taip pat gali tapti lėšų pervedimo iš šiaurinės į pietinę pakrantę aplinkosauginiu pagrindimu.

21

(22)  Žr. http://cor.europa.eu/en/documentation/studies/Documents/quadruple-helix.pdf.

22

(23)  Daugiau informacijos žr. https://ec.europa.eu/fisheries/cfp/emff_lt.

23

---

| 11.4.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 129/90 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 129/90

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Veiksmų planas gamtai, žmonėms ir ekonomikai“

(COM(2017) 198 final)

(2018/C 129/15)

| Pranešėjas | Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Pranešėjas

Lutz RIBBE

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2017 5 31 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| | |
| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2017 4 25 |
| | |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2017 11 21 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2017 12 6 |
| Plenarinė sesija Nr. | 530 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 157/5/6 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2017 5 31

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2017 4 25

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2017 11 21

Priimta plenarinėje sesijoje

2017 12 6

Plenarinė sesija Nr.

530

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

157/5/6

1.   EESRK išvadų ir rekomendacijų santrauka

| 1.1. | Pirmiausia EESRK palankiai vertina Gamtos direktyvų tinkamumo patikros rezultatus, kuriais remiantis galima daryti išvadą, kad šios direktyvos, kaip platesnės ES biologinės įvairovės politikos esminės dalys, yra tikslingos, tačiau reikia iš esmės pagerinti jų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

1.1.

Pirmiausia EESRK palankiai vertina Gamtos direktyvų tinkamumo patikros rezultatus, kuriais remiantis galima daryti išvadą, kad šios direktyvos, kaip platesnės ES biologinės įvairovės politikos esminės dalys, yra tikslingos, tačiau reikia iš esmės pagerinti jų įgyvendinimą.

| 1.2. | Nors ir kiekvienas iš pateiktų 15 atskirų naujojo veiksmų plano veiksmų yra tikslingas, tačiau dėl jo pateikimo kyla tam tikra painiava, nes neaiškus jo santykis su esama biologinės įvairovės strategija: daugeliu atvejų turinys sutampa, o naujovės labai nežymios. Komiteto nuomone, būtų buvę tikslingiau atlikti esamos biologinės įvairovės strategijos įvertinimą ar galbūt ją papildyti. |
| --- | --- |

1.2.

Nors ir kiekvienas iš pateiktų 15 atskirų naujojo veiksmų plano veiksmų yra tikslingas, tačiau dėl jo pateikimo kyla tam tikra painiava, nes neaiškus jo santykis su esama biologinės įvairovės strategija: daugeliu atvejų turinys sutampa, o naujovės labai nežymios. Komiteto nuomone, būtų buvę tikslingiau atlikti esamos biologinės įvairovės strategijos įvertinimą ar galbūt ją papildyti.

| 1.3. | Visgi didžiausia sėkmingos biologinės įvairovės politikos problema yra ta, kad biologinę įvairovę skatinančios arba palaikančios priemonės šiuo metu žemės savininkams dažniausiai yra ne pajamų šaltinis, o sąnaudų veiksnys. Biologinės įvairovės priemonės, nesvarbu, ar taikomos „Natura 2000“ teritorijose ar kitur, turi būti ekonomiškai naudingos jas įgyvendinantiems. Jos negali ir neturi būti įgyvendinamos šių žmonių sąskaita. Visos iki šiol nustatytos ES ir valstybių narių programos iš esmės neišsprendė šios dilemos, o ir veiksmų plane, kuriame daug kalbama apie abipusę naudą, nenumatyta, kaip tai pasiekti. |
| --- | --- |

1.3.

Visgi didžiausia sėkmingos biologinės įvairovės politikos problema yra ta, kad biologinę įvairovę skatinančios arba palaikančios priemonės šiuo metu žemės savininkams dažniausiai yra ne pajamų šaltinis, o sąnaudų veiksnys. Biologinės įvairovės priemonės, nesvarbu, ar taikomos „Natura 2000“ teritorijose ar kitur, turi būti ekonomiškai naudingos jas įgyvendinantiems. Jos negali ir neturi būti įgyvendinamos šių žmonių sąskaita. Visos iki šiol nustatytos ES ir valstybių narių programos iš esmės neišsprendė šios dilemos, o ir veiksmų plane, kuriame daug kalbama apie abipusę naudą, nenumatyta, kaip tai pasiekti.

| 1.4. | Finansavimo trūkumas yra ne tik didelė problema siekiant sutartų biologinės įvairovės tikslų, bet ir lemia nesėkmingą Europos politiką. Priimami įstatymai, lemiantys išlaidas, tačiau nesusitariama, kas turi už tai mokėti arba kaip jos bus padengtos. |
| --- | --- |

1.4.

Finansavimo trūkumas yra ne tik didelė problema siekiant sutartų biologinės įvairovės tikslų, bet ir lemia nesėkmingą Europos politiką. Priimami įstatymai, lemiantys išlaidas, tačiau nesusitariama, kas turi už tai mokėti arba kaip jos bus padengtos.

| 1.5. | EESRK pakartotinai ragina Europos Komisiją taikant ekstrapoliavimo metodą iš naujo apskaičiuoti tinklo „Natura 2000“ sąnaudas. Pakartotinai minimos 6,1 mlrd. EUR sąnaudos, EESRK nuomone, neatitinka tinklo „Natura 2000“ finansinių reikmių, nes jos turėtų būti dvigubai ar net trigubai didesnės. |
| --- | --- |

1.5.

EESRK pakartotinai ragina Europos Komisiją taikant ekstrapoliavimo metodą iš naujo apskaičiuoti tinklo „Natura 2000“ sąnaudas. Pakartotinai minimos 6,1 mlrd. EUR sąnaudos, EESRK nuomone, neatitinka tinklo „Natura 2000“ finansinių reikmių, nes jos turėtų būti dvigubai ar net trigubai didesnės.

| 1.6. | Todėl EESRK mano, kad ypač svarbu pateikti ilgalaikę strategiją biologinės įvairovės politikos finansiniams poreikiams patenkinti (1). Tam tinkamas pagrindas būtų diskusijos dėl perspektyvinio finansinio plano po 2021 m., tačiau nei veiksmų plane, nei ligšioliniuose metoduose, pateikiamuose diskusijoms skirtame dokumente dėl ES finansų ateities
   (2), nenurodoma, kad situaciją būtų galima iš esmės pakeisti. |
| --- | --- |

1.6.

Todėl EESRK mano, kad ypač svarbu pateikti ilgalaikę strategiją biologinės įvairovės politikos finansiniams poreikiams patenkinti (1). Tam tinkamas pagrindas būtų diskusijos dėl perspektyvinio finansinio plano po 2021 m., tačiau nei veiksmų plane, nei ligšioliniuose metoduose, pateikiamuose diskusijoms skirtame dokumente dėl ES finansų ateities
   (2), nenurodoma, kad situaciją būtų galima iš esmės pakeisti.

| 1.7. | EESRK ypač palankiai vertina tai, kad Europos Komisija pagal veiksmų planą nori toliau plėtoti žaliąją infrastruktūrą. Tačiau Komitetas nurodo, kad ir ši gaires suteikianti koncepcija situacijos nepakeis, jei nebus numatytas finansavimas. |
| --- | --- |

1.7.

EESRK ypač palankiai vertina tai, kad Europos Komisija pagal veiksmų planą nori toliau plėtoti žaliąją infrastruktūrą. Tačiau Komitetas nurodo, kad ir ši gaires suteikianti koncepcija situacijos nepakeis, jei nebus numatytas finansavimas.

2.   Nuomonės rengimo aplinkybės

| 2.1. | Dar 1998 m. ES priėmė sprendimą dėl pirmosios biologinės įvairovės strategijos (3), kad būtų sustabdytas laukinių gyvūnų ir augalų rūšių bei jų buveinių nykimas. 2001 m. priimtoje tvaraus vystymosi strategijoje („Geteborgo“ strategija) buvo suformuluoti aiškūs biologinės įvairovės tikslai – iki 2010 m. sustabdyti biologinės įvairovės mažėjimą ES ir atkurti buveines ir natūralias ekosistemas. |
| --- | --- |

2.1.

Dar 1998 m. ES priėmė sprendimą dėl pirmosios biologinės įvairovės strategijos (3), kad būtų sustabdytas laukinių gyvūnų ir augalų rūšių bei jų buveinių nykimas. 2001 m. priimtoje tvaraus vystymosi strategijoje („Geteborgo“ strategija) buvo suformuluoti aiškūs biologinės įvairovės tikslai – iki 2010 m. sustabdyti biologinės įvairovės mažėjimą ES ir atkurti buveines ir natūralias ekosistemas.

| 2.2. | Vėliau buvo priimta daugiau priemonių, pavyzdžiui, 2001 m. – Biologinės įvairovės veiksmų planas (4), 2006 m. gegužės mėn. dar vienas Biologinės įvairovės veiksmų planas (5), kuris turinio požiūriu nuo pirmojo mažai kuo skyrėsi. |
| --- | --- |

2.2.

Vėliau buvo priimta daugiau priemonių, pavyzdžiui, 2001 m. – Biologinės įvairovės veiksmų planas (4), 2006 m. gegužės mėn. dar vienas Biologinės įvairovės veiksmų planas (5), kuris turinio požiūriu nuo pirmojo mažai kuo skyrėsi.

| 2.3. | Kai buvo pripažinta, kad nebus galima pasiekti nustatyto ir pažadėto tikslo, remiantis Komisijos komunikatu „ES biologinės įvairovės srities tikslo ir vizijos po 2010 m. pasirinktys“ (6), buvo priimta kita, nauja „ES biologinės įvairovės strategija iki 2020 m.“ (7), kurioje iš esmės tik atkartoti ankstesnių veiksmų planų reikalavimai ir priemonės ir iki 2020 m. atidėtas pradžioje 2010 metams numatytų tikslų įgyvendinimas. |
| --- | --- |

2.3.

Kai buvo pripažinta, kad nebus galima pasiekti nustatyto ir pažadėto tikslo, remiantis Komisijos komunikatu „ES biologinės įvairovės srities tikslo ir vizijos po 2010 m. pasirinktys“ (6), buvo priimta kita, nauja „ES biologinės įvairovės strategija iki 2020 m.“ (7), kurioje iš esmės tik atkartoti ankstesnių veiksmų planų reikalavimai ir priemonės ir iki 2020 m. atidėtas pradžioje 2010 metams numatytų tikslų įgyvendinimas.

| 2.4. | Šios biologinės įvairovės strategijos, apimančios šešis atskirus aiškiai apibrėžtus tikslus ir iš viso 20 priemonių, laikotarpio vidurio vertinimo rezultatai buvo gana prasti ir parodė, kad reikia gerokai daugiau pastangų gamtinei aplinkai apsaugoti, jei norima pasiekti naujai užsibrėžtą tikslą iki 2020 m. galutinai sustabdyti rūšių nykimą ir atkurti prarastas buveines. |
| --- | --- |

2.4.

Šios biologinės įvairovės strategijos, apimančios šešis atskirus aiškiai apibrėžtus tikslus ir iš viso 20 priemonių, laikotarpio vidurio vertinimo rezultatai buvo gana prasti ir parodė, kad reikia gerokai daugiau pastangų gamtinei aplinkai apsaugoti, jei norima pasiekti naujai užsibrėžtą tikslą iki 2020 m. galutinai sustabdyti rūšių nykimą ir atkurti prarastas buveines.

| 2.5. | Visų šių dokumentų atžvilgiu EESRK pareiškė iš esmės tą pačią poziciją ir kritines pastabas, kad






  — | siekiant ES „išsaugoti biologinę įvairovę mums trūksta ne įstatymų, direktyvų, programų, pavyzdinių projektų, politinių deklaracijų ar rekomendacijų, o įgyvendinimo ir suderintų veiksmų visais politiniais lygmenimis“. |
| --- | --- | --- |

2.5.

Visų šių dokumentų atžvilgiu EESRK pareiškė iš esmės tą pačią poziciją ir kritines pastabas, kad

—

siekiant ES „išsaugoti biologinę įvairovę mums trūksta ne įstatymų, direktyvų, programų, pavyzdinių projektų, politinių deklaracijų ar rekomendacijų, o įgyvendinimo ir suderintų veiksmų visais politiniais lygmenimis“.

| — | „Politikams iki šiol trūko ryžto, tiksliau, valios įgyvendinti priemonių, kurios jau ne vienerius metus vertinamos kaip būtinos, nors komunikate dar kartą aiškiai nurodoma, kad ryžtingai įgyvendinama biologinės įvairovės politika naudinga tiek visuomenei, tiek ir ekonomikai“ (8). |
| --- | --- |

—

„Politikams iki šiol trūko ryžto, tiksliau, valios įgyvendinti priemonių, kurios jau ne vienerius metus vertinamos kaip būtinos, nors komunikate dar kartą aiškiai nurodoma, kad ryžtingai įgyvendinama biologinės įvairovės politika naudinga tiek visuomenei, tiek ir ekonomikai“ (8).

| — | ES biologinės įvairovės politika galiausiai yra klasikinis europiniu ir nacionaliniu lygmeniu neištesėtų pažadų politikos pavyzdys, nepaisant to, kad politikai visiškai teisingai nustatė problemas ir pasiūlė būtinas priemones. EESRK yra nurodęs, kad nebūtina keisti dabartinio teisinio pagrindo. |
| --- | --- |

—

ES biologinės įvairovės politika galiausiai yra klasikinis europiniu ir nacionaliniu lygmeniu neištesėtų pažadų politikos pavyzdys, nepaisant to, kad politikai visiškai teisingai nustatė problemas ir pasiūlė būtinas priemones. EESRK yra nurodęs, kad nebūtina keisti dabartinio teisinio pagrindo.

| 2.6. | Tačiau J.-C. Juncker vadovaujama Komisija savo REFIT programoje numatė peržiūrėti Gamtos direktyvas. Rezultatai EESRK nuomonę patvirtino, be to, Aplinkos taryba taip pat patvirtina, „kad Gamtos direktyvos, kaip platesnės ES biologinės įvairovės politikos esminės dalys, atitinka savo paskirtį, tačiau jų tikslai gali būti pasiekti ir visomis jų teikiamomis galimybėmis gali būti pasinaudota tik tuo atveju, jeigu bus gerokai pagerintas jų įgyvendinimas“ (9). |
| --- | --- |

2.6.

Tačiau J.-C. Juncker vadovaujama Komisija savo REFIT programoje numatė peržiūrėti Gamtos direktyvas. Rezultatai EESRK nuomonę patvirtino, be to, Aplinkos taryba taip pat patvirtina, „kad Gamtos direktyvos, kaip platesnės ES biologinės įvairovės politikos esminės dalys, atitinka savo paskirtį, tačiau jų tikslai gali būti pasiekti ir visomis jų teikiamomis galimybėmis gali būti pasinaudota tik tuo atveju, jeigu bus gerokai pagerintas jų įgyvendinimas“ (9).

| 2.7. | Reaguodama į REFIT proceso rezultatus Komisija pateikė „Veiksmų planą gamtai, žmonėms ir ekonomikai“ (10), kuris nagrinėjamas šioje nuomonėje. |
| --- | --- |

2.7.

Reaguodama į REFIT proceso rezultatus Komisija pateikė „Veiksmų planą gamtai, žmonėms ir ekonomikai“ (10), kuris nagrinėjamas šioje nuomonėje.

3.   Bendrosios pastabos dėl veiksmų plano

| 3.1. | Veiksmų plane pirmiausia iš naujo aprašoma dramatiškai bloga rūšių ir buveinių, kurių apsauga jau seniai turėjo būti užtikrinta 1979 arba 1992 m. priimtomis Gamtos direktyvomis, išsaugojimo būklė. Minimi „tokie pagrindiniai įgyvendinimo spragas lemiantys veiksniai: riboti ištekliai, prastas vykdymo užtikrinimas, per mažas gamtos tikslų integravimas į kitas politikos sritis, žinių stoka, ribotos galimybės naudotis duomenimis ir nepakankamas bendravimas bei suinteresuotųjų šalių neįtraukimas“. „Be to, asmenys, atsakingi už direktyvų įgyvendinimą, ypač regionų ir vietos lygmeniu, ne visada pakankamai gerai žino direktyvų reikalavimus ar jose numatytas lanksčiai veikti leidžiančias nuostatas bei galimybes. Taip gali kilti įtampos tarp gamtos saugotojų ir ūkinės veiklos vykdytojų.“ |
| --- | --- |

3.1.

Veiksmų plane pirmiausia iš naujo aprašoma dramatiškai bloga rūšių ir buveinių, kurių apsauga jau seniai turėjo būti užtikrinta 1979 arba 1992 m. priimtomis Gamtos direktyvomis, išsaugojimo būklė. Minimi „tokie pagrindiniai įgyvendinimo spragas lemiantys veiksniai: riboti ištekliai, prastas vykdymo užtikrinimas, per mažas gamtos tikslų integravimas į kitas politikos sritis, žinių stoka, ribotos galimybės naudotis duomenimis ir nepakankamas bendravimas bei suinteresuotųjų šalių neįtraukimas“. „Be to, asmenys, atsakingi už direktyvų įgyvendinimą, ypač regionų ir vietos lygmeniu, ne visada pakankamai gerai žino direktyvų reikalavimus ar jose numatytas lanksčiai veikti leidžiančias nuostatas bei galimybes. Taip gali kilti įtampos tarp gamtos saugotojų ir ūkinės veiklos vykdytojų.“

| 3.2. | Veiksmų plano tikslas – „pagerinti direktyvų įgyvendinimą ir jų derėjimą su socialiniais ir ekonominiais tikslais, taip pat labiau įtraukti nacionalines, regionines ir vietos valdžios institucijas, suinteresuotąsias šalis ir piliečius“. |
| --- | --- |

3.2.

Veiksmų plano tikslas – „pagerinti direktyvų įgyvendinimą ir jų derėjimą su socialiniais ir ekonominiais tikslais, taip pat labiau įtraukti nacionalines, regionines ir vietos valdžios institucijas, suinteresuotąsias šalis ir piliečius“.

| 3.3. | Kadangi direktyvose svarbus teritorinis lygmuo ir jas įgyvendinant pagrindinis vaidmuo tenka regionų ir vietos valdžios institucijoms, rengiant šį veiksmų planą glaudžiai bendradarbiauta su Europos regionų komitetu. Šis komitetas ateityje atliks labai svarbų vaidmenį į šią veiklą įtraukdamas regionų ir vietos valdžios institucijas bei su jomis palaikydamas ryšius. |
| --- | --- |

3.3.

Kadangi direktyvose svarbus teritorinis lygmuo ir jas įgyvendinant pagrindinis vaidmuo tenka regionų ir vietos valdžios institucijoms, rengiant šį veiksmų planą glaudžiai bendradarbiauta su Europos regionų komitetu. Šis komitetas ateityje atliks labai svarbų vaidmenį į šią veiklą įtraukdamas regionų ir vietos valdžios institucijas bei su jomis palaikydamas ryšius.

| 3.4. | Veiksmų plane numatomas glaustas tvarkaraštis, kad Komisija iki šios kadencijos pabaigos 2019 m. galėtų atsiskaityti, kaip sekėsi įgyvendinti veiksmus. Komiteto nuomone, tai labai aukštas tikslas vien dėl to, kad Komisija nenumato jokių papildomų žmogiškųjų išteklių šiam veiksmų planui įgyvendinti. |
| --- | --- |

3.4.

Veiksmų plane numatomas glaustas tvarkaraštis, kad Komisija iki šios kadencijos pabaigos 2019 m. galėtų atsiskaityti, kaip sekėsi įgyvendinti veiksmus. Komiteto nuomone, tai labai aukštas tikslas vien dėl to, kad Komisija nenumato jokių papildomų žmogiškųjų išteklių šiam veiksmų planui įgyvendinti.

| 3.5. | Veiksmų planą sudaro keturios prioritetinės sritys ir iš viso 15 konkrečių veiksmų:






  — | A prioritetas. Tobulinti gaires ir žinias, užtikrinti geresnį derėjimą su platesniais socialiniais ir ekonominiais uždaviniais. |
| --- | --- | --- |

3.5.

Veiksmų planą sudaro keturios prioritetinės sritys ir iš viso 15 konkrečių veiksmų:

—

A prioritetas. Tobulinti gaires ir žinias, užtikrinti geresnį derėjimą su platesniais socialiniais ir ekonominiais uždaviniais.

| — | B prioritetas. Stiprinti politinę atsakomybę ir gerinti atitiktį. |
| --- | --- |

—

B prioritetas. Stiprinti politinę atsakomybę ir gerinti atitiktį.

| — | C prioritetas. Daugiau investuoti į „Natura 2000“ ir gerinti sinergiją su kitomis ES finansavimo priemonėmis. |
| --- | --- |

—

C prioritetas. Daugiau investuoti į „Natura 2000“ ir gerinti sinergiją su kitomis ES finansavimo priemonėmis.

| — | D prioritetas. Geresne komunikacija ir informacijos sklaida įtraukti piliečius, suinteresuotąsias šalis ir bendruomenes. |
| --- | --- |

—

D prioritetas. Geresne komunikacija ir informacijos sklaida įtraukti piliečius, suinteresuotąsias šalis ir bendruomenes.

4.   Konkrečios EESRK pastabos dėl veiksmų plano

| 4.1. | EESRK pirmiausia palankiai vertina tinkamumo patikros rezultatus ir mano, kad tai patvirtina jo ligšiolinę poziciją. Atliekant tinkamumo patikrą dalyvavo itin daug suinteresuotųjų subjektų. Tai rodo, kad ES biologinės įvairovės politika yra plačius visuomenės sluoksnius dominanti tema, tiesiogiai su ja susijusi ir intensyviai aptariama. |
| --- | --- |

4.1.

EESRK pirmiausia palankiai vertina tinkamumo patikros rezultatus ir mano, kad tai patvirtina jo ligšiolinę poziciją. Atliekant tinkamumo patikrą dalyvavo itin daug suinteresuotųjų subjektų. Tai rodo, kad ES biologinės įvairovės politika yra plačius visuomenės sluoksnius dominanti tema, tiesiogiai su ja susijusi ir intensyviai aptariama.

| 4.2. | Nors kiekvienas iš 15 veiksmų plano veiksmų padeda geriau įgyvendinti galiojančius gamtos apsaugos teisės aktus, EESRK nevisiškai supranta, kodėl Komisija ir vėl pateikė naują planą. EESRK nuomone, tikslingiau būtų buvę įvertinti esamą biologinės įvairovės strategiją ir jos 6 atskirus tikslus bei 20 konkrečių veiksmų, atlikti tikslią trūkumų analizę, ją paskelbti ir jos pagrindu į esamą strategiją galbūt įtraukti papildomus veiksmus. Pateiktas naujas veiksmų planas kelia tam tikrą painiavą, nes visiškai neaiškus jo ryšys su esama biologinės įvairovės strategija, juo labiau, kad kai kurie veiksmų plano veiksmai (pavyzdžiui, nurodyti kaip B ir C prioritetai) jau ne vienerius metus yra įtraukti į ES biologinės įvairovės programas ir politinę darbotvarkę ir nesulaukia, kada bus įgyvendinti. |
| --- | --- |

4.2.

Nors kiekvienas iš 15 veiksmų plano veiksmų padeda geriau įgyvendinti galiojančius gamtos apsaugos teisės aktus, EESRK nevisiškai supranta, kodėl Komisija ir vėl pateikė naują planą. EESRK nuomone, tikslingiau būtų buvę įvertinti esamą biologinės įvairovės strategiją ir jos 6 atskirus tikslus bei 20 konkrečių veiksmų, atlikti tikslią trūkumų analizę, ją paskelbti ir jos pagrindu į esamą strategiją galbūt įtraukti papildomus veiksmus. Pateiktas naujas veiksmų planas kelia tam tikrą painiavą, nes visiškai neaiškus jo ryšys su esama biologinės įvairovės strategija, juo labiau, kad kai kurie veiksmų plano veiksmai (pavyzdžiui, nurodyti kaip B ir C prioritetai) jau ne vienerius metus yra įtraukti į ES biologinės įvairovės programas ir politinę darbotvarkę ir nesulaukia, kada bus įgyvendinti.

| 4.3. | EESRK jau yra išsakęs kritiką, kad didelis programų ir strategijų skaičius veikiau klaidina ir gali sukelti įspūdį, kad kai kaskart pateikiamos naujos programos / planai ar strategijos, tik norima sudaryti įspūdį, kad imamasi veiksmų, kurie iš tikrųjų mažai ką keičia. |
| --- | --- |

4.3.

EESRK jau yra išsakęs kritiką, kad didelis programų ir strategijų skaičius veikiau klaidina ir gali sukelti įspūdį, kad kai kaskart pateikiamos naujos programos / planai ar strategijos, tik norima sudaryti įspūdį, kad imamasi veiksmų, kurie iš tikrųjų mažai ką keičia.

| 4.4. | Europos Komisijos pranešimo spaudai dėl veiksmų plano pavadinime nurodoma, kad jis padės regionams „ne tik saugoti biologinę įvairovę, bet ir gauti su gamtos apsauga susijusios ekonominės naudos“. Komitetas vertina tai, kad veiksmų plane kalbama ne tik apie gamtą ar biologinę įvairovę, bet ir žmogaus, gamtos ir ekonominės veiklos sąveiką. Tai aiškiai rodo, kad biologinės įvairovės politika neapsiriboja etiniu-moraliniu įsipareigojimu saugoti rūšis ir buveines. Ir tai sutampa su pastarųjų metų EESRK teiginiais. |
| --- | --- |

4.4.

Europos Komisijos pranešimo spaudai dėl veiksmų plano pavadinime nurodoma, kad jis padės regionams „ne tik saugoti biologinę įvairovę, bet ir gauti su gamtos apsauga susijusios ekonominės naudos“. Komitetas vertina tai, kad veiksmų plane kalbama ne tik apie gamtą ar biologinę įvairovę, bet ir žmogaus, gamtos ir ekonominės veiklos sąveiką. Tai aiškiai rodo, kad biologinės įvairovės politika neapsiriboja etiniu-moraliniu įsipareigojimu saugoti rūšis ir buveines. Ir tai sutampa su pastarųjų metų EESRK teiginiais.

| 4.5. | Ne viename Europos regione jau seniai sukurtos koncepcijos, rodančios, kad žmonėms gali būti naudingas gamtinis kapitalas. Pavyzdžiui, akivaizdus turizmo ir įvairiapusiško kraštovaizdžio bei didelės biologinės įvairovės ryšys. Be to, vis labiau suvokiama, kad ekosisteminės paslaugos, kurios teikiamos ne tik „Natura 2000“ teritorijose, skatina visuomenės gerovę. |
| --- | --- |

4.5.

Ne viename Europos regione jau seniai sukurtos koncepcijos, rodančios, kad žmonėms gali būti naudingas gamtinis kapitalas. Pavyzdžiui, akivaizdus turizmo ir įvairiapusiško kraštovaizdžio bei didelės biologinės įvairovės ryšys. Be to, vis labiau suvokiama, kad ekosisteminės paslaugos, kurios teikiamos ne tik „Natura 2000“ teritorijose, skatina visuomenės gerovę.

| 4.6. | Tačiau pagrindinė problema yra ta, kad biologinę įvairovę skatinančios arba palaikančios priemonės šiuo metu žemės savininkams dažniausiai yra ne pajamų šaltinis, o sąnaudų veiksnys. Jei anksčiau „gamtinė įvairovė“ buvo neatsiejamas ekstensyviojo ūkininkavimo produktas, tai dabar, be kita ko, dėl sunkių ekonominių sąlygų, kurios tenka, pavyzdžiui, ūkininkams ir miškininkams, kilo klasikinis žemėnaudos konfliktas. |
| --- | --- |

4.6.

Tačiau pagrindinė problema yra ta, kad biologinę įvairovę skatinančios arba palaikančios priemonės šiuo metu žemės savininkams dažniausiai yra ne pajamų šaltinis, o sąnaudų veiksnys. Jei anksčiau „gamtinė įvairovė“ buvo neatsiejamas ekstensyviojo ūkininkavimo produktas, tai dabar, be kita ko, dėl sunkių ekonominių sąlygų, kurios tenka, pavyzdžiui, ūkininkams ir miškininkams, kilo klasikinis žemėnaudos konfliktas.

| 4.7. | Biologinės įvairovės priemonės, nesvarbu, ar taikomos „Natura 2000“ teritorijose ar kitur, turi būti ekonomiškai naudingos jas įgyvendinantiems. Jos negali ir neturi būti įgyvendinamos šių žmonių sąskaita. Iki šiol nustatytos ES ir valstybių narių programos neišsprendė šios dilemos, o ir veiksmų plane, kuriame daug kalbama apie abipusę naudą, beveik nenumatyta, kaip tai pasiekti. |
| --- | --- |

4.7.

Biologinės įvairovės priemonės, nesvarbu, ar taikomos „Natura 2000“ teritorijose ar kitur, turi būti ekonomiškai naudingos jas įgyvendinantiems. Jos negali ir neturi būti įgyvendinamos šių žmonių sąskaita. Iki šiol nustatytos ES ir valstybių narių programos neišsprendė šios dilemos, o ir veiksmų plane, kuriame daug kalbama apie abipusę naudą, beveik nenumatyta, kaip tai pasiekti.

| 4.8. | To nepakeis ir veiksmai, kurių anksčiau nebuvo biologinės įvairovės strategijose ir kurie dabar įtraukti į veiksmų planą: kokia gera bebūtų informuotumo didinimo kampanija, gerai apgalvotas visuomenės dalyvavimas, patobulintos gairės ar net gegužės 21 d. paskelbta „Europos „Natura 2000“ diena“ – veiksmų plane naujai numatytos priemonės nebus sėkmingos, kol nebus tinkamų ekonominių ir finansinių sąlygų. EESRK nuomone, tai reikia pagerinti iš esmės ir naujo vidutinio laikotarpio fiskalinio planavimo nuo 2021 m. metu numatyti pakankamus asignavimus tinklui „Natura 2000“; be to, reikia užtikrinti pakankamą su įgyvendinimu susijusių įstaigų darbuotojų skaičių tiek ES, tiek ir valstybių narių lygmeniu. |
| --- | --- |

4.8.

To nepakeis ir veiksmai, kurių anksčiau nebuvo biologinės įvairovės strategijose ir kurie dabar įtraukti į veiksmų planą: kokia gera bebūtų informuotumo didinimo kampanija, gerai apgalvotas visuomenės dalyvavimas, patobulintos gairės ar net gegužės 21 d. paskelbta „Europos „Natura 2000“ diena“ – veiksmų plane naujai numatytos priemonės nebus sėkmingos, kol nebus tinkamų ekonominių ir finansinių sąlygų. EESRK nuomone, tai reikia pagerinti iš esmės ir naujo vidutinio laikotarpio fiskalinio planavimo nuo 2021 m. metu numatyti pakankamus asignavimus tinklui „Natura 2000“; be to, reikia užtikrinti pakankamą su įgyvendinimu susijusių įstaigų darbuotojų skaičių tiek ES, tiek ir valstybių narių lygmeniu.

5.   Nepakankamų finansinių išteklių dilema

| 5.1. | Dar tik pradėjus kurti „Natura 2000“ tinklą žemės savininkams / naudotojams, pavyzdžiui, buvo pažadėta, suteikti pakankamą finansinę kompensaciją, jei veiksmai ar reikalavimai „Natura 2000“ teritorijose jiems darys neigiamą ekonominį poveikį. Komisija savo „ES biologinės įvairovės veiksmų plano įgyvendinimo 2010 m. vertinime“ (11) daro išvadą, kad pakankamų finansinių išteklių užtikrinimas yra viena iš keturių svarbiausių paramos priemonių. Tačiau ji pati taip pat pažymi, kad „patenkinama tik 20 % saugomų teritorijų, įskaitant Europos „Natura 2000“ tinklą, valdymo bendro finansavimo poreikių. 2004 m. apskaičiuota, kad 25 ES valstybėse narėse „Natura 2000“ valdymui kasmet reikėtų skirti 6,1 mlrd. EUR.“ Taigi, kasmet susidaro mažiausiai 5 mlrd. EUR finansinė spraga! |
| --- | --- |

5.1.

Dar tik pradėjus kurti „Natura 2000“ tinklą žemės savininkams / naudotojams, pavyzdžiui, buvo pažadėta, suteikti pakankamą finansinę kompensaciją, jei veiksmai ar reikalavimai „Natura 2000“ teritorijose jiems darys neigiamą ekonominį poveikį. Komisija savo „ES biologinės įvairovės veiksmų plano įgyvendinimo 2010 m. vertinime“ (11) daro išvadą, kad pakankamų finansinių išteklių užtikrinimas yra viena iš keturių svarbiausių paramos priemonių. Tačiau ji pati taip pat pažymi, kad „patenkinama tik 20 % saugomų teritorijų, įskaitant Europos „Natura 2000“ tinklą, valdymo bendro finansavimo poreikių. 2004 m. apskaičiuota, kad 25 ES valstybėse narėse „Natura 2000“ valdymui kasmet reikėtų skirti 6,1 mlrd. EUR.“ Taigi, kasmet susidaro mažiausiai 5 mlrd. EUR finansinė spraga!

| 5.2. | Naujesni skaičiavimai taikant ekstrapoliacijos metodą rodo, kad finansinės reikmės „Natura 2000“ teritorijoms yra gerokai didesnės. Vokietijos federalinių žemių apskaičiavimu, metinės finansinės reikmės antžeminiam „Natura 2000“ tinklui Vokietijoje siekia 1,417 mlrd. EUR, o tai yra vidutiniškai 175 EUR už hektarą. Ekstrapoliuojant šias sąnaudas visam ES antžeminiam „Natura 2000“ tinklui, ES 28 metinės finansinės reikmės siekia netgi apie 21 mlrd. EUR. Dar reikėtų pridėti „Natura 2000“ jūrinių teritorijų sąnaudas. EESRK primygtinai ragina Europos Komisiją atlikti naujus ir patikimus viso „Natura 2000“ tinklo sąnaudų skaičiavimus. |
| --- | --- |

5.2.

Naujesni skaičiavimai taikant ekstrapoliacijos metodą rodo, kad finansinės reikmės „Natura 2000“ teritorijoms yra gerokai didesnės. Vokietijos federalinių žemių apskaičiavimu, metinės finansinės reikmės antžeminiam „Natura 2000“ tinklui Vokietijoje siekia 1,417 mlrd. EUR, o tai yra vidutiniškai 175 EUR už hektarą. Ekstrapoliuojant šias sąnaudas visam ES antžeminiam „Natura 2000“ tinklui, ES 28 metinės finansinės reikmės siekia netgi apie 21 mlrd. EUR. Dar reikėtų pridėti „Natura 2000“ jūrinių teritorijų sąnaudas. EESRK primygtinai ragina Europos Komisiją atlikti naujus ir patikimus viso „Natura 2000“ tinklo sąnaudų skaičiavimus.

| 5.3. | Nepakankamas finansavimas „Natura 2000“ tinklo ūkininkavimui yra ne tik didelė problema siekiant sutartų biologinės įvairovės tikslų, bet ir lemia nesėkmingą Europos politiką. Priimami įstatymai, kurie lemia sąnaudas. Tačiau tuo pat metu nesusitariama, kas už tai mokės ir kaip šios sąnaudos bus padengiamos. Nuoseklumo nebuvimas tarp ES teisės aktų ir ES biudžeto yra pagrindinis Europos biologinės įvairovės apsaugos problemų šaltinis. |
| --- | --- |

5.3.

Nepakankamas finansavimas „Natura 2000“ tinklo ūkininkavimui yra ne tik didelė problema siekiant sutartų biologinės įvairovės tikslų, bet ir lemia nesėkmingą Europos politiką. Priimami įstatymai, kurie lemia sąnaudas. Tačiau tuo pat metu nesusitariama, kas už tai mokės ir kaip šios sąnaudos bus padengiamos. Nuoseklumo nebuvimas tarp ES teisės aktų ir ES biudžeto yra pagrindinis Europos biologinės įvairovės apsaugos problemų šaltinis.

| 5.4. | Veiksmų plane ES biudžetas taip pat laikomas nustatytu. Šiuo požiūriu tai yra suprantama, nes jau pasiekėme esamo finansavimo laikotarpio 2014–2020 m. vidurį, tačiau taip veiksmų planas nepadės išspręsti biologinės įvairovės apsaugos problemų. |
| --- | --- |

5.4.

Veiksmų plane ES biudžetas taip pat laikomas nustatytu. Šiuo požiūriu tai yra suprantama, nes jau pasiekėme esamo finansavimo laikotarpio 2014–2020 m. vidurį, tačiau taip veiksmų planas nepadės išspręsti biologinės įvairovės apsaugos problemų.

| 5.5. | Vienintelė naujajame veiksmų plane nurodoma finansinė priemonė yra pagal programos LIFE biudžetą gamtos ir biologinės įvairovės skatinimo projektų finansavimo padidinimas 10 % Poveikis biudžetui turi būti neutralus, t. y. išlaikant tokio pat lygmens bendrą programos LIFE biudžetą, tačiau nukentės kitos programos LIFE priemonės. 2014–2017 m. programos LIFE biudžete prioritetinei sričiai „Gamta ir biologinė įvairovė“ buvo numatyta apie 610 mln. EUR. Taigi, 10 % padidinimas reiškia 15 mln. EUR per metus. |
| --- | --- |

5.5.

Vienintelė naujajame veiksmų plane nurodoma finansinė priemonė yra pagal programos LIFE biudžetą gamtos ir biologinės įvairovės skatinimo projektų finansavimo padidinimas 10 % Poveikis biudžetui turi būti neutralus, t. y. išlaikant tokio pat lygmens bendrą programos LIFE biudžetą, tačiau nukentės kitos programos LIFE priemonės. 2014–2017 m. programos LIFE biudžete prioritetinei sričiai „Gamta ir biologinė įvairovė“ buvo numatyta apie 610 mln. EUR. Taigi, 10 % padidinimas reiškia 15 mln. EUR per metus.

| 5.6. | Todėl Komisija teisingai pagal veiksmų plano C prioritetą („Daugiau investuoti...“) nurodo, kad taip pat reikia „gerinti sinergiją su kitomis ES finansavimo priemonėmis“, „geriau informuoti apie galimybes gauti finansavimą iš sanglaudos politikos priemonių“, atkreipia dėmesį į bendrą žuvininkystės politiką ir praneša ketinanti pateikti gaires „žaliajai infrastruktūrai“ skatinti. Tačiau visa tai nėra nauji veiksmai ar pasiūlymai, o dalykai, kurie jau kurį laiką yra įtraukti į politinę darbotvarkę ir kuriuos raginama įgyvendinti. Juos galima rasti ankstesnėse biologinės įvairovės programose ir veiksmuose, kurie per pastaruosius metus padėties nepagerino. |
| --- | --- |

5.6.

Todėl Komisija teisingai pagal veiksmų plano C prioritetą („Daugiau investuoti...“) nurodo, kad taip pat reikia „gerinti sinergiją su kitomis ES finansavimo priemonėmis“, „geriau informuoti apie galimybes gauti finansavimą iš sanglaudos politikos priemonių“, atkreipia dėmesį į bendrą žuvininkystės politiką ir praneša ketinanti pateikti gaires „žaliajai infrastruktūrai“ skatinti. Tačiau visa tai nėra nauji veiksmai ar pasiūlymai, o dalykai, kurie jau kurį laiką yra įtraukti į politinę darbotvarkę ir kuriuos raginama įgyvendinti. Juos galima rasti ankstesnėse biologinės įvairovės programose ir veiksmuose, kurie per pastaruosius metus padėties nepagerino.

| 5.7. | Taigi, reikėtų, kad Komisija pateiktų ilgalaikę strategiją dėl finansinių poreikių patenkinimo (12). EESRK nuomone, šiuo metu prasidedanti diskusija dėl finansinės programos būtų tinkama vieta tokiems svarstymams. Patirtis rodo, kad regionų, gamtosaugos organizacijų, taip pat ūkininkų ir miškininkų bendradarbiavimo projektai gali būti labai sėkmingi įgyvendinant „Natura 2000“ veiksmus, jei jie bus pakankamai patrauklūs ekonominiu požiūriu. Tačiau nei veiksmų plane, nei ligšioliniuose metoduose, pateikiamuose diskusijoms skirtame dokumente dėl ES finansų ateities
   (13), nenurodoma, kad situacija galėtų iš esmės pasikeisti. |
| --- | --- |

5.7.

Taigi, reikėtų, kad Komisija pateiktų ilgalaikę strategiją dėl finansinių poreikių patenkinimo (12). EESRK nuomone, šiuo metu prasidedanti diskusija dėl finansinės programos būtų tinkama vieta tokiems svarstymams. Patirtis rodo, kad regionų, gamtosaugos organizacijų, taip pat ūkininkų ir miškininkų bendradarbiavimo projektai gali būti labai sėkmingi įgyvendinant „Natura 2000“ veiksmus, jei jie bus pakankamai patrauklūs ekonominiu požiūriu. Tačiau nei veiksmų plane, nei ligšioliniuose metoduose, pateikiamuose diskusijoms skirtame dokumente dėl ES finansų ateities
   (13), nenurodoma, kad situacija galėtų iš esmės pasikeisti.

| 5.8. | EESRK ypač palankiai vertina tai, kad Europos Komisija pagal veiksmų planą nori toliau plėtoti žaliąją infrastruktūrą. Tačiau Komitetas nurodo, kad ir ši gaires suteikianti koncepcija situacijos nepakeis, jei nebus numatytas finansavimas. Šiuo požiūriu EESRK atkreipia dėmesį į išvadas, kurias 2017 m. birželio 19 d. savo posėdyje priėmė Aplinkos taryba, ragindama toliau plėtoti transeuropinį žaliosios infrastruktūros tinklą (TEN-G). |
| --- | --- |

5.8.

EESRK ypač palankiai vertina tai, kad Europos Komisija pagal veiksmų planą nori toliau plėtoti žaliąją infrastruktūrą. Tačiau Komitetas nurodo, kad ir ši gaires suteikianti koncepcija situacijos nepakeis, jei nebus numatytas finansavimas. Šiuo požiūriu EESRK atkreipia dėmesį į išvadas, kurias 2017 m. birželio 19 d. savo posėdyje priėmė Aplinkos taryba, ragindama toliau plėtoti transeuropinį žaliosios infrastruktūros tinklą (TEN-G).

| 5.9. | Todėl Komitetas nori priminti apie savo neseniai priimtą nuomonę dėl programos LIFE laikotarpio vidurio peržiūros (14), kurioje pasiūlė, kad programa LIFE taptų „pagrindine tinklo „Natura 2000“ finansavimo priemone. Anksčiau pasirinktas metodas finansuoti tinklą „Natura 2000“ daugiausia ES regioninės plėtros fondo lėšomis ir organizuoti jį pagal antrąjį bendros žemės ūkio politikos ramstį laikytinas nepakankamu. Šiuo klausimu Komitetas nurodo savo nuomonę (15) ir pasisako už atitinkamą tikslingą programos LIFE biudžeto didinimą. Būtina laikytis visų paramos priemonių nuoseklumo, taigi, negali būti kitiems ES fondams priešingos ar dvigubos paramos.“ |
| --- | --- |

5.9.

Todėl Komitetas nori priminti apie savo neseniai priimtą nuomonę dėl programos LIFE laikotarpio vidurio peržiūros (14), kurioje pasiūlė, kad programa LIFE taptų „pagrindine tinklo „Natura 2000“ finansavimo priemone. Anksčiau pasirinktas metodas finansuoti tinklą „Natura 2000“ daugiausia ES regioninės plėtros fondo lėšomis ir organizuoti jį pagal antrąjį bendros žemės ūkio politikos ramstį laikytinas nepakankamu. Šiuo klausimu Komitetas nurodo savo nuomonę (15) ir pasisako už atitinkamą tikslingą programos LIFE biudžeto didinimą. Būtina laikytis visų paramos priemonių nuoseklumo, taigi, negali būti kitiems ES fondams priešingos ar dvigubos paramos.“

| 5.10. | Veiksmų plane numatyta geresne komunikacija ir informacijos sklaida įtraukti piliečius, suinteresuotąsias šalis ir bendruomenes. Šiuo tikslu ketinama, be kita ko, su Regionų komitetu sukurti „platformą“. EESRK tai vertina palankiai ir yra giliai įsitikinęs, kad aktyvesnis pilietinės visuomenės įtraukimas į įgyvendinimo procesą neabejotinai duotų teigiamų rezultatų. |
| --- | --- |

5.10.

Veiksmų plane numatyta geresne komunikacija ir informacijos sklaida įtraukti piliečius, suinteresuotąsias šalis ir bendruomenes. Šiuo tikslu ketinama, be kita ko, su Regionų komitetu sukurti „platformą“. EESRK tai vertina palankiai ir yra giliai įsitikinęs, kad aktyvesnis pilietinės visuomenės įtraukimas į įgyvendinimo procesą neabejotinai duotų teigiamų rezultatų.

| 5.11. | EESRK džiaugiasi, kad Komisija veiksmų planą parengė glaudžiai bendradarbiaudama su RK ir nori jį kartu įgyvendinti. Komitetas savo ruožtu siūlo savo pagalbą, nes, jo nuomone, be pilietinės visuomenės įsipareigojimų ir pritarimo vietos ir regionų valdžios institucijos nebus itin sėkmingos. |
| --- | --- |

5.11.

EESRK džiaugiasi, kad Komisija veiksmų planą parengė glaudžiai bendradarbiaudama su RK ir nori jį kartu įgyvendinti. Komitetas savo ruožtu siūlo savo pagalbą, nes, jo nuomone, be pilietinės visuomenės įsipareigojimų ir pritarimo vietos ir regionų valdžios institucijos nebus itin sėkmingos.

2017 m. gruodžio 6 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Georges DASSIS

---

(1)  Žr. EESRK nuomonę „ES biologinės įvairovės politika“, OL C 487, 2016 12 28, p. 14) ir EESRK nuomonė „Programos LIFE laikotarpio vidurio peržiūra“, (OL C 173, 2017 5 31, p. 7).

1

(2)  COM(2017) 358, 2017 m. birželio 28 d.

2

(3)  COM(1998) 42 final.

3

final

(4)  COM(2001) 162 final.

4

final

(5)  COM(2006) 216 final.

5

final

(6)  COM(2010) 4 final.

6

final

(7)  COM(2011) 244 final.

7

final

(8)  EESRK nuomonė „Biologinė įvairovė – mūsų gyvybės draudimas ir gamtinis turtas. ES biologinės įvairovės strategija iki 2020 m.“ (OL C 24, 2012 1 28, p. 111).

8

(9)  Žr. 2017 m. birželio 19 d. Aplinkos tarybos išvadas.

9

(10)  COM(2017) 198 final, 2017 m. balandžio 27 d.

10

final

(11)  COM(2010) 548, p. 13.

11

(12)  EESRK nuomonė „Biologinė ES įvairovės politika“ (OL C 487, 2016 12 28, p.14) ir „Programos LIFE laikotarpio vidurio peržiūra“ (OL C 173, 2017 5 31, p. 7).

12

(13)  COM(2017) 358, 2017 m. birželio 28 d.

13

(14)  EESRK nuomonė „Programos LIFE laikotarpio vidurio peržiūra“ (OL C 173, 2017 5 31, p. 7).

14

(15)  Žr. EESRK nuomonę „ES biologinės įvairovės politika“ (OL C 487, 2016 12 28, p. 14).

15

---

| 11.4.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 129/96 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 129/96

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statuto ir finansavimo

(COM(2017) 481 final – 2017/0219 (COD))

(2018/C 129/16)

| Pranešėjas | Graham WATSON |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjai | Anne DEMELENNE


  Stéphane BUFFETAUT |

Pranešėjas

Graham WATSON

Bendrapranešėjai

Anne DEMELENNE

Stéphane BUFFETAUT

| Konsultavimasis | Ministrų Taryba, 2017 10 11 |
| --- | --- |
| Reglamentavimo pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Biuro sprendimas | Redakcinės grupės posėdis, 2017 10 17 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2017 12 7 |
| Plenarinė sesija Nr. | 530 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 141 / 0 / 5 |

Konsultavimasis

Ministrų Taryba, 2017 10 11

Reglamentavimo pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Biuro sprendimas

Redakcinės grupės posėdis, 2017 10 17

Priimta plenarinėje sesijoje

2017 12 7

Plenarinė sesija Nr.

530

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

141 / 0 / 5

| 1. | EESRK pritaria Komisijai, kuri pabrėžia, kad demokratija yra viena iš pagrindinių ES vertybių ir kad politinių partijų ir politinių fondų vaidmuo atstovaujamojoje demokratijoje yra ypač svarbus, kaip pripažįstama ES sutarties 10 straipsnyje ir ES pagrindinių teisių chartijos 12 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

1.

EESRK pritaria Komisijai, kuri pabrėžia, kad demokratija yra viena iš pagrindinių ES vertybių ir kad politinių partijų ir politinių fondų vaidmuo atstovaujamojoje demokratijoje yra ypač svarbus, kaip pripažįstama ES sutarties 10 straipsnyje ir ES pagrindinių teisių chartijos 12 straipsnio 2 dalyje.

| 2. | Komitetas pripažįsta, kad Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statuto ir finansavimo prisidėjo didinant Europos politinių partijų ir su jomis susijusių politinių fondų matomumą, pripažinimą, veiksmingumą, skaidrumą ir atskaitomybę; tačiau pritaria Komisijos nuomonei, kad tebereikia imtis priemonių piliečių dalyvavimui skatinti, rinkimų įtraukumui didinti ir stiprinti politinių debatų europinį aspektą, akcentuoti nacionalinių ir Europos partijų tarpusavio sąsajas ir skatinti politinę atskaitomybę. |
| --- | --- |

2.

Komitetas pripažįsta, kad Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statuto ir finansavimo prisidėjo didinant Europos politinių partijų ir su jomis susijusių politinių fondų matomumą, pripažinimą, veiksmingumą, skaidrumą ir atskaitomybę; tačiau pritaria Komisijos nuomonei, kad tebereikia imtis priemonių piliečių dalyvavimui skatinti, rinkimų įtraukumui didinti ir stiprinti politinių debatų europinį aspektą, akcentuoti nacionalinių ir Europos partijų tarpusavio sąsajas ir skatinti politinę atskaitomybę.

| 3. | Komitetas sutinka su Komisija, kad nepaisant pažangos, padarytos įgyvendinant Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014, galiojančios taisyklės turi spragų, kurias reikia pašalinti ir atkreipia dėmesį į Europos Parlamento raginimą (2017/2733 (RSP)) patobulinti ir pritaikyti šias taisykles. |
| --- | --- |

3.

Komitetas sutinka su Komisija, kad nepaisant pažangos, padarytos įgyvendinant Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014, galiojančios taisyklės turi spragų, kurias reikia pašalinti ir atkreipia dėmesį į Europos Parlamento raginimą (2017/2733 (RSP)) patobulinti ir pritaikyti šias taisykles.

| 4. | Komitetas pritaria Komisijos pasiūlymams dėl Reglamento pakeitimų, susijusiems su sprendimu, kas gali teikti paramą Europos politinei partijai įregistruoti, su ES finansavimo proporcingumu, riba, suteikiančia galimybę pasinaudoti tokiu finansavimu, registracijos sąlygų atitikimu ir netinkamai išleistų lėšų susigrąžinimu. |
| --- | --- |

4.

Komitetas pritaria Komisijos pasiūlymams dėl Reglamento pakeitimų, susijusiems su sprendimu, kas gali teikti paramą Europos politinei partijai įregistruoti, su ES finansavimo proporcingumu, riba, suteikiančia galimybę pasinaudoti tokiu finansavimu, registracijos sąlygų atitikimu ir netinkamai išleistų lėšų susigrąžinimu.

| 5. | Komitetas palankiai vertina Komisijos ketinimą užtikrinti, kad Europos lygmens politinių partijų rinkimų programos būtų lengviau prieinamos piliečiams. Vis dėlto jam kyla abejonių dėl pasiūlymo Reglamento 18 straipsnyje įterpti 3a dalį. Joje reikalaujama, kad Europos politinė partija kartu su prašymu pateiktų įrodymus, patvirtinančius, kad jos narėmis esančios partijos 12 mėnesių iki prašymo pateikimo momento savo interneto svetainėse nuolat skelbė Europos politinės partijos politinę programą, logotipą ir informaciją apie jos nare esančios kiekvienos partijos paskutiniuose Europos Parlamento rinkimuose dalyvavusių kandidatų ir jos narių EP pasiskirstymą pagal lytis. |
| --- | --- |

5.

Komitetas palankiai vertina Komisijos ketinimą užtikrinti, kad Europos lygmens politinių partijų rinkimų programos būtų lengviau prieinamos piliečiams. Vis dėlto jam kyla abejonių dėl pasiūlymo Reglamento 18 straipsnyje įterpti 3a dalį. Joje reikalaujama, kad Europos politinė partija kartu su prašymu pateiktų įrodymus, patvirtinančius, kad jos narėmis esančios partijos 12 mėnesių iki prašymo pateikimo momento savo interneto svetainėse nuolat skelbė Europos politinės partijos politinę programą, logotipą ir informaciją apie jos nare esančios kiekvienos partijos paskutiniuose Europos Parlamento rinkimuose dalyvavusių kandidatų ir jos narių EP pasiskirstymą pagal lytis.

| 6. | Komitetui visų pirma kyla abejonių dėl to, kaip pirmiau nurodytas reikalavimas bus įgyvendinamas, kaip jis bus taikomas naujoms valstybėse narėse kuriamoms partijoms, ir kaip jis galės būti taikomas Europos politinėms partijoms vėluojant priimti savo politines programas; kodėl pastarasis reikalavimas sutelktas tik į lytį, o ne, pavyzdžiui, rasinius, etninius arba kalbos kriterijus. |
| --- | --- |

6.

Komitetui visų pirma kyla abejonių dėl to, kaip pirmiau nurodytas reikalavimas bus įgyvendinamas, kaip jis bus taikomas naujoms valstybėse narėse kuriamoms partijoms, ir kaip jis galės būti taikomas Europos politinėms partijoms vėluojant priimti savo politines programas; kodėl pastarasis reikalavimas sutelktas tik į lytį, o ne, pavyzdžiui, rasinius, etninius arba kalbos kriterijus.

| 7. | Todėl Komitetas rekomenduoja Komisijai laikotarpį, per kurį partijos interneto svetainėse turi būti skelbiama partijos programa, sutrumpinti nuo dvylikos iki trijų mėnesių, o pateikiama informacija apie kandidatų įvairovę rinkimų sąrašuose turėtų demonstruoti ne tik atitinkamą pasiskirstymą pagal lytis, bet ir pagal etninę kilmę ir kalbų įvairovę. |
| --- | --- |

7.

Todėl Komitetas rekomenduoja Komisijai laikotarpį, per kurį partijos interneto svetainėse turi būti skelbiama partijos programa, sutrumpinti nuo dvylikos iki trijų mėnesių, o pateikiama informacija apie kandidatų įvairovę rinkimų sąrašuose turėtų demonstruoti ne tik atitinkamą pasiskirstymą pagal lytis, bet ir pagal etninę kilmę ir kalbų įvairovę.

| 8. | Be to, EESRK dar kartą atkreipia dėmesį į plintančią nevienodo požiūrio į Europos politinio pobūdžio partijas bei fondus ir asociacijas bei fondus, Europos lygmeniu siekiančius visuotinio intereso tikslų (pavyzdžiui, ekonominių, socialinių, humanitarinių, kultūros, aplinkos apsaugos, sporto ir pan.), tendenciją. |
| --- | --- |

8.

Be to, EESRK dar kartą atkreipia dėmesį į plintančią nevienodo požiūrio į Europos politinio pobūdžio partijas bei fondus ir asociacijas bei fondus, Europos lygmeniu siekiančius visuotinio intereso tikslų (pavyzdžiui, ekonominių, socialinių, humanitarinių, kultūros, aplinkos apsaugos, sporto ir pan.), tendenciją.

| 9. | EESRK dar kartą pasmerkia tai, kad prieš keletą metų Komisiją nusprendė atsiimti Europos asociacijos statuto projektą ir apgailestauja dėl Europos statusą turinčių įmonių įsitvirtinimui kylančių kliūčių; dar kartą ragina Komisiją netrukus parengti atitinkamą Europos reglamentą dėl nepolitinio pobūdžio Europos asociacijų statuto ir finansavimo. |
| --- | --- |

9.

EESRK dar kartą pasmerkia tai, kad prieš keletą metų Komisiją nusprendė atsiimti Europos asociacijos statuto projektą ir apgailestauja dėl Europos statusą turinčių įmonių įsitvirtinimui kylančių kliūčių; dar kartą ragina Komisiją netrukus parengti atitinkamą Europos reglamentą dėl nepolitinio pobūdžio Europos asociacijų statuto ir finansavimo.

Briuselis, 2017 m. gruodžio 7 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Georges DASSIS

---

| 11.4.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 129/98 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 129/98

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo „Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas, kuriuo dėl lėšų ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai ir lėšų investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslui ir Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui pakeitimų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013“

(COM(2017) 565 final – 2017/0247 COD)

(2018/C 129/17)

| Konsultavimasis | Europos Sąjungos Taryba, 2017 10 19
  Europos Parlamentas, 2017 10 23 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 177 ir 304 straipsniai |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2017 12 6 |
| Plenarinės sesijos Nr. | 530 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 160 / 0 / 2 |

Konsultavimasis

Europos Sąjungos Taryba, 2017 10 19

Europos Parlamentas, 2017 10 23

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 177 ir 304 straipsniai

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta plenarinėje sesijoje

2017 12 6

Plenarinės sesijos Nr.

530

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

160 / 0 / 2

Kadangi Komitetas pasiūlymui pritarė ir dėl jo neturėjo pastabų, jis vieningai nusprendė bendrosios diskusijos nerengti ir dėl nuomonės balsuoti iš karto (Darbo tvarkos taisyklių 50 straipsnio 4 dalis ir 56 straipsnio 3 dalis).

Briuselis, 2017 m. gruodžio 6 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Georges DASSIS

---