# Eiropas Savienības C 101/2018

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 101 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 61. gadagājums2018. gada 16. marts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 101

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

61. gadagājums2018. gada 16. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2016.–2017. GADA SESIJA2016. gada 4.–7. jūlija sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti
  OV C 289, 31.8.2017 .PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2016.–2017. GADA SESIJA2016. gada 4.–7. jūlija sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti
  OV C 289, 31.8.2017 .PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti

OV C 289, 31.8.2017

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2016. gada 5. jūlija |
| 2018/C 101/01 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 5. jūlija rezolūcija par bēgļiem — sociālā iekļaušana un integrācija darba tirgū (2015/2321(INI)) | 2 |
| 2018/C 101/02 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 5. jūlija rezolūcija par Parlamenta 2010. gada ieteikumu par sociāliem un vides standartiem, cilvēktiesībām un uzņēmumu sociālo atbildību īstenošanu (2015/2038(INI)) | 19 |
| 2018/C 101/03 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 5. jūlija rezolūcija par jaunu progresīvu un inovatīvu turpmāko stratēģiju tirdzniecības un ieguldījumu jomā (2015/2105(INI)) | 30 |
| 2018/C 101/04 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 5. jūlija rezolūcija par cilvēku tirdzniecības apkarošanu ES ārējās attiecībās (2015/2340(INI)) | 47 |
| | Trešdiena, 2016. gada 6. jūlija |
| 2018/C 101/05 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija rezolūcija par gatavošanos DFS 2014.–2020. gadam pārskatīšanai pēc vēlēšanām — Parlamenta ieteikumi pirms Komisijas priekšlikuma izstrādes (2015/2353(INI)) | 64 |
| 2018/C 101/06 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija rezolūcija par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem (2016/2038(INI)) | 79 |
| 2018/C 101/07 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija rezolūcija par inovāciju sinerģiju — Eiropas strukturālie un investīciju fondi, pamatprogramma Apvārsnis 2020 un citi Eiropas inovāciju fondi un ES programmas (2016/2695(RSP)) | 111 |
| 2018/C 101/08 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija rezolūcija par stratēģiskajām prioritātēm attiecībā uz Komisijas 2017. gada darba programmu (2016/2773(RSP)) | 116 |
| 2018/C 101/09 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija rezolūcija par Japānas lēmumu 2015.–2016. gada sezonā atsākt vaļu medības (2016/2600(RSP)) | 123 |
| | Ceturtdiena, 2016. gada 7. jūlija |
| 2018/C 101/10 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūlija rezolūcija par personu ar albīnismu stāvokli Āfrikā, it īpaši Malāvijā (2016/2807(RSP)) | 126 |
| 2018/C 101/11 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūlija rezolūcija par Bahreinu (2016/2808(RSP)) | 130 |
| 2018/C 101/12 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūlija rezolūcija par Mjanmu un jo īpaši par rohingu stāvokli (2016/2809(RSP)) | 134 |
| 2018/C 101/13 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūlija rezolūcija par ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD) īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot UNCRPD komitejas noslēguma apsvērumiem (2015/2258(INI)) | 138 |
| 2018/C 101/14 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 432/2012, ar ko izveido sarakstu ar atļautajām veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem, kuras neattiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību (D44599/02 – 2016/2708(RPS)) | 163 |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Ceturtdiena, 2016. gada 7. jūlija |
| 2018/C 101/15 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūlija ieteikums Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 71. sesiju (2016/2020(INI)) | 166 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2016. gada 5. jūlija

2018/C 101/01

Eiropas Parlamenta 2016. gada 5. jūlija rezolūcija par bēgļiem — sociālā iekļaušana un integrācija darba tirgū (2015/2321(INI))

2

2018/C 101/02

Eiropas Parlamenta 2016. gada 5. jūlija rezolūcija par Parlamenta 2010. gada ieteikumu par sociāliem un vides standartiem, cilvēktiesībām un uzņēmumu sociālo atbildību īstenošanu (2015/2038(INI))

19

2018/C 101/03

Eiropas Parlamenta 2016. gada 5. jūlija rezolūcija par jaunu progresīvu un inovatīvu turpmāko stratēģiju tirdzniecības un ieguldījumu jomā (2015/2105(INI))

30

2018/C 101/04

Eiropas Parlamenta 2016. gada 5. jūlija rezolūcija par cilvēku tirdzniecības apkarošanu ES ārējās attiecībās (2015/2340(INI))

47

Trešdiena, 2016. gada 6. jūlija

2018/C 101/05

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija rezolūcija par gatavošanos DFS 2014.–2020. gadam pārskatīšanai pēc vēlēšanām — Parlamenta ieteikumi pirms Komisijas priekšlikuma izstrādes (2015/2353(INI))

64

2018/C 101/06

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija rezolūcija par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem (2016/2038(INI))

79

2018/C 101/07

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija rezolūcija par inovāciju sinerģiju — Eiropas strukturālie un investīciju fondi, pamatprogramma Apvārsnis 2020 un citi Eiropas inovāciju fondi un ES programmas (2016/2695(RSP))

111

2018/C 101/08

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija rezolūcija par stratēģiskajām prioritātēm attiecībā uz Komisijas 2017. gada darba programmu (2016/2773(RSP))

116

2018/C 101/09

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija rezolūcija par Japānas lēmumu 2015.–2016. gada sezonā atsākt vaļu medības (2016/2600(RSP))

123

Ceturtdiena, 2016. gada 7. jūlija

2018/C 101/10

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūlija rezolūcija par personu ar albīnismu stāvokli Āfrikā, it īpaši Malāvijā (2016/2807(RSP))

126

2018/C 101/11

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūlija rezolūcija par Bahreinu (2016/2808(RSP))

130

2018/C 101/12

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūlija rezolūcija par Mjanmu un jo īpaši par rohingu stāvokli (2016/2809(RSP))

134

2018/C 101/13

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūlija rezolūcija par ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD) īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot UNCRPD komitejas noslēguma apsvērumiem (2015/2258(INI))

CRPD

UNCRPD

138

2018/C 101/14

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 432/2012, ar ko izveido sarakstu ar atļautajām veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem, kuras neattiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību (D44599/02 – 2016/2708(RPS))

163

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2016. gada 7. jūlija

2018/C 101/15

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūlija ieteikums Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 71. sesiju (2016/2020(INI))

166

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Otrdiena, 2016. gada 5. jūlija |
| 2018/C 101/16 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Peru Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (12099/2015 – C8-0143/2016 – 2015/0199(NLE)) | 176 |
| 2018/C 101/17 | P8_TA(2016)0296Autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas emisiju robežvērtības***IEiropas Parlamenta 2016. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par prasībām attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru emisiju robežvērtībām un tipa apstiprināšanu (COM(2014)0581 – C8-0168/2014 – 2014/0268(COD))P8_TC1-COD(2014)0268Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/... par prasībām attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju robežvērtībām un tipa apstiprināšanu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1024/2012 un (ES) Nr. 167/2013 un groza un atceļ Direktīvu 97/68/EK | 177 |
| | Trešdiena, 2016. gada 6. jūlija |
| 2018/C 101/18 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par Protokola noslēgšanu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Azerbaidžānas Republiku par vispārējiem principiem Azerbaidžānas Republikas līdzdalībai Savienības programmās (05616/2014 – C8-0043/2014 – 2013/0420(NLE)) | 178 |
| 2018/C 101/19 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2016. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2016 projektu — 2015. finanšu gada pārpalikuma ieskaitīšana (09586/2016 – C8-0225/2016 – 2016/2051(BUD)) | 179 |
| 2018/C 101/20 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (05581/1/2016 – C8-0188/2016 – 2013/0027(COD)) | 181 |
| 2018/C 101/21 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido energoefektivitātes marķējuma satvaru un atceļ Direktīvu 2010/30/ES (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD)) | 182 |
| 2018/C 101/22 | P8_TA(2016)0305Eiropas robežu un krasta apsardze ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas robežu un krasta apsardzi un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2007/2004, Regulu (EK) Nr. 863/2007 un Lēmumu 2005/267/EK (COM(2015)0671 – C8-0408/2015 – 2015/0310(COD))P8_TC1-COD(2015)0310Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/... par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/399 un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 863/2007, Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 un Padomes Lēmumu 2005/267/EK | 222 |
| 2018/C 101/23 | P8_TA(2016)0306Eiropas Jūras drošības aģentūra ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (COM(2015)0667 – C8-0404/2015 – 2015/0313(COD))P8_TC1-COD(2015)0313Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/..., ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu | 223 |
| 2018/C 101/24 | P8_TA(2016)0307Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 768/2005, ar ko izveido Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru (COM(2015)0669 – C8-0406/2015 – 2015/0308(COD))P8_TC1-COD(2015)0308Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/..., ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 768/2005, ar ko izveido Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru | 224 |
| 2018/C 101/25 | P8_TA(2016)0308
  OLAF Uzraudzības komitejas sekretariāts ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 attiecībā uz Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) Uzraudzības komitejas sekretariātu (COM(2016)0113 – C8-0109/2016 – 2016/0064(COD))P8_TC1-COD(2016)0064Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/..., ar ko Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 groza attiecībā uz Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) Uzraudzības komitejas sekretariātu | 225 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2016. gada 5. jūlija

2018/C 101/16

Eiropas Parlamenta 2016. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Peru Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (12099/2015 – C8-0143/2016 – 2015/0199(NLE))

176

2018/C 101/17

P8_TA(2016)0296Autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas emisiju robežvērtības***IEiropas Parlamenta 2016. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par prasībām attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru emisiju robežvērtībām un tipa apstiprināšanu (COM(2014)0581 – C8-0168/2014 – 2014/0268(COD))P8_TC1-COD(2014)0268Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/... par prasībām attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju robežvērtībām un tipa apstiprināšanu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1024/2012 un (ES) Nr. 167/2013 un groza un atceļ Direktīvu 97/68/EK

177

Trešdiena, 2016. gada 6. jūlija

2018/C 101/18

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par Protokola noslēgšanu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Azerbaidžānas Republiku par vispārējiem principiem Azerbaidžānas Republikas līdzdalībai Savienības programmās (05616/2014 – C8-0043/2014 – 2013/0420(NLE))

178

2018/C 101/19

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2016. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2016 projektu — 2015. finanšu gada pārpalikuma ieskaitīšana (09586/2016 – C8-0225/2016 – 2016/2051(BUD))

179

2018/C 101/20

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (05581/1/2016 – C8-0188/2016 – 2013/0027(COD))

181

2018/C 101/21

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido energoefektivitātes marķējuma satvaru un atceļ Direktīvu 2010/30/ES (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD))

182

2018/C 101/22

P8_TA(2016)0305Eiropas robežu un krasta apsardze ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas robežu un krasta apsardzi un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2007/2004, Regulu (EK) Nr. 863/2007 un Lēmumu 2005/267/EK (COM(2015)0671 – C8-0408/2015 – 2015/0310(COD))P8_TC1-COD(2015)0310Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/... par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/399 un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 863/2007, Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 un Padomes Lēmumu 2005/267/EK

222

2018/C 101/23

P8_TA(2016)0306Eiropas Jūras drošības aģentūra ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (COM(2015)0667 – C8-0404/2015 – 2015/0313(COD))P8_TC1-COD(2015)0313Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/..., ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu

223

2018/C 101/24

P8_TA(2016)0307Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 768/2005, ar ko izveido Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru (COM(2015)0669 – C8-0406/2015 – 2015/0308(COD))P8_TC1-COD(2015)0308Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/..., ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 768/2005, ar ko izveido Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru

224

2018/C 101/25

P8_TA(2016)0308
  OLAF Uzraudzības komitejas sekretariāts ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 attiecībā uz Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) Uzraudzības komitejas sekretariātu (COM(2016)0113 – C8-0109/2016 – 2016/0064(COD))P8_TC1-COD(2016)0064Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/..., ar ko Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 groza attiecībā uz Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) Uzraudzības komitejas sekretariātu

OLAF

Euratom

OLAF

225

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

16.3.2018

| 16.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2016.–2017. GADA SESIJA

2016. gada 4.–7. jūlija sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti

  OV C 289, 31.8.2017
  .

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2016. gada 5. jūlija

| 16.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/2

---

P8_TA(2016)0297

Bēgļi — sociālā iekļaušana un integrācija darba tirgū

Eiropas Parlamenta 2016. gada 5. jūlija rezolūcija par bēgļiem — sociālā iekļaušana un integrācija darba tirgū (2015/2321(INI))

(2018/C 101/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 78. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 78. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1951. gada Ženēvas konvenciju un tās papildprotokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1951. gada Ženēvas konvenciju un tās papildprotokolu,

| — | ņemot vērā savu 2015. gada 29. aprīļa rezolūciju par pēdējā laikā notikušajām traģēdijām Vidusjūrā un ES migrācijas un patvēruma politikas nostādnēm (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2015. gada 29. aprīļa rezolūciju par pēdējā laikā notikušajām traģēdijām Vidusjūrā un ES migrācijas un patvēruma politikas nostādnēm (1),

| — | ņemot vērā savu 2015. gada 10. septembra rezolūciju par migrāciju un bēgļiem Eiropā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2015. gada 10. septembra rezolūciju par migrāciju un bēgļiem Eiropā (2),

| — | ņemot vērā Komisijas Desmit punktu rīcības plānu attiecībā uz migrāciju, ar kuru tā iepazīstināja Apvienotajā ārlietu un iekšlietu padomes sanāksmē, kas notika 2015. gada 20. aprīlī Luksemburgā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Desmit punktu rīcības plānu attiecībā uz migrāciju, ar kuru tā iepazīstināja Apvienotajā ārlietu un iekšlietu padomes sanāksmē, kas notika 2015. gada 20. aprīlī Luksemburgā,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropas programma migrācijas jomā” (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropas programma migrācijas jomā” (COM(2015)0240),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 7. jūnija paziņojumu “Rīcības plāns par trešo valstu valstspiederīgo integrāciju” (COM(2016)0377), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 7. jūnija paziņojumu “Rīcības plāns par trešo valstu valstspiederīgo integrāciju” (COM(2016)0377),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkos (COM(2016)0378), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkos (COM(2016)0378),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 10. jūnija paziņojumu “Jaunu prasmju programma Eiropai” (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 10. jūnija paziņojumu “Jaunu prasmju programma Eiropai” (COM(2016)0381),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido ES kopējo drošu izcelsmes valstu sarakstu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/32/ES par kopējām procedūrām starptautiskās aizsardzības statusa piešķiršanai un atņemšanai nolūkā un ar ko groza Direktīvu 2013/32/ES (COM(2015)0452), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido ES kopējo drošu izcelsmes valstu sarakstu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/32/ES par kopējām procedūrām starptautiskās aizsardzības statusa piešķiršanai un atņemšanai nolūkā un ar ko groza Direktīvu 2013/32/ES (COM(2015)0452),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/33/ES, ar ko nosaka standartus starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju uzņemšanai (Uzņemšanas direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/33/ES, ar ko nosaka standartus starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju uzņemšanai (Uzņemšanas direktīva),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “ES rīcības plāns par atgriešanu” (COM(2015)0453), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “ES rīcības plāns par atgriešanu” (COM(2015)0453),

| — | ņemot vērā Komisijas ieteikumu, ar kuru izveido kopīgu “Rokasgrāmatu atgriešanas jautājumos” dalībvalstu kompetentajām iestādēm izmantošanai ar atgriešanu saistītu uzdevumu veikšanā (C(2015)6250), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ieteikumu, ar kuru izveido kopīgu “Rokasgrāmatu atgriešanas jautājumos” dalībvalstu kompetentajām iestādēm izmantošanai ar atgriešanu saistītu uzdevumu veikšanā (C(2015)6250),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par publiskā iepirkuma noteikumiem saistībā ar pašreizējo patvēruma meklētāju krīzi (COM(2015)0454), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par publiskā iepirkuma noteikumiem saistībā ar pašreizējo patvēruma meklētāju krīzi (COM(2015)0454),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo paziņojumu par bēgļu krīzes risināšanu Eiropā: ES ārējās darbības nozīme (JOIN(2015)0040), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo paziņojumu par bēgļu krīzes risināšanu Eiropā: ES ārējās darbības nozīme (JOIN(2015)0040),

| — | ņemot vērā Komisijas Lēmumu par Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fonda izveidi stabilitātes nodrošināšanai un nelikumīgas migrācijas un personu pārvietošanas iemeslu novēršanai Āfrikā (C(2015)7293), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Lēmumu par Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fonda izveidi stabilitātes nodrošināšanai un nelikumīgas migrācijas un personu pārvietošanas iemeslu novēršanai Āfrikā (C(2015)7293),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par bēgļu krīzes pārvaldību: tūlītēji operatīvie, budžeta un juridiskie pasākumi saskaņā ar Eiropas programmu migrācijas jomā (COM(2015)0490), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par bēgļu krīzes pārvaldību: tūlītēji operatīvie, budžeta un juridiskie pasākumi saskaņā ar Eiropas programmu migrācijas jomā (COM(2015)0490),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 27. maija paziņojumu “ES Rīcības plāns cīņai pret migrantu kontrabandu (2015.–2020. gads)” (COM(2015)0285), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 27. maija paziņojumu “ES Rīcības plāns cīņai pret migrantu kontrabandu (2015.–2020. gads)” (COM(2015)0285),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas programmu trešo valstu pilsoņu integrācijai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas programmu trešo valstu pilsoņu integrācijai,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par bēgļu krīzes pārvaldību: Eiropas programmā migrācijas jomā izvirzīto prioritāro darbību īstenošanas pašreizējais stāvoklis (COM(2015)0510), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par bēgļu krīzes pārvaldību: Eiropas programmā migrācijas jomā izvirzīto prioritāro darbību īstenošanas pašreizējais stāvoklis (COM(2015)0510),

| — | ņemot vērā secinājumus, kurus Eiropadome pieņēma 2014. gada jūnija sanāksmē, 2015. gada 23. aprīļa īpašajā sanāksmē, 2015. gada 25. un 26. jūnija sanāksmē, 2015. gada 23. septembra ES valstu vai valdību vadītāju neoficiālajā sanāksmē par migrāciju, 2015. gada 15. oktobra sanāksmē, 2015. gada 17. un 18. decembra sanāksmē un 2016. gada 18. un 19. februāra sanāksmē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā secinājumus, kurus Eiropadome pieņēma 2014. gada jūnija sanāksmē, 2015. gada 23. aprīļa īpašajā sanāksmē, 2015. gada 25. un 26. jūnija sanāksmē, 2015. gada 23. septembra ES valstu vai valdību vadītāju neoficiālajā sanāksmē par migrāciju, 2015. gada 15. oktobra sanāksmē, 2015. gada 17. un 18. decembra sanāksmē un 2016. gada 18. un 19. februāra sanāksmē,

| — | ņemot vērā secinājumus par drošām izcelsmes valstīm, kurus Padome pieņēma 2015. gada 20. jūlija sanāksmē, par migrāciju — 2015. gada 20. jūlija sanāksmē, par turpmāko atgriešanas politiku — 2015. gada 8. oktobra sanāksmē, par migrāciju — 2015. gada 12. oktobra sanāksmē, par bēgļu un migrācijas krīzes pārvarēšanas pasākumiem — 2015. gada 9. novembra sanāksmē un par bezvalstniecību — 2015. gada 4. decembra sanāksmē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā secinājumus par drošām izcelsmes valstīm, kurus Padome pieņēma 2015. gada 20. jūlija sanāksmē, par migrāciju — 2015. gada 20. jūlija sanāksmē, par turpmāko atgriešanas politiku — 2015. gada 8. oktobra sanāksmē, par migrāciju — 2015. gada 12. oktobra sanāksmē, par bēgļu un migrācijas krīzes pārvarēšanas pasākumiem — 2015. gada 9. novembra sanāksmē un par bezvalstniecību — 2015. gada 4. decembra sanāksmē,

| — | ņemot vērā 2015. gada 20. jūlijā Padomē notikušajā sanāksmē dalībvalstu valdību pārstāvju pieņemtos secinājumus par 20 000 personu, kurām nepārprotami nepieciešama starptautiskā aizsardzība, pārmitināšanu, izmantojot daudzpusējas un valstu shēmas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 20. jūlijā Padomē notikušajā sanāksmē dalībvalstu valdību pārstāvju pieņemtos secinājumus par 20 000 personu, kurām nepārprotami nepieciešama starptautiskā aizsardzība, pārmitināšanu, izmantojot daudzpusējas un valstu shēmas,

| — | ņemot vērā ES un Turcijas 2015. gada 15. oktobra kopīgo rīcības plānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Turcijas 2015. gada 15. oktobra kopīgo rīcības plānu,

| — | ņemot vērā deklarāciju, ko 2015. gada 8. oktobrī pieņēma augsta līmeņa konferencē par Vidusjūras reģiona austrumdaļas un Rietumbalkānu ceļu, un vadītāju paziņojumu, kuru pieņēma 2015. gada 25. oktobrī notikušajā sanāksmē par bēgļu plūsmām pa Rietumbalkānu ceļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju, ko 2015. gada 8. oktobrī pieņēma augsta līmeņa konferencē par Vidusjūras reģiona austrumdaļas un Rietumbalkānu ceļu, un vadītāju paziņojumu, kuru pieņēma 2015. gada 25. oktobrī notikušajā sanāksmē par bēgļu plūsmām pa Rietumbalkānu ceļu,

| — | ņemot vērā rīcības plānu un politisko deklarāciju, kurus pieņēma 2015. gada 11. un 12. novembrī Valletā notikušajā ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rīcības plānu un politisko deklarāciju, kurus pieņēma 2015. gada 11. un 12. novembrī Valletā notikušajā ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmē,

| — | ņemot vērā Padomes 2003. gada 22. septembra Direktīvu 2003/86/EK par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2003. gada 22. septembra Direktīvu 2003/86/EK par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos,

| — | ņemot vērā Komisijas un Padomes vienotā nodarbinātības ziņojuma projektu, kas pievienots Komisijas paziņojumam par 2016. gada izaugsmes pētījumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Padomes vienotā nodarbinātības ziņojuma projektu, kas pievienots Komisijas paziņojumam par 2016. gada izaugsmes pētījumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas rezolūciju Nr. 1994(2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas rezolūciju Nr. 1994(2014),

| — | ņemot vērā Eiropas Patvēruma atbalsta biroja (EASO) darbu un ziņojumus, it īpaši ikgadējo ziņojumu par situāciju patvēruma jomā Eiropas Savienībā 2014. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Patvēruma atbalsta biroja (EASO) darbu un ziņojumus, it īpaši ikgadējo ziņojumu par situāciju patvēruma jomā Eiropas Savienībā 2014. gadā,

| — | ņemot vērā 33. panta 1. un 2. punktu ANO 1984. gada Konvencijā pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 33. panta 1. un 2. punktu ANO 1984. gada Konvencijā pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem,

| — | ņemot vērā Pamattiesību aģentūras (FRA) darbu, gada ziņojumus un pētījumus, it īpaši pētījumus par smagiem darbaspēka ekspluatācijas veidiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pamattiesību aģentūras (FRA) darbu, gada ziņojumus un pētījumus, it īpaši pētījumus par smagiem darbaspēka ekspluatācijas veidiem,

| — | ņemot vērā Politikas departamenta A pētījumu par migrantu integrāciju un tās ietekmi uz darba tirgu, Politikas departamenta C pētījumus par LESD 80. panta piemērošanu, par jaunām iespējām, alternatīviem risinājumiem un līdzekļiem, kā personām, kas meklē starptautisko aizsardzību, piekļūt patvēruma procedūrām, par jaunu iespēju pētīšanu likumdošanas jomā attiecībā uz darbaspēka migrāciju uz ES, par kopējās Eiropas patvēruma sistēmas nostiprināšanu un alternatīvām Dublinas konvencijai un par ES sadarbību ar trešām valstīm migrācijas jomā, kā arī ņemot vērā Politikas departamentu A un D piezīmes un pētnieciskos dokumentus par ES migrācijas politikas nostādnēm un bēgļu integrācijai paredzētajiem ES budžeta līdzekļiem: efektivitātes analīze un paraugprakse nākotnei, un Politikas departamenta EXPO pētījumu par migrantiem Vidusjūrā: cilvēktiesību aizsargāšana, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Politikas departamenta A pētījumu par migrantu integrāciju un tās ietekmi uz darba tirgu, Politikas departamenta C pētījumus par LESD 80. panta piemērošanu, par jaunām iespējām, alternatīviem risinājumiem un līdzekļiem, kā personām, kas meklē starptautisko aizsardzību, piekļūt patvēruma procedūrām, par jaunu iespēju pētīšanu likumdošanas jomā attiecībā uz darbaspēka migrāciju uz ES, par kopējās Eiropas patvēruma sistēmas nostiprināšanu un alternatīvām Dublinas konvencijai un par ES sadarbību ar trešām valstīm migrācijas jomā, kā arī ņemot vērā Politikas departamentu A un D piezīmes un pētnieciskos dokumentus par ES migrācijas politikas nostādnēm un bēgļu integrācijai paredzētajiem ES budžeta līdzekļiem: efektivitātes analīze un paraugprakse nākotnei, un Politikas departamenta EXPO pētījumu par migrantiem Vidusjūrā: cilvēktiesību aizsargāšana,

| — | ņemot vērā Eiropas migrācijas tīkla veiktos pētījumus un it īpaši pētījumu par politikas nostādnēm, praksi un datiem attiecībā uz nepavadītiem nepilngadīgajiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas migrācijas tīkla veiktos pētījumus un it īpaši pētījumu par politikas nostādnēm, praksi un datiem attiecībā uz nepavadītiem nepilngadīgajiem,

| — | ņemot vērā ANO augstā komisāra bēgļu jautājumos darbu un ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstā komisāra bēgļu jautājumos darbu un ziņojumus,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta migrantu cilvēktiesību jautājumos darbu un ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta migrantu cilvēktiesību jautājumos darbu un ziņojumus,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Migrācijas organizācijas darbu un ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Migrācijas organizācijas darbu un ziņojumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes bēgļu un izsūtīto personu jautājumos darbu un ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes bēgļu un izsūtīto personu jautājumos darbu un ziņojumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas atzinumu “Eiropas programma migrācijas jomā”, ko tā pieņēma 2015. gada 3. un 4. decembrī notikušajā 115. plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas atzinumu “Eiropas programma migrācijas jomā”, ko tā pieņēma 2015. gada 3. un 4. decembrī notikušajā 115. plenārsēdē,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2015. gada 10. decembra atzinumus par Eiropas programmu migrācijas jomā un par ES rīcības plānu cīņai pret migrantu kontrabandu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2015. gada 10. decembra atzinumus par Eiropas programmu migrācijas jomā un par ES rīcības plānu cīņai pret migrantu kontrabandu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 27. aprīļa atzinumu par bēgļu integrāciju ES, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 27. aprīļa atzinumu par bēgļu integrāciju ES,

| — | ņemot vērā savu 2014. gada 17. decembra rezolūciju par situāciju Vidusjūras reģionā un nepieciešamību pēc holistiskas ES pieejas migrācijai (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2014. gada 17. decembra rezolūciju par situāciju Vidusjūras reģionā un nepieciešamību pēc holistiskas ES pieejas migrācijai (3),

| — | ņemot vērā Equal programmas īstenošanā gūto pieredzi un izdarītos secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Equal programmas īstenošanā gūto pieredzi un izdarītos secinājumus,

| — | ņemot vērā Tieslietu un iekšlietu padomes 2004. gada novembrī pieņemtos kopējos pamatprincipus attiecībā uz imigrantu integrācijas politiku ES un it īpaši 3., 5. un 7. principu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tieslietu un iekšlietu padomes 2004. gada novembrī pieņemtos kopējos pamatprincipus attiecībā uz imigrantu integrācijas politiku ES un it īpaši 3., 5. un 7. principu,

| — | ņemot vērā savu 2013. gada 14. marta rezolūciju par migrantu integrāciju, tās ietekmi uz darba tirgu un sociālā nodrošinājuma koordinācijas ārējo dimensiju (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2013. gada 14. marta rezolūciju par migrantu integrāciju, tās ietekmi uz darba tirgu un sociālā nodrošinājuma koordinācijas ārējo dimensiju (4),

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) attiecīgās publikācijas, it īpaši “Imigrantu integrāciju raksturojošie rādītāji 2015: iekārtošanās”, “Efektīvas integrācijas nodrošināšana: bēgļi un citas personas, kam nepieciešama aizsardzība” un “Jauns migrantu profils nesenās ekonomikas krīzes atskaņās”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) attiecīgās publikācijas, it īpaši “Imigrantu integrāciju raksturojošie rādītāji 2015: iekārtošanās”, “Efektīvas integrācijas nodrošināšana: bēgļi un citas personas, kam nepieciešama aizsardzība” un “Jauns migrantu profils nesenās ekonomikas krīzes atskaņās”,

| — | ņemot vērā Eurofound attiecīgās publikācijas un it īpaši “Politikas nostādņu koordinācijas jomā risināmie uzdevumi attiecībā uz trešo valstu valstpiederīgajiem” un “Pieejas bēgļu integrācijai darba tirgū Eiropas Savienībā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound attiecīgās publikācijas un it īpaši “Politikas nostādņu koordinācijas jomā risināmie uzdevumi attiecībā uz trešo valstu valstpiederīgajiem” un “Pieejas bēgļu integrācijai darba tirgū Eiropas Savienībā”,

| — | ņemot vērā Starptautiskā Valūtas fonda personāla diskusiju dokumentu “Bēgļu pieplūdums Eiropā: ekonomikas jomā risināmie uzdevumi”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā Valūtas fonda personāla diskusiju dokumentu “Bēgļu pieplūdums Eiropā: ekonomikas jomā risināmie uzdevumi”,

| — | ņemot vērā Patvēruma informācijas datubāzes ikgadējo ziņojumu (2014–2015) “Kopējā patvēruma sistēma pagrieziena punktā: bēgļi Eiropas solidaritātes krīzes gūstā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Patvēruma informācijas datubāzes ikgadējo ziņojumu (2014–2015) “Kopējā patvēruma sistēma pagrieziena punktā: bēgļi Eiropas solidaritātes krīzes gūstā”,

| — | ņemot vērā ANO augstā komisāra bēgļu jautājumos apsvērumus par starptautisko aizsardzību attiecībā uz personām, kas bēg no Sīrijas Arābu Republikas (2013. gada 22. oktobra II atjauninātā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstā komisāra bēgļu jautājumos apsvērumus par starptautisko aizsardzību attiecībā uz personām, kas bēg no Sīrijas Arābu Republikas (2013. gada 22. oktobra II atjauninātā redakcija),

| — | ņemot vērā savu 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par politikas nostādnēm attiecībā uz prasmju veidošanu cīņā pret jauniešu bezdarbu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par politikas nostādnēm attiecībā uz prasmju veidošanu cīņā pret jauniešu bezdarbu (5),

| — | ņemot vērā savu 2015. gada 10. septembra rezolūciju par sociālo uzņēmējdarbību un sociālo inovāciju cīņā pret bezdarbu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2015. gada 10. septembra rezolūciju par sociālo uzņēmējdarbību un sociālo inovāciju cīņā pret bezdarbu (6),

| — | ņemot vērā 2016. gada 8. marta rezolūciju par situāciju saistībā ar sievietēm bēglēm un patvēruma meklētājām ES (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 8. marta rezolūciju par situāciju saistībā ar sievietēm bēglēm un patvēruma meklētājām ES (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Politikas departamenta C 2016. gada februārī sagatavoto pētījumu “Sievietes bēgles un patvēruma meklētājas: integrācijas jautājums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Politikas departamenta C 2016. gada februārī sagatavoto pētījumu “Sievietes bēgles un patvēruma meklētājas: integrācijas jautājums”,

| — | ņemot vērā 2016. gada 16. marta augstākā līmeņa trīspusējās sociālo lietu sanāksmes secinājumus, it īpaši Eiropas ekonomisko un sociālo partneru paziņojumu par bēgļu krīzi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 16. marta augstākā līmeņa trīspusējās sociālo lietu sanāksmes secinājumus, it īpaši Eiropas ekonomisko un sociālo partneru paziņojumu par bēgļu krīzi,

| — | ņemot vērā starptautiskās saistības, ko paredz 1951. gada Konvencija par bēgļa statusu un ANO Konvencija par bērna tiesībām, un paturot prātā visu bērnu pamattiesības uz bezmaksas sākumskolas izglītības pieejamību neatkarīgi no viņu dzimuma, rases un etniskās vai sociālās izcelsmes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starptautiskās saistības, ko paredz 1951. gada Konvencija par bēgļa statusu un ANO Konvencija par bērna tiesībām, un paturot prātā visu bērnu pamattiesības uz bezmaksas sākumskolas izglītības pieejamību neatkarīgi no viņu dzimuma, rases un etniskās vai sociālās izcelsmes,

| — | ņemot vērā savu 2015. gada 26. novembra rezolūciju par izglītības nodrošināšanu bērniem ārkārtas situācijās un ieilgušu krīžu gadījumos (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2015. gada 26. novembra rezolūciju par izglītības nodrošināšanu bērniem ārkārtas situācijās un ieilgušu krīžu gadījumos (8),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A8-0204/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A8-0204/2016),

| A. | tā kā bēgļu krīze pirmām kārtām ir humanitāra krīze, ko cita starpā izraisījusi ES kaimiņos atrodošos valstu destabilizācija un kam ir ilgtermiņa ietekme uz ES darba tirgiem un pilsonisko sabiedrību, un tā kā tāpēc uz to ir jāreaģē ar pārdomātiem ilgtermiņa risinājumiem, kuri palīdz garantēt sociālo kohēziju vietējā līmenī un nesen ieceļojušo personu veiksmīgu integrāciju mūsu sabiedrībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā bēgļu krīze pirmām kārtām ir humanitāra krīze, ko cita starpā izraisījusi ES kaimiņos atrodošos valstu destabilizācija un kam ir ilgtermiņa ietekme uz ES darba tirgiem un pilsonisko sabiedrību, un tā kā tāpēc uz to ir jāreaģē ar pārdomātiem ilgtermiņa risinājumiem, kuri palīdz garantēt sociālo kohēziju vietējā līmenī un nesen ieceļojušo personu veiksmīgu integrāciju mūsu sabiedrībā;

| B. | tā kā Ženēvas Konvencija tika izstrādāta, lai aizsargātu Eiropas bēgļus pēc Otrā pasaules kara, un tā kā tajā ir definēts, kas ir bēglis, un tā nosaka virkni bēgļa tiesību, kā arī valstu pienākumus; |
| --- | --- |

B.

tā kā Ženēvas Konvencija tika izstrādāta, lai aizsargātu Eiropas bēgļus pēc Otrā pasaules kara, un tā kā tajā ir definēts, kas ir bēglis, un tā nosaka virkni bēgļa tiesību, kā arī valstu pienākumus;

| C. | tā kā pastāv trīs juridiskā statusa veidi, kam pienākas vai potenciāli pienākas starptautiskā aizsardzība, un tie ir personas ar bēgļa statusu, personas, kas meklē patvērumu, un personas, kurām pienākas alternatīvā aizsardzība; tā kā sociālās iekļaušanas un integrācijas darba tirgū politikas nostādnes būtu jāpiemēro šo personu specifiskajām vajadzībām; |
| --- | --- |

C.

tā kā pastāv trīs juridiskā statusa veidi, kam pienākas vai potenciāli pienākas starptautiskā aizsardzība, un tie ir personas ar bēgļa statusu, personas, kas meklē patvērumu, un personas, kurām pienākas alternatīvā aizsardzība; tā kā sociālās iekļaušanas un integrācijas darba tirgū politikas nostādnes būtu jāpiemēro šo personu specifiskajām vajadzībām;

| D. | tā kā ir jāanalizē bēgļu krīzes cēloņi, lai varētu nekavējoties efektīvi rīkoties; tā kā turklāt galvenie bēgļu krīzes cēloņi ir konflikti un tā kā to atrisināšana varētu krasi samazināt bēgļu skaitu un atlikušajiem nodrošināt iespēju atgriezties savā valstī; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir jāanalizē bēgļu krīzes cēloņi, lai varētu nekavējoties efektīvi rīkoties; tā kā turklāt galvenie bēgļu krīzes cēloņi ir konflikti un tā kā to atrisināšana varētu krasi samazināt bēgļu skaitu un atlikušajiem nodrošināt iespēju atgriezties savā valstī;

| E. | tā kā 2014. un 2015. gadā Eiropā tika reģistrēts vēl nepieredzēts patvēruma meklētāju un bēgļu skaits, ko izraisīja sarežģītā humanitārā situācija atsevišķās ES kaimiņvalstīs; tā kā informācijas pieejamības uzlabošana, izmantojot jaunās tehnoloģijas, varētu palīdzēt novērst cilvēku tirgotāju un nelegālo pārvedēju rūpala uzplaukumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2014. un 2015. gadā Eiropā tika reģistrēts vēl nepieredzēts patvēruma meklētāju un bēgļu skaits, ko izraisīja sarežģītā humanitārā situācija atsevišķās ES kaimiņvalstīs; tā kā informācijas pieejamības uzlabošana, izmantojot jaunās tehnoloģijas, varētu palīdzēt novērst cilvēku tirgotāju un nelegālo pārvedēju rūpala uzplaukumu;

| F. | tā kā rīcības plāns un politiskā deklarācija, ko pieņēma 2015. gada 11. un 12. novembrī Valletā notikušajā ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmē par migrāciju, nav pārvērtušies konkrētā apņēmīgā rīcībā; |
| --- | --- |

F.

tā kā rīcības plāns un politiskā deklarācija, ko pieņēma 2015. gada 11. un 12. novembrī Valletā notikušajā ES un Āfrikas augstākā līmeņa sanāksmē par migrāciju, nav pārvērtušies konkrētā apņēmīgā rīcībā;

| G. | tā kā bēgļu integrāciju gan sabiedrībā, gan darba tirgū var panākt tikai tad, ja starp dalībvalstīm un to sabiedrībām pastāv solidaritāte un tās spēj vienoti uzņemties saistības; |
| --- | --- |

G.

tā kā bēgļu integrāciju gan sabiedrībā, gan darba tirgū var panākt tikai tad, ja starp dalībvalstīm un to sabiedrībām pastāv solidaritāte un tās spēj vienoti uzņemties saistības;

| H. | tā kā tiek prognozēts, ka ES darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaits līdz 2020. gadam samazināsies par 7,5 miljoniem; tā kā darba tirgus vajadzību attīstības prognozes ES liecina par aizvien pieaugošu darbaspēka trūkumu konkrētās nozarēs; |
| --- | --- |

H.

tā kā tiek prognozēts, ka ES darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaits līdz 2020. gadam samazināsies par 7,5 miljoniem; tā kā darba tirgus vajadzību attīstības prognozes ES liecina par aizvien pieaugošu darbaspēka trūkumu konkrētās nozarēs;

| I. | tā kā lai nodrošinātu sociālo iekļaušanu, ir nepieciešama profesionālā integrācija; |
| --- | --- |

I.

tā kā lai nodrošinātu sociālo iekļaušanu, ir nepieciešama profesionālā integrācija;

| J. | tā kā bēgļu sociālā iekļaušana un integrācija uzņemošo valstu sabiedrībā un it īpaši to darba tirgū ir dinamisks divvirzienu, kā arī divdimensiju process (jo tas paredz gan tiesības, gan pienākumus), kurš vienlaikus ir gan sarežģīts uzdevums, gan iespēja, un tāpēc bēgļu iekļaušanai ir nepieciešami pašu bēgļu, dalībvalstu, to vietējo — un attiecīgā gadījumā reģionālo — pārvaldes iestāžu un uzņemošo kopienu saskaņoti, bet atšķirīgi pienākumi un centieni, kā arī sociālo partneru, pilsoniskās sabiedrības un brīvprātīgo organizāciju iesaistīšanās un atbalsts; |
| --- | --- |

J.

tā kā bēgļu sociālā iekļaušana un integrācija uzņemošo valstu sabiedrībā un it īpaši to darba tirgū ir dinamisks divvirzienu, kā arī divdimensiju process (jo tas paredz gan tiesības, gan pienākumus), kurš vienlaikus ir gan sarežģīts uzdevums, gan iespēja, un tāpēc bēgļu iekļaušanai ir nepieciešami pašu bēgļu, dalībvalstu, to vietējo — un attiecīgā gadījumā reģionālo — pārvaldes iestāžu un uzņemošo kopienu saskaņoti, bet atšķirīgi pienākumi un centieni, kā arī sociālo partneru, pilsoniskās sabiedrības un brīvprātīgo organizāciju iesaistīšanās un atbalsts;

| K. | tā kā, lai notiktu veiksmīga integrācija, ir nepieciešams nodrošināt ne tikai iekļaušanu darba tirgū, bet arī valodu kursu pieejamību pēc ierašanās, kā arī mājokļa, izglītības un apmācības, sociālās aizsardzības un veselības, tostarp garīgās veselības, aprūpes pieejamību; |
| --- | --- |

K.

tā kā, lai notiktu veiksmīga integrācija, ir nepieciešams nodrošināt ne tikai iekļaušanu darba tirgū, bet arī valodu kursu pieejamību pēc ierašanās, kā arī mājokļa, izglītības un apmācības, sociālās aizsardzības un veselības, tostarp garīgās veselības, aprūpes pieejamību;

| L. | tā kā viens no noteicošajiem faktoriem sekmīgai bēgļu integrācijai ir darba tirgus apstākļi uzņemošajās valstīs; tā kā bezdarba līmenis un it īpaši jauniešu un ilgtermiņa bezdarba līmenis ES joprojām ir satraucoši augsts un tā kā joprojām aktuāla ir problēma, kas saistīta ar piedāvājuma un pieprasījuma saskaņošanu darba tirgū; |
| --- | --- |

L.

tā kā viens no noteicošajiem faktoriem sekmīgai bēgļu integrācijai ir darba tirgus apstākļi uzņemošajās valstīs; tā kā bezdarba līmenis un it īpaši jauniešu un ilgtermiņa bezdarba līmenis ES joprojām ir satraucoši augsts un tā kā joprojām aktuāla ir problēma, kas saistīta ar piedāvājuma un pieprasījuma saskaņošanu darba tirgū;

| M. | tā kā ikviens bēglis ir indivīds ar savu personisko dzīves un darba pieredzi, zināšanām, iemaņām, kvalifikāciju un vajadzībām, kuras visas ir jāatzīst; tā kā bēgļi var sākt un attīstīt ekonomisko darbību, kas varētu sniegt labumu uzņemošajām kopienām; |
| --- | --- |

M.

tā kā ikviens bēglis ir indivīds ar savu personisko dzīves un darba pieredzi, zināšanām, iemaņām, kvalifikāciju un vajadzībām, kuras visas ir jāatzīst; tā kā bēgļi var sākt un attīstīt ekonomisko darbību, kas varētu sniegt labumu uzņemošajām kopienām;

| N. | tā kā turklāt 24,4 % ES iedzīvotāju draud nabadzība un sociālā atstumtība un gandrīz 10 % saskaras ar smagu materiālo nenodrošinātību; |
| --- | --- |

N.

tā kā turklāt 24,4 % ES iedzīvotāju draud nabadzība un sociālā atstumtība un gandrīz 10 % saskaras ar smagu materiālo nenodrošinātību;

| O. | tā kā trešo valstu valstspiederīgie saskaras ar daudzām grūtībām savu prasmju un kvalifikācijas atzīšanā; tā kā trešā valstī iegūtās kvalifikācijas atzīšana iet roku rokā ar prasmju rūpīgu pārbaudi; |
| --- | --- |

O.

tā kā trešo valstu valstspiederīgie saskaras ar daudzām grūtībām savu prasmju un kvalifikācijas atzīšanā; tā kā trešā valstī iegūtās kvalifikācijas atzīšana iet roku rokā ar prasmju rūpīgu pārbaudi;

| P. | tā kā lai bēgļi varētu iekļūt darba tirgū, ir ļoti svarīgi atzīt pieaugušo bēgļu apmācību un kvalifikāciju un paredzēt konkrētus noteikumus, lai viņi varētu iegūt akadēmisku kvalifikāciju un specifiskas prasmes; |
| --- | --- |

P.

tā kā lai bēgļi varētu iekļūt darba tirgū, ir ļoti svarīgi atzīt pieaugušo bēgļu apmācību un kvalifikāciju un paredzēt konkrētus noteikumus, lai viņi varētu iegūt akadēmisku kvalifikāciju un specifiskas prasmes;

| Q. | tā kā nodrošināt bēgļiem un patvēruma meklētājiem piekļuvi darba tirgum ir svarīgi, lai atjaunotu viņu cilvēka cieņu un pašvērtējumu, un tā kā tas ir izmaksu ziņā lietderīgi un liecina par atbildīgu pieeju publiskajām finansēm, samazinot izdevumus, kas jāsedz dalībvalstīm un vietējām pārvaldes iestādēm, vienlaikus ļaujot bēgļiem kļūt par nodokļu maksātājiem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā nodrošināt bēgļiem un patvēruma meklētājiem piekļuvi darba tirgum ir svarīgi, lai atjaunotu viņu cilvēka cieņu un pašvērtējumu, un tā kā tas ir izmaksu ziņā lietderīgi un liecina par atbildīgu pieeju publiskajām finansēm, samazinot izdevumus, kas jāsedz dalībvalstīm un vietējām pārvaldes iestādēm, vienlaikus ļaujot bēgļiem kļūt par nodokļu maksātājiem;

| R. | tā kā bēgļiem vai patvēruma meklētājiem, kas ir sievietes un/vai nepilngadīgie, ir īpašas vajadzības aizsardzības jomā; tā kā visās ar sociālo iekļaušanu un integrāciju darba tirgū saistītajās politikas nostādnēs ir jāiekļauj dzimumu līdztiesības un bērnu aizsardzības perspektīva; |
| --- | --- |

R.

tā kā bēgļiem vai patvēruma meklētājiem, kas ir sievietes un/vai nepilngadīgie, ir īpašas vajadzības aizsardzības jomā; tā kā visās ar sociālo iekļaušanu un integrāciju darba tirgū saistītajās politikas nostādnēs ir jāiekļauj dzimumu līdztiesības un bērnu aizsardzības perspektīva;

| S. | tā kā saskaņā ar Europol 2015. gadā sniegtajiem datiem pēc ierašanās Eiropā ir pazuduši vismaz 10 000 nepavadītu bērnu; |
| --- | --- |

S.

tā kā saskaņā ar Europol 2015. gadā sniegtajiem datiem pēc ierašanās Eiropā ir pazuduši vismaz 10 000 nepavadītu bērnu;

| T. | tā kā piespiedu pārvietošanai, konfliktiem, cilvēktiesību pārkāpumiem un kariem var būt smaga ietekme uz to skarto cilvēku fizisko un garīgo veselību; tā kā papildus iepriekš minētajam tiek konstatēti ļoti augsti rādītāji, kas raksturo uz dzimumu balstīto vardarbību, ar kuru saskaras bēgles un patvēruma meklētājas; |
| --- | --- |

T.

tā kā piespiedu pārvietošanai, konfliktiem, cilvēktiesību pārkāpumiem un kariem var būt smaga ietekme uz to skarto cilvēku fizisko un garīgo veselību; tā kā papildus iepriekš minētajam tiek konstatēti ļoti augsti rādītāji, kas raksturo uz dzimumu balstīto vardarbību, ar kuru saskaras bēgles un patvēruma meklētājas;

| U. | tā kā liels īpatsvars Eiropā ieradušos patvēruma meklētāju saskaras ar necilvēcīgiem un nedrošiem apstākļiem un dzīvo nometnēs, kurās nav pieejami pietiekami kvalitatīvi viņu pamatvajadzību apmierināšanai nepieciešamie resursi un pakalpojumi; |
| --- | --- |

U.

tā kā liels īpatsvars Eiropā ieradušos patvēruma meklētāju saskaras ar necilvēcīgiem un nedrošiem apstākļiem un dzīvo nometnēs, kurās nav pieejami pietiekami kvalitatīvi viņu pamatvajadzību apmierināšanai nepieciešamie resursi un pakalpojumi;

| V. | tā kā ANO 1951. gada Konvencijas par bēgļa statusu 33. panta 1. punkts nosaka, ka “neviena dalībvalsts nekādā gadījumā neizraida vai neatgriež bēgli uz tās valsts robežu, kuras teritorijā viņa dzīvība un brīvība ir apdraudēta sakarā ar viņa rasi, reliģiju, tautību vai piederību pie kādas īpašas sociālās grupas vai sakarā ar viņa politiskajiem uzskatiem”; |
| --- | --- |

V.

tā kā ANO 1951. gada Konvencijas par bēgļa statusu 33. panta 1. punkts nosaka, ka “neviena dalībvalsts nekādā gadījumā neizraida vai neatgriež bēgli uz tās valsts robežu, kuras teritorijā viņa dzīvība un brīvība ir apdraudēta sakarā ar viņa rasi, reliģiju, tautību vai piederību pie kādas īpašas sociālās grupas vai sakarā ar viņa politiskajiem uzskatiem”;

| W. | tā kā 1984. gada Konvencijas pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem 3. panta 1. un 2. punkts attiecīgi paredz, ka “neviena dalībvalsts nedrīkst izsūtīt, nosūtīt atpakaļ vai izdot kādu personu citai valstij, ja pastāv pamatots iemesls uzskatīt, ka šai personai var draudēt spīdzināšana” un ka “(..) kompetentās iestādes ņem vērā visus attiecīgos apsvērumus un attiecīgā gadījumā to, ka konkrētajā valstī tiek sistemātiski pieļauti nopietni, acīmredzami un masveidīgi cilvēktiesību pārkāpumi”; |
| --- | --- |

W.

tā kā 1984. gada Konvencijas pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem 3. panta 1. un 2. punkts attiecīgi paredz, ka “neviena dalībvalsts nedrīkst izsūtīt, nosūtīt atpakaļ vai izdot kādu personu citai valstij, ja pastāv pamatots iemesls uzskatīt, ka šai personai var draudēt spīdzināšana” un ka “(..) kompetentās iestādes ņem vērā visus attiecīgos apsvērumus un attiecīgā gadījumā to, ka konkrētajā valstī tiek sistemātiski pieļauti nopietni, acīmredzami un masveidīgi cilvēktiesību pārkāpumi”;

| X. | tā kā diskriminācija līdzās valodas, izglītības un institucionāliem faktoriem ir viens no būtiskākajiem šķēršļiem, kas migrantiem parasti liedz pilnībā piedalīties darba tirgū un sabiedrībā (9); |
| --- | --- |

X.

tā kā diskriminācija līdzās valodas, izglītības un institucionāliem faktoriem ir viens no būtiskākajiem šķēršļiem, kas migrantiem parasti liedz pilnībā piedalīties darba tirgū un sabiedrībā (9);

| Y. | tā kā puse no patvēruma meklētājiem un bēgļiem, kas ieradušies ES, ir vecumā no 18 līdz 34 gadiem un viena ceturtā daļa ir bērni; tā kā šie bērni ir ieradušies no konfliktu zonām, kurās skolu apmeklēšana ir pārtraukta vai ierobežota, dažkārt pat uz ilgu laiku, vai no bēgļu nometnēm, kurās tikai nelielai daļai šo bērnu bija iespējams apgūt jebkāda veida izglītību vai apmeklēt vietējo skolu; |
| --- | --- |

Y.

tā kā puse no patvēruma meklētājiem un bēgļiem, kas ieradušies ES, ir vecumā no 18 līdz 34 gadiem un viena ceturtā daļa ir bērni; tā kā šie bērni ir ieradušies no konfliktu zonām, kurās skolu apmeklēšana ir pārtraukta vai ierobežota, dažkārt pat uz ilgu laiku, vai no bēgļu nometnēm, kurās tikai nelielai daļai šo bērnu bija iespējams apgūt jebkāda veida izglītību vai apmeklēt vietējo skolu;

| Z. | tā kā Direktīvā 2003/86/EK noteikts, ka attiecībā uz bēgļu ģimeņu atkalapvienošanos ES dalībvalstis nedrīkst piemērot nosacījumus, kas saistīti ar minimālo uzturēšanās laiku attiecīgajā teritorijā, pirms bēgļiem var pievienoties viņu ģimenes locekļi, |
| --- | --- |

Z.

tā kā Direktīvā 2003/86/EK noteikts, ka attiecībā uz bēgļu ģimeņu atkalapvienošanos ES dalībvalstis nedrīkst piemērot nosacījumus, kas saistīti ar minimālo uzturēšanās laiku attiecīgajā teritorijā, pirms bēgļiem var pievienoties viņu ģimenes locekļi,

| 1. | uzsver, ka ES, nekavējoties reaģējot uz izveidojušos situāciju, ir jābalstās uz solidaritāti un taisnīgu atbildības sadalījumu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 80. pantā, un uz visaptverošu pieeju, kurā tiek ņemta vērā nepieciešamība uzlabot drošas un likumīgas migrācijas kanālus un kura nodrošina pilnīgu spēkā esošo tiesību aktu un ES pamattiesību un pamatvērtību pilnīgu ievērošanu; uzsver, ka bēgļu un patvēruma meklētāju pieplūduma pārvaldības nolūkā ir nekavējoties jāievieš pastāvīgs pārcelšanas mehānisms, kas attiecas uz visām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka ES, nekavējoties reaģējot uz izveidojušos situāciju, ir jābalstās uz solidaritāti un taisnīgu atbildības sadalījumu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 80. pantā, un uz visaptverošu pieeju, kurā tiek ņemta vērā nepieciešamība uzlabot drošas un likumīgas migrācijas kanālus un kura nodrošina pilnīgu spēkā esošo tiesību aktu un ES pamattiesību un pamatvērtību pilnīgu ievērošanu; uzsver, ka bēgļu un patvēruma meklētāju pieplūduma pārvaldības nolūkā ir nekavējoties jāievieš pastāvīgs pārcelšanas mehānisms, kas attiecas uz visām dalībvalstīm;

| 2. | atzīmē augsto neviendabīguma pakāpi un skaidrības trūkumu jēdziena “bēglis” lietošanā publiskajā un politiskajā diskursā; uzsver, ka ir svarīgi bēgļus skaidri identificēt saskaņā ar juridisko definīciju, kas iekļauta 1951. gada 28. jūlija Ženēvas konvencijā, kura grozīta ar 1967. gada 31. janvāra Ņujorkas protokolu, un saskaņā ar definīcijām, kas iekļautas ES tiesību aktos, it īpaši Kvalifikācijas direktīvas (2011/95/ES) (10) 2. panta c) līdz g) apakšpunktā un Uzņemšanas direktīvas 2. panta a) līdz c) apakšpunktā; uzsver — lai īstenotu dažādās ES un starptautiskās politikas nostādnes, ir svarīgi skaidri nošķirt bēgļus un ekonomiskos migrantus; |
| --- | --- |

2.

atzīmē augsto neviendabīguma pakāpi un skaidrības trūkumu jēdziena “bēglis” lietošanā publiskajā un politiskajā diskursā; uzsver, ka ir svarīgi bēgļus skaidri identificēt saskaņā ar juridisko definīciju, kas iekļauta 1951. gada 28. jūlija Ženēvas konvencijā, kura grozīta ar 1967. gada 31. janvāra Ņujorkas protokolu, un saskaņā ar definīcijām, kas iekļautas ES tiesību aktos, it īpaši Kvalifikācijas direktīvas (2011/95/ES) (10) 2. panta c) līdz g) apakšpunktā un Uzņemšanas direktīvas 2. panta a) līdz c) apakšpunktā; uzsver — lai īstenotu dažādās ES un starptautiskās politikas nostādnes, ir svarīgi skaidri nošķirt bēgļus un ekonomiskos migrantus;

| 3. | norāda, ka persona, kas ir tiesīga saņemt alternatīvo aizsardzību, ir trešās valsts valstspiederīgais vai bezvalstnieks, kuru nevar kvalificēt kā bēgli, bet kura tāpat saskaras ar reālu būtiska kaitējuma, spīdzināšanas vai necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai necilvēcīgas vai pazemojošas sodīšanas risku, vai civiliedzīvotājs, kas saskaras ar nopietniem individuāliem draudiem dzīvībai vispārējas vardarbības dēļ starptautiska vai iekšzemes bruņota konflikta situācijās (sk. Kvalifikācijas direktīvu); |
| --- | --- |

3.

norāda, ka persona, kas ir tiesīga saņemt alternatīvo aizsardzību, ir trešās valsts valstspiederīgais vai bezvalstnieks, kuru nevar kvalificēt kā bēgli, bet kura tāpat saskaras ar reālu būtiska kaitējuma, spīdzināšanas vai necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai necilvēcīgas vai pazemojošas sodīšanas risku, vai civiliedzīvotājs, kas saskaras ar nopietniem individuāliem draudiem dzīvībai vispārējas vardarbības dēļ starptautiska vai iekšzemes bruņota konflikta situācijās (sk. Kvalifikācijas direktīvu);

| 4. | uzsver, ka starp dalībvalstīm pastāv būtiskas atšķirības starptautiskās aizsardzības pieprasījumu apstrādes laika un kārtības ziņā; uzsver, ka lēnas un pārmērīgi birokrātiskas procedūras var kavēt bēgļu un patvēruma meklētāju piekļuvi izglītībai un apmācībai, palīdzībai darba meklēšanā un darba tirgum, ES programmu īstenošanas sākšanu un līdzekļu efektīvu un koordinētu izmantošanu šajā jomā, kā arī palielināt bēgļu un patvēruma meklētāju neaizsargātību pret nedeklarētu darbu un nedrošiem darba apstākļiem; norāda uz steidzamo nepieciešamību izveidot kopēju patvēruma sistēmu, lai uzlabotu atzīšanas procedūras, vienlaikus nodrošinot visaugstāko iespējamo drošības līmeni bēgļiem un ES iedzīvotājiem; iesaka veikt nepieciešamos pasākumus, lai atbalstītu dalībvalstis, kas ģeogrāfisku iemeslu dēļ ir intensīvāk iesaistītas migrantu sākotnējā uzņemšanā; atzīst — ja uzturēšanās atļauja tiek piešķirta tikai uz salīdzinoši īsu periodu (it īpaši tiem, kam ir piešķirta alternatīvā aizsardzība), tas kavē attiecīgo personu integrāciju darba tirgū; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka starp dalībvalstīm pastāv būtiskas atšķirības starptautiskās aizsardzības pieprasījumu apstrādes laika un kārtības ziņā; uzsver, ka lēnas un pārmērīgi birokrātiskas procedūras var kavēt bēgļu un patvēruma meklētāju piekļuvi izglītībai un apmācībai, palīdzībai darba meklēšanā un darba tirgum, ES programmu īstenošanas sākšanu un līdzekļu efektīvu un koordinētu izmantošanu šajā jomā, kā arī palielināt bēgļu un patvēruma meklētāju neaizsargātību pret nedeklarētu darbu un nedrošiem darba apstākļiem; norāda uz steidzamo nepieciešamību izveidot kopēju patvēruma sistēmu, lai uzlabotu atzīšanas procedūras, vienlaikus nodrošinot visaugstāko iespējamo drošības līmeni bēgļiem un ES iedzīvotājiem; iesaka veikt nepieciešamos pasākumus, lai atbalstītu dalībvalstis, kas ģeogrāfisku iemeslu dēļ ir intensīvāk iesaistītas migrantu sākotnējā uzņemšanā; atzīst — ja uzturēšanās atļauja tiek piešķirta tikai uz salīdzinoši īsu periodu (it īpaši tiem, kam ir piešķirta alternatīvā aizsardzība), tas kavē attiecīgo personu integrāciju darba tirgū;

| 5. | prasa arī veikt efektīvus pasākumus ārpus ES teritorijas gan lai nodrošinātu, ka attiecīgajiem kritērijiem atbilstošās personas var droši sasniegt uzņemošo valsti, gan arī lai izskatītu starptautiskās aizsardzības pieteikumus un ierobežotu nenoteiktas migrācijas plūsmas; |
| --- | --- |

5.

prasa arī veikt efektīvus pasākumus ārpus ES teritorijas gan lai nodrošinātu, ka attiecīgajiem kritērijiem atbilstošās personas var droši sasniegt uzņemošo valsti, gan arī lai izskatītu starptautiskās aizsardzības pieteikumus un ierobežotu nenoteiktas migrācijas plūsmas;

| 6. | uzsver — lai atvieglotu bēgļu sociālo iekļaušanu un integrāciju darba tirgū, ir jāizstrādā pieeja, kas nosaka atbilstošu pielāgošanos un kā priekšnoteikumu paredz sadarbību, un ir jārisina vairāki nopietni daudzšķautņaini jautājumi, piemēram, nekāda veida diskriminācijas nepieļaušana, ar valodu saistītie šķēršļi, kas ir galvenais integrāciju kavējošais faktors, prasmju validācija, atšķirīgie līdzšinējie sociālekonomiskie, izglītības un kultūras apstākļi un pieredze, mājoklis, vajadzības veselības aprūpes jomā, tostarp pēc psiholoģiskā un pēctraumas atbalsta; ģimenes atkalapvienošanās un pie neaizsargātām iedzīvotāju grupām piederošo personu būtiskais īpatsvars bēgļu vidū, it īpaši satraucošais bērnu, tostarp nepavadītu bērnu, cilvēku ar invaliditāti, vecāka gadagājuma cilvēku un sieviešu skaits (11), kuriem visiem ir nepieciešama viņu īpašajām vajadzībām pielāgota palīdzība; |
| --- | --- |

6.

uzsver — lai atvieglotu bēgļu sociālo iekļaušanu un integrāciju darba tirgū, ir jāizstrādā pieeja, kas nosaka atbilstošu pielāgošanos un kā priekšnoteikumu paredz sadarbību, un ir jārisina vairāki nopietni daudzšķautņaini jautājumi, piemēram, nekāda veida diskriminācijas nepieļaušana, ar valodu saistītie šķēršļi, kas ir galvenais integrāciju kavējošais faktors, prasmju validācija, atšķirīgie līdzšinējie sociālekonomiskie, izglītības un kultūras apstākļi un pieredze, mājoklis, vajadzības veselības aprūpes jomā, tostarp pēc psiholoģiskā un pēctraumas atbalsta; ģimenes atkalapvienošanās un pie neaizsargātām iedzīvotāju grupām piederošo personu būtiskais īpatsvars bēgļu vidū, it īpaši satraucošais bērnu, tostarp nepavadītu bērnu, cilvēku ar invaliditāti, vecāka gadagājuma cilvēku un sieviešu skaits (11), kuriem visiem ir nepieciešama viņu īpašajām vajadzībām pielāgota palīdzība;

| 7. | noraida ideju par īpašu bēgļiem paredzētu darba tirgu izveidi; |
| --- | --- |

7.

noraida ideju par īpašu bēgļiem paredzētu darba tirgu izveidi;

| 8. | atbalsta ierosinājumu valstī noteikto minimālo algu piemērot arī bēgļiem; |
| --- | --- |

8.

atbalsta ierosinājumu valstī noteikto minimālo algu piemērot arī bēgļiem;

| 9. | atgādina, ka sieviešu stāvoklis bēgļu nometnēs Eiropā, it īpaši viņu dzīves un higiēnas apstākļi ir tik satraucoši slikti, ka ir nepieciešams veikt steidzamus sanitāros pasākumus; uzsver, ka sievietēm salīdzinājumā ar vīriešiem ir atšķirīgas veselības aprūpes vajadzības, jo viņas ir vairāk pakļautas dažādiem riskiem, tostarp uz dzimumu balstītai vardarbībai, reproduktīvās veselības sarežģījumiem un ar kultūru saistītiem šķēršļiem veselības aprūpes pieejamībai; tādēļ uzskata, ka politika šajā jomā nedrīkst būt dzimumneitrāla; |
| --- | --- |

9.

atgādina, ka sieviešu stāvoklis bēgļu nometnēs Eiropā, it īpaši viņu dzīves un higiēnas apstākļi ir tik satraucoši slikti, ka ir nepieciešams veikt steidzamus sanitāros pasākumus; uzsver, ka sievietēm salīdzinājumā ar vīriešiem ir atšķirīgas veselības aprūpes vajadzības, jo viņas ir vairāk pakļautas dažādiem riskiem, tostarp uz dzimumu balstītai vardarbībai, reproduktīvās veselības sarežģījumiem un ar kultūru saistītiem šķēršļiem veselības aprūpes pieejamībai; tādēļ uzskata, ka politika šajā jomā nedrīkst būt dzimumneitrāla;

| 10. | norāda — lai efektīvi risinātu būtiski atšķirīgas vajadzības, ir svarīgi nošķirt ārkārtas pasākumus un pasākumus, kas jāveic vidējā termiņā un ilgtermiņā; |
| --- | --- |

10.

norāda — lai efektīvi risinātu būtiski atšķirīgas vajadzības, ir svarīgi nošķirt ārkārtas pasākumus un pasākumus, kas jāveic vidējā termiņā un ilgtermiņā;

| 11. | atkārto, ka ir svarīgi jau no paša sākuma, kad tiek apstrādāti pieteikumi bēgļa statusa piešķiršanai, atzīt dzimuma dimensiju un starptautiskās aizsardzības pieteikumu iesniegušo sieviešu vajadzības, kā arī īpašās ar sociālo iekļaušanu un integrāciju darba tirgū saistītās problēmas, ar ko saskaras sievietes; prasa visās ar sociālo iekļaušanu un integrāciju darba tirgū un ar patvērumu un migrāciju saistītajās politikas nostādnēs un procedūrās nodrošināt vienlīdzīgas iespējas sievietēm un vīriešiem, paturot prātā to, ka sievietes biežāk nekā vīrieši uzņemas atbildību par bērnu un vecāka gadagājuma, slimu vai citādi atkarīgu ģimenes locekļu aprūpi; atgādina, ka kvalitatīvas un pieejamas bērnu un citu atkarīgu ģimenes locekļu aprūpes nodrošināšana, kā arī elastīgs darba režīms ir svarīgi piemēri tam, kā uzlabot darba tirgus pieejamību vecākiem un uzlabot viņu ekonomiskās un sociālās iespējas; |
| --- | --- |

11.

atkārto, ka ir svarīgi jau no paša sākuma, kad tiek apstrādāti pieteikumi bēgļa statusa piešķiršanai, atzīt dzimuma dimensiju un starptautiskās aizsardzības pieteikumu iesniegušo sieviešu vajadzības, kā arī īpašās ar sociālo iekļaušanu un integrāciju darba tirgū saistītās problēmas, ar ko saskaras sievietes; prasa visās ar sociālo iekļaušanu un integrāciju darba tirgū un ar patvērumu un migrāciju saistītajās politikas nostādnēs un procedūrās nodrošināt vienlīdzīgas iespējas sievietēm un vīriešiem, paturot prātā to, ka sievietes biežāk nekā vīrieši uzņemas atbildību par bērnu un vecāka gadagājuma, slimu vai citādi atkarīgu ģimenes locekļu aprūpi; atgādina, ka kvalitatīvas un pieejamas bērnu un citu atkarīgu ģimenes locekļu aprūpes nodrošināšana, kā arī elastīgs darba režīms ir svarīgi piemēri tam, kā uzlabot darba tirgus pieejamību vecākiem un uzlabot viņu ekonomiskās un sociālās iespējas;

| 12. | uzsver izglītības sniegtās priekšrocības sociālajā iekļaušanā un integrācijā darba tirgū; uzsver, ka ir svarīgi visiem bēgļiem, it īpaši meitenēm un sievietēm, nodrošināt formālās un neformālās izglītības un mūžizglītības pieejamību apvienojumā ar darba pieredzi (12); turklāt aicina izstrādāt stabilas un pārredzamas procedūras ārvalstīs, ārpus Eiropas Savienības, iegūtas kvalifikācijas atzīšanai; |
| --- | --- |

12.

uzsver izglītības sniegtās priekšrocības sociālajā iekļaušanā un integrācijā darba tirgū; uzsver, ka ir svarīgi visiem bēgļiem, it īpaši meitenēm un sievietēm, nodrošināt formālās un neformālās izglītības un mūžizglītības pieejamību apvienojumā ar darba pieredzi (12); turklāt aicina izstrādāt stabilas un pārredzamas procedūras ārvalstīs, ārpus Eiropas Savienības, iegūtas kvalifikācijas atzīšanai;

| 13. | aicina dalībvalstis izveidot tādu valodas apmācības sistēmu, kurā vispārējā valodas apmācība būtu cieši saistīta ar profesionālo valodas apmācību; |
| --- | --- |

13.

aicina dalībvalstis izveidot tādu valodas apmācības sistēmu, kurā vispārējā valodas apmācība būtu cieši saistīta ar profesionālo valodas apmācību;

| 14. | uzsver, ka liela nozīme ir īpaši pielāgotai uz vienlīdzīgām iespējām balstītai integrācijas pieejai, kurā pienācīga uzmanība tiek veltīta dažādu mērķgrupu vajadzībām un īpašajām problēmām; šajā sakarā uzsver lielo pieprasījumu pēc lasītprasmes un rakstītprasmes apguves programmām; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka liela nozīme ir īpaši pielāgotai uz vienlīdzīgām iespējām balstītai integrācijas pieejai, kurā pienācīga uzmanība tiek veltīta dažādu mērķgrupu vajadzībām un īpašajām problēmām; šajā sakarā uzsver lielo pieprasījumu pēc lasītprasmes un rakstītprasmes apguves programmām;

Risināmie uzdevumi un iespējas

| 15. | uzskata — tam, ka bēgļiem un patvēruma meklētājiem tiek atvieglota mājokļa, veselības aprūpes, izglītības, sociālās aizsardzības un darba tirgus reāla pieejamība, vienlaikus garantējot viņu pamattiesību ievērošanu un padarot darba tirgus iekļaujošākus vietējā un valsts līmenī, varētu būt būtiska nozīme viņu cilvēka cieņas un pašpārliecības atjaunošanā, un uzsver, ka tas ir lietderīgi arī izmaksu ziņā, jo ļautu bēgļiem kļūt patstāvīgiem, iegūt ekonomisko neatkarību un sniegt sabiedrībai noderīgu ieguldījumu, kas ir ļoti svarīgs solis uz priekšu virzībā uz viņu sekmīgu iekļaušanu sabiedrībā un atbildīga pieeja publiskajām finansēm, tāpēc ka, īstenojot šo pieeju, tiktu samazināti dalībvalstīm un vietējām pašvaldībām sedzamie izdevumi, jo tā paredz bēgļu integrāciju, vienlaikus ļaujot viņiem kļūt par nodokļu maksātājiem, ko var uzskatīt par labvēlīgu faktoru viņu personiskajai izaugsmei, attīstībai un pašpārliecībai, atzīšanai sabiedrībā, kā arī visai sabiedrībai un kopienai kopumā; norāda, ka ne visi bēgļi, kas ierodas ES, spēj strādāt, jo viņiem to liedz veselība, vecums vai citi iemesli; atgādina, ka Kvalifikācijas direktīva un Uzņemšanas nosacījumu direktīva gan patvēruma meklētājiem, gan personām, kurām piešķirta starptautiskā aizsardzība, paredz tiesības uz darba tirgus un profesionālās apmācības pieejamību; |
| --- | --- |

15.

uzskata — tam, ka bēgļiem un patvēruma meklētājiem tiek atvieglota mājokļa, veselības aprūpes, izglītības, sociālās aizsardzības un darba tirgus reāla pieejamība, vienlaikus garantējot viņu pamattiesību ievērošanu un padarot darba tirgus iekļaujošākus vietējā un valsts līmenī, varētu būt būtiska nozīme viņu cilvēka cieņas un pašpārliecības atjaunošanā, un uzsver, ka tas ir lietderīgi arī izmaksu ziņā, jo ļautu bēgļiem kļūt patstāvīgiem, iegūt ekonomisko neatkarību un sniegt sabiedrībai noderīgu ieguldījumu, kas ir ļoti svarīgs solis uz priekšu virzībā uz viņu sekmīgu iekļaušanu sabiedrībā un atbildīga pieeja publiskajām finansēm, tāpēc ka, īstenojot šo pieeju, tiktu samazināti dalībvalstīm un vietējām pašvaldībām sedzamie izdevumi, jo tā paredz bēgļu integrāciju, vienlaikus ļaujot viņiem kļūt par nodokļu maksātājiem, ko var uzskatīt par labvēlīgu faktoru viņu personiskajai izaugsmei, attīstībai un pašpārliecībai, atzīšanai sabiedrībā, kā arī visai sabiedrībai un kopienai kopumā; norāda, ka ne visi bēgļi, kas ierodas ES, spēj strādāt, jo viņiem to liedz veselība, vecums vai citi iemesli; atgādina, ka Kvalifikācijas direktīva un Uzņemšanas nosacījumu direktīva gan patvēruma meklētājiem, gan personām, kurām piešķirta starptautiskā aizsardzība, paredz tiesības uz darba tirgus un profesionālās apmācības pieejamību;

| 16. | prasa dalībvalstīm īstenot konkrētām valstīm adresētos ieteikumus, kas sniegti saistībā ar Eiropas pusgadu; |
| --- | --- |

16.

prasa dalībvalstīm īstenot konkrētām valstīm adresētos ieteikumus, kas sniegti saistībā ar Eiropas pusgadu;

| 17. | norāda, ka agrīna un pastāvīga iejaukšanās ir izšķiroši svarīga, lai pēc iespējas efektīvāk garantētu bēgļu sekmīgu sociālo iekļaušanu un integrāciju darba tirgū un vietējās kopienās, kas kalpo tam, lai mazinātu risku, ka viņi vēlāk varētu justies nošķirti, nepiemēroti un neiederīgi sabiedrībā; atgādina, ka agrīnas iejaukšanās pasākumi varētu ietvert agrīnu līdzdalību, izmantojot brīvprātīgo darbu, stažēšanos, padomdošanu un kopienas iesaistīšanu; |
| --- | --- |

17.

norāda, ka agrīna un pastāvīga iejaukšanās ir izšķiroši svarīga, lai pēc iespējas efektīvāk garantētu bēgļu sekmīgu sociālo iekļaušanu un integrāciju darba tirgū un vietējās kopienās, kas kalpo tam, lai mazinātu risku, ka viņi vēlāk varētu justies nošķirti, nepiemēroti un neiederīgi sabiedrībā; atgādina, ka agrīnas iejaukšanās pasākumi varētu ietvert agrīnu līdzdalību, izmantojot brīvprātīgo darbu, stažēšanos, padomdošanu un kopienas iesaistīšanu;

| 18. | atzīst pilsoniskās sabiedrības un brīvprātīgo organizāciju darbu, ko tās veic, sniedzot atbalstu visu patvēruma meklētāju un bēgļu iespēju uzlabošanai, integrācijai un pašelastīguma palielināšanai pirms ienākšanas darba tirgū un iekļaujoties tajā; uzsver, ka būtu jāveic nepieciešamie pasākumi, lai pienācīgi apmācītu tos, kuri brīvprātīgi iesaistās bēgļu integrācijā un izglītošanā; atzīmē, ka ir svarīgi izveidot un attīstīt sociālos un kopienas tīklus starp bēgļu un migrantu kopienām un ar tām, lai viņiem atvieglotu piekļuvi darba tirgum; |
| --- | --- |

18.

atzīst pilsoniskās sabiedrības un brīvprātīgo organizāciju darbu, ko tās veic, sniedzot atbalstu visu patvēruma meklētāju un bēgļu iespēju uzlabošanai, integrācijai un pašelastīguma palielināšanai pirms ienākšanas darba tirgū un iekļaujoties tajā; uzsver, ka būtu jāveic nepieciešamie pasākumi, lai pienācīgi apmācītu tos, kuri brīvprātīgi iesaistās bēgļu integrācijā un izglītošanā; atzīmē, ka ir svarīgi izveidot un attīstīt sociālos un kopienas tīklus starp bēgļu un migrantu kopienām un ar tām, lai viņiem atvieglotu piekļuvi darba tirgum;

| 19. | uzsver, ka darba tirgus apstākļi uzņemošajās valstīs ir viens no noteicošajiem faktoriem ilgtspējīgas un sekmīgas bēgļu integrācijas nodrošināšanā; apzinās bēgļu neviendabīgumu vecuma, prasmju un zināšanu ziņā; uzsver, ka bezdarba, it īpaši jauniešu bezdarba, līmenis dažās ES valstīs un reģionos joprojām ir satraucoši augsts un ka Komisijai un dalībvalstīm arī turpmāk prioritāte būtu jāpiešķir politikas nostādnēm un investīcijām, kuru mērķis ir kvalitatīvu darbvietu radīšana visai sabiedrībai, īpašu uzmanību veltot tās vismazāk aizsargātajām grupām, un ekonomikas izaugsme; atgādina, ka pasākumiem, ko veic, lai radītu kvalitatīvas darbvietas, veicinātu aktīvus darba tirgus un risinātu bezdarba problēmu, ir jāiekļaujas vietējā kontekstā, jo pretējā gadījumā tie nebūs efektīvi; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka darba tirgus apstākļi uzņemošajās valstīs ir viens no noteicošajiem faktoriem ilgtspējīgas un sekmīgas bēgļu integrācijas nodrošināšanā; apzinās bēgļu neviendabīgumu vecuma, prasmju un zināšanu ziņā; uzsver, ka bezdarba, it īpaši jauniešu bezdarba, līmenis dažās ES valstīs un reģionos joprojām ir satraucoši augsts un ka Komisijai un dalībvalstīm arī turpmāk prioritāte būtu jāpiešķir politikas nostādnēm un investīcijām, kuru mērķis ir kvalitatīvu darbvietu radīšana visai sabiedrībai, īpašu uzmanību veltot tās vismazāk aizsargātajām grupām, un ekonomikas izaugsme; atgādina, ka pasākumiem, ko veic, lai radītu kvalitatīvas darbvietas, veicinātu aktīvus darba tirgus un risinātu bezdarba problēmu, ir jāiekļaujas vietējā kontekstā, jo pretējā gadījumā tie nebūs efektīvi;

| 20. | norāda arī uz sociālo un ekonomisko apstākļu būtiskajām atšķirībām ES; uzsver, ka ir svarīgi tās ņemt vērā bēgļu pārvietošanā, lai maksimāli palielinātu viņu izredzes integrēties darba tirgū, jo pārāk bieži viņi vispirms tiek pārvietoti uz vietām, kurās viņus nav iespējams integrēt darba tirgū; |
| --- | --- |

20.

norāda arī uz sociālo un ekonomisko apstākļu būtiskajām atšķirībām ES; uzsver, ka ir svarīgi tās ņemt vērā bēgļu pārvietošanā, lai maksimāli palielinātu viņu izredzes integrēties darba tirgū, jo pārāk bieži viņi vispirms tiek pārvietoti uz vietām, kurās viņus nav iespējams integrēt darba tirgū;

| 21. | aicina dalībvalstis nodrošināt, lai vienlaikus ar migrantu uzņemšanu tiktu īstenota stabila integrācijas politika, piemēram, valodas un orientācijas kursi, kas sniedz visaptverošu ieskatu ES pamattiesībās un pamatvērtībās un sociālajā iekļaušanā; uzsver, ka valodas prasmju apguvei ir ļoti liela nozīme sekmīgā bēgļu integrācijā, it īpaši darba tirgū; aicina dalībvalstis tiem bēgļiem, kuriem visticamāk tiks piešķirta atļauja un kuri atradīs darbu uzņemošajā valstī, nodrošināt gan vispārējus, gan ar darbu saistītus valodas apmācības kursus un pieprasīt to apmeklēšanu; uzskata, ka valodas apmācība ir jāveic jau t. s. karstajos punktos un sākotnējās uzņemšanas centros; |
| --- | --- |

21.

aicina dalībvalstis nodrošināt, lai vienlaikus ar migrantu uzņemšanu tiktu īstenota stabila integrācijas politika, piemēram, valodas un orientācijas kursi, kas sniedz visaptverošu ieskatu ES pamattiesībās un pamatvērtībās un sociālajā iekļaušanā; uzsver, ka valodas prasmju apguvei ir ļoti liela nozīme sekmīgā bēgļu integrācijā, it īpaši darba tirgū; aicina dalībvalstis tiem bēgļiem, kuriem visticamāk tiks piešķirta atļauja un kuri atradīs darbu uzņemošajā valstī, nodrošināt gan vispārējus, gan ar darbu saistītus valodas apmācības kursus un pieprasīt to apmeklēšanu; uzskata, ka valodas apmācība ir jāveic jau t. s. karstajos punktos un sākotnējās uzņemšanas centros;

| 22. | uzsver nepieciešamību pēc bēgļu formālo un neformālo prasmju agrīnas, taisnīgas un bezmaksas izvērtēšanas, kā arī viņu kvalifikācijas atzīšanas un validācijas, lai viņiem atvieglotu darba tirgus pieejamību aktīvas darba politikas ietvaros, it īpaši, nodrošinot apmācību un padomdošanu nodarbinātības jomā, tostarp veicot pasākumus, ar ko viņiem garantē darba tirgus pieejamību un nediskriminējošus darba apstākļus, un veicot īpaši pielāgotus pasākumus, kuri viņiem ļautu pilnībā izmantot savu potenciālu, un lai uzņemošajās valstīs saskaņotu darbaspēka piedāvājumu un pieprasījumu; šajā sakarā uzsver, ka ir svarīgi pastiprināt Eiropas kvalifikāciju sistēmas lomu un nekavējoties ieviest efektīvāku kārtību kvalifikācijas, pieredzes un prasmju atzīšanai un validācijai; norāda, ka no šādas efektīvas kārtības labumu gūtu visi ES iedzīvotāji; tomēr uzsver, ka šādai izvērtēšanai nekādā gadījumā nevajadzētu izraisīt diskrimināciju attiecībā uz patvēruma meklētāju kvalifikāciju un ka prasmes un iespējamo nodarbināmību nevajadzētu izmantot par kritēriju, pieņemot lēmumus par patvēruma piešķiršanu; uzsver, ka pieejamie ierobežotie resursi būtu jāizmanto rūpīgi, lai varētu savlaicīgi īstenot patvēruma pieteikumu izskatīšanas procedūras un ātri un efektīvi integrēt bēgļus; |
| --- | --- |

22.

uzsver nepieciešamību pēc bēgļu formālo un neformālo prasmju agrīnas, taisnīgas un bezmaksas izvērtēšanas, kā arī viņu kvalifikācijas atzīšanas un validācijas, lai viņiem atvieglotu darba tirgus pieejamību aktīvas darba politikas ietvaros, it īpaši, nodrošinot apmācību un padomdošanu nodarbinātības jomā, tostarp veicot pasākumus, ar ko viņiem garantē darba tirgus pieejamību un nediskriminējošus darba apstākļus, un veicot īpaši pielāgotus pasākumus, kuri viņiem ļautu pilnībā izmantot savu potenciālu, un lai uzņemošajās valstīs saskaņotu darbaspēka piedāvājumu un pieprasījumu; šajā sakarā uzsver, ka ir svarīgi pastiprināt Eiropas kvalifikāciju sistēmas lomu un nekavējoties ieviest efektīvāku kārtību kvalifikācijas, pieredzes un prasmju atzīšanai un validācijai; norāda, ka no šādas efektīvas kārtības labumu gūtu visi ES iedzīvotāji; tomēr uzsver, ka šādai izvērtēšanai nekādā gadījumā nevajadzētu izraisīt diskrimināciju attiecībā uz patvēruma meklētāju kvalifikāciju un ka prasmes un iespējamo nodarbināmību nevajadzētu izmantot par kritēriju, pieņemot lēmumus par patvēruma piešķiršanu; uzsver, ka pieejamie ierobežotie resursi būtu jāizmanto rūpīgi, lai varētu savlaicīgi īstenot patvēruma pieteikumu izskatīšanas procedūras un ātri un efektīvi integrēt bēgļus;

| 23. | uzsver, ka publiskajiem izdevumiem, kas ietver ārkārtas investīcijas sociālās iekļaušanas un darba tirgus pasākumos un programmās, var būt labvēlīga īstermiņa ietekme uz valstu IKP, savukārt vidēja termiņa un ilgtermiņa ietekme uz publiskajām finansēm būs atkarīga no šo pasākumu efektivitātes; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka publiskajiem izdevumiem, kas ietver ārkārtas investīcijas sociālās iekļaušanas un darba tirgus pasākumos un programmās, var būt labvēlīga īstermiņa ietekme uz valstu IKP, savukārt vidēja termiņa un ilgtermiņa ietekme uz publiskajām finansēm būs atkarīga no šo pasākumu efektivitātes;

| 24. | šajā sakarā atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu iespējamo pagaidu atkāpju no Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām izvērtēšanā ņemt vērā ārkārtīgi lielā bēgļu pieplūduma ietekmi uz budžetu, kas saistīta ar dalībvalstu ārkārtas izdevumiem šī pakta preventīvajā un korektīvajā daļā (13); |
| --- | --- |

24.

šajā sakarā atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu iespējamo pagaidu atkāpju no Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām izvērtēšanā ņemt vērā ārkārtīgi lielā bēgļu pieplūduma ietekmi uz budžetu, kas saistīta ar dalībvalstu ārkārtas izdevumiem šī pakta preventīvajā un korektīvajā daļā (13);

| 25. | uzsver, ka svarīgāko sociālajai iekļaušanai un integrācijai darba tirgū pieejamo ES fondu, it īpaši Eiropas Sociālā fonda (ESF), Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda (AMIF), Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un Eiropas atbalsta fonda vistrūcīgākajām personām (FEAD), mērķi, mērķgrupas un pārvaldības veidi dalībvalstu līmenī atšķiras; uzsver, ka no šiem fondiem tiek atbalstītas konkrētas iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot valodu un profesionālās prasmes un pakalpojumu un darba tirgus pieejamību un atbalstīt izpratnes veicināšanas kampaņas, kas paredzētas gan uzņemošajām kopienām, gan migrantiem; atgādina, ka integrācijai paredzētos līdzekļus ir svarīgi izmantot reāliem integrācijas pasākumiem, kā arī atgādina dalībvalstīm par partnerības principa nozīmi šo līdzekļu efektīva un koordinētāka izlietojuma nodrošināšanā; tomēr norāda, ka mērķis integrēt bēgļus darba tirgū ir jāatspoguļo, lielāku nozīmi piešķirot Eiropas Sociālajam fondam; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka svarīgāko sociālajai iekļaušanai un integrācijai darba tirgū pieejamo ES fondu, it īpaši Eiropas Sociālā fonda (ESF), Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda (AMIF), Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un Eiropas atbalsta fonda vistrūcīgākajām personām (FEAD), mērķi, mērķgrupas un pārvaldības veidi dalībvalstu līmenī atšķiras; uzsver, ka no šiem fondiem tiek atbalstītas konkrētas iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot valodu un profesionālās prasmes un pakalpojumu un darba tirgus pieejamību un atbalstīt izpratnes veicināšanas kampaņas, kas paredzētas gan uzņemošajām kopienām, gan migrantiem; atgādina, ka integrācijai paredzētos līdzekļus ir svarīgi izmantot reāliem integrācijas pasākumiem, kā arī atgādina dalībvalstīm par partnerības principa nozīmi šo līdzekļu efektīva un koordinētāka izlietojuma nodrošināšanā; tomēr norāda, ka mērķis integrēt bēgļus darba tirgū ir jāatspoguļo, lielāku nozīmi piešķirot Eiropas Sociālajam fondam;

| 26. | tā kā minētie līdzekļi nav pietiekami, uzsver, ka prioritārā kārtā ir jāpalielina publiskās investīcijas un jāpiešķir papildu līdzekļi, lai vietējām pārvaldes iestādēm, sociālajiem partneriem, sociālās un ekonomikas jomas dalībniekiem, pilsoniskajai sabiedrībai un brīvprātīgo organizācijām sniegtu tiešu finansiālu atbalstu to pasākumu veikšanai, kuri paredzēti bēgļu un patvēruma meklētāju ātrai integrēšanai sabiedrībā un darba tirgū, it īpaši tāpēc, lai novērstu sociālo spriedzi, īpaši teritorijās, kurās bezdarba līmenis ir visaugstākais; |
| --- | --- |

26.

tā kā minētie līdzekļi nav pietiekami, uzsver, ka prioritārā kārtā ir jāpalielina publiskās investīcijas un jāpiešķir papildu līdzekļi, lai vietējām pārvaldes iestādēm, sociālajiem partneriem, sociālās un ekonomikas jomas dalībniekiem, pilsoniskajai sabiedrībai un brīvprātīgo organizācijām sniegtu tiešu finansiālu atbalstu to pasākumu veikšanai, kuri paredzēti bēgļu un patvēruma meklētāju ātrai integrēšanai sabiedrībā un darba tirgū, it īpaši tāpēc, lai novērstu sociālo spriedzi, īpaši teritorijās, kurās bezdarba līmenis ir visaugstākais;

| 27. | atbalsta Komisijas centienus vienkāršot un palielināt sinerģiju starp pieejamajiem finansēšanas instrumentiem; tomēr uzsver, ka ir jāturpina uzlabot šo līdzekļu pieejamība, papildināmība un pārredzamība, lai stiprinātu dalībvalstu spēju uzņemt un integrēt bēgļus un patvēruma meklētājus; |
| --- | --- |

27.

atbalsta Komisijas centienus vienkāršot un palielināt sinerģiju starp pieejamajiem finansēšanas instrumentiem; tomēr uzsver, ka ir jāturpina uzlabot šo līdzekļu pieejamība, papildināmība un pārredzamība, lai stiprinātu dalībvalstu spēju uzņemt un integrēt bēgļus un patvēruma meklētājus;

| 28. | šajā sakarā uzsver, ka ir izlietoti visi AMIF līdzekļi; tādēļ mudina saglabāt šo fondu, kad tiks pārskatīta daudzgadu finanšu shēma (DFS); |
| --- | --- |

28.

šajā sakarā uzsver, ka ir izlietoti visi AMIF līdzekļi; tādēļ mudina saglabāt šo fondu, kad tiks pārskatīta daudzgadu finanšu shēma (DFS);

| 29. | uzsver, ka sociālās iekļaušanas un integrācijas politikas nostādņu un pasākumu izstrādē un īstenošanā vienmēr būtu jāparedz vienlīdzīgas attieksmes, nediskriminēšanas, vienlīdzīgu iespēju un dzimumu līdztiesības princips; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka sociālās iekļaušanas un integrācijas politikas nostādņu un pasākumu izstrādē un īstenošanā vienmēr būtu jāparedz vienlīdzīgas attieksmes, nediskriminēšanas, vienlīdzīgu iespēju un dzimumu līdztiesības princips;

| 30. | turklāt uzsver, ka bēgļiem un patvēruma meklētājiem paredzēto iekļaušanas un integrācijas pasākumu finansēšanai nevajadzētu izmantot līdzekļus, kas atvēlēti programmām, kuru mērķis ir citas nelabvēlīgā situācijā esošas grupas, un ka šiem pasākumiem ir noteikti nepieciešamas papildu sociālās investīcijas, kas atspoguļo vajadzību pēc papildu pasākumiem; uzsver arī to, ka ES līdzekļi būtu jāizlieto efektīvāk un lietderīgāk; aicina Komisiju šādu integrācijas politikas nostādņu izstrādē ņemt vērā darba tirgu un sociālo situāciju raksturojošus datus, lai nodrošinātu, ka integrācijas process nepasliktina sociālo un ekonomisko situāciju uzņemošajos reģionos; |
| --- | --- |

30.

turklāt uzsver, ka bēgļiem un patvēruma meklētājiem paredzēto iekļaušanas un integrācijas pasākumu finansēšanai nevajadzētu izmantot līdzekļus, kas atvēlēti programmām, kuru mērķis ir citas nelabvēlīgā situācijā esošas grupas, un ka šiem pasākumiem ir noteikti nepieciešamas papildu sociālās investīcijas, kas atspoguļo vajadzību pēc papildu pasākumiem; uzsver arī to, ka ES līdzekļi būtu jāizlieto efektīvāk un lietderīgāk; aicina Komisiju šādu integrācijas politikas nostādņu izstrādē ņemt vērā darba tirgu un sociālo situāciju raksturojošus datus, lai nodrošinātu, ka integrācijas process nepasliktina sociālo un ekonomisko situāciju uzņemošajos reģionos;

| 31. | tādēļ, lai nodrošinātu pietiekamus līdzekļus bēgļu ilgtermiņa integrācijai darba tirgū, aicina Komisiju apsvērt iespēju, pārskatot DFS, ieviest noteikumu, ka Eiropas Sociālajam fondam tiek atvēlēti vismaz 25 % no kohēzijas politikas budžeta; aicina Padomi saistībā ar gaidāmo DFS pārskatīšanu pielāgot kopējo piešķīrumu un atsevišķo izdevumu kategoriju maksimālo apmēru, lai ņemtu vērā bēgļu krīzes radītos iekšējos un ārējos uzdevumus un lai tos saskaņotu ar to dalībvalstu vajadzībām, kuras saskaras ar vislielākajām problēmām integrācijas jomā (14); |
| --- | --- |

31.

tādēļ, lai nodrošinātu pietiekamus līdzekļus bēgļu ilgtermiņa integrācijai darba tirgū, aicina Komisiju apsvērt iespēju, pārskatot DFS, ieviest noteikumu, ka Eiropas Sociālajam fondam tiek atvēlēti vismaz 25 % no kohēzijas politikas budžeta; aicina Padomi saistībā ar gaidāmo DFS pārskatīšanu pielāgot kopējo piešķīrumu un atsevišķo izdevumu kategoriju maksimālo apmēru, lai ņemtu vērā bēgļu krīzes radītos iekšējos un ārējos uzdevumus un lai tos saskaņotu ar to dalībvalstu vajadzībām, kuras saskaras ar vislielākajām problēmām integrācijas jomā (14);

| 32. | norāda — lai nodrošinātu konkrētajam mērķim atbilstošu piešķīrumu no ESF, dalībvalstīm vajadzības gadījumā būtu jāpielāgo attiecīgie noteikumi nolūkā raudzīties, lai patvēruma meklētājiem tiktu piemērots tāds pats režīms kā ES un trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ir pieejams attiecīgais darba tirgus; |
| --- | --- |

32.

norāda — lai nodrošinātu konkrētajam mērķim atbilstošu piešķīrumu no ESF, dalībvalstīm vajadzības gadījumā būtu jāpielāgo attiecīgie noteikumi nolūkā raudzīties, lai patvēruma meklētājiem tiktu piemērots tāds pats režīms kā ES un trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ir pieejams attiecīgais darba tirgus;

Patiesas integrācijas nodrošināšana

| 33. | uzsver — lai nodrošinātu bēgļu un migrantu labu pārvaldību, ir nepieciešama stingra korelācija starp visiem tiesību aktiem, kas veido ES programmu migrācijas jomā (15); |
| --- | --- |

33.

uzsver — lai nodrošinātu bēgļu un migrantu labu pārvaldību, ir nepieciešama stingra korelācija starp visiem tiesību aktiem, kas veido ES programmu migrācijas jomā (15);

| 34. | atzīmē, ka izšķiroši svarīga nozīme ir visu sabiedrības locekļu līdzdalībai, un tāpēc ierosina stiprināt paraugprakses apmaiņu šajā jomā, vienlaikus ņemot vērā dalībvalstu kompetenci attiecībā uz integrācijas pasākumiem; uzsver, ka integrācijas pasākumiem, kas paredzēti valstī likumīgi dzīvojošiem trešo valstu valstspiederīgajiem, būtu jāveicina iekļaušana, nevis nošķirtība; atzīmē, ka vietējām un reģionālajām pārvaldes institūcijām, tostarp pilsētām, ir svarīga loma integrācijas procesos; |
| --- | --- |

34.

atzīmē, ka izšķiroši svarīga nozīme ir visu sabiedrības locekļu līdzdalībai, un tāpēc ierosina stiprināt paraugprakses apmaiņu šajā jomā, vienlaikus ņemot vērā dalībvalstu kompetenci attiecībā uz integrācijas pasākumiem; uzsver, ka integrācijas pasākumiem, kas paredzēti valstī likumīgi dzīvojošiem trešo valstu valstspiederīgajiem, būtu jāveicina iekļaušana, nevis nošķirtība; atzīmē, ka vietējām un reģionālajām pārvaldes institūcijām, tostarp pilsētām, ir svarīga loma integrācijas procesos;

| 35. | pauž stingru pārliecību, ka bez ES mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu sniegta aktīva plaša mēroga atbalsta bēgļu integrācija darba tirgū būs sarežģīta; uzskata, ka saistībā ar bēgļu integrāciju darba tirgū attiecīgajām dalībvalstu iestādēm MVU būtu jānodrošina plašs konkrētajiem mērķiem pielāgots atbalsts un konsultēšana; |
| --- | --- |

35.

pauž stingru pārliecību, ka bez ES mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu sniegta aktīva plaša mēroga atbalsta bēgļu integrācija darba tirgū būs sarežģīta; uzskata, ka saistībā ar bēgļu integrāciju darba tirgū attiecīgajām dalībvalstu iestādēm MVU būtu jānodrošina plašs konkrētajiem mērķiem pielāgots atbalsts un konsultēšana;

| 36. | atbalsta Komisijas centienus atjaunināt Eiropas programmu migrācijas jomā, it īpaši pārskatot Dublinas III regulu, lai uzlabotu solidaritāti, atbildības dalīšanu un aizsardzības standartu saskaņošanu starp dalībvalstīm; uzsver, ka bēgļu mobilitāte labvēlīgi ietekmētu vajadzību pēc darbaspēka apmierināšanu un tā trūkuma novēršanu, kā arī bēgļu ieļaušanu darba tirgū, tostarp tādus aspektus kā dalībvalstu mudināšana ļaut atkal apvienoties ģimenēm; uzsver, ka ir nepieciešami turpmāki centieni, lai Eiropas Savienībā izveidotu patiesi vienotu Eiropas patvēruma sistēmu un izstrādātu visaptverošu un ilgtspējīgu likumīgās migrācijas politiku, kuras mērķis būtu apmierināt darba tirgus vajadzības prasmju ziņā un kurā būtiska loma būtu paredzēta sociālajai iekļaušanai un aktīvai integrācijas politikai; |
| --- | --- |

36.

atbalsta Komisijas centienus atjaunināt Eiropas programmu migrācijas jomā, it īpaši pārskatot Dublinas III regulu, lai uzlabotu solidaritāti, atbildības dalīšanu un aizsardzības standartu saskaņošanu starp dalībvalstīm; uzsver, ka bēgļu mobilitāte labvēlīgi ietekmētu vajadzību pēc darbaspēka apmierināšanu un tā trūkuma novēršanu, kā arī bēgļu ieļaušanu darba tirgū, tostarp tādus aspektus kā dalībvalstu mudināšana ļaut atkal apvienoties ģimenēm; uzsver, ka ir nepieciešami turpmāki centieni, lai Eiropas Savienībā izveidotu patiesi vienotu Eiropas patvēruma sistēmu un izstrādātu visaptverošu un ilgtspējīgu likumīgās migrācijas politiku, kuras mērķis būtu apmierināt darba tirgus vajadzības prasmju ziņā un kurā būtiska loma būtu paredzēta sociālajai iekļaušanai un aktīvai integrācijas politikai;

| 37. | pauž nožēlu, ka Komisijai pret daudzām dalībvalstīm nācās pieņemt 40 lēmumus par pārkāpumu, jo tās nebija īstenojušas kopējās Eiropas patvēruma sistēmas politikas pamatnostādnes, tostarp 19 dalībvalstīm nosūtīt oficiālas brīdinājuma vēstules, jo tās nebija paziņojušas pasākumus, kuri veicami, lai transponētu Uzņemšanas nosacījumu direktīvu, kas nosaka svarīgākos standartus tādās jomās kā nodarbinātības, profesionālās apmācības, skološanas un nepilngadīgo izglītības, pārtikas, mājokļa, veselības aprūpes, medicīniskās un psiholoģiskās aprūpes pieejamība un paredz noteikumus attiecībā uz nelabvēlīgā situācijā esošām personām; stingri uzskata, ka Komisijai būtu jādara vairāk, lai nodrošinātu, ka tiek pilnībā un faktiski īstenoti spēkā esošie noteikumi; mudina dalībvalstis labot šo situāciju saskaņā ar Līgumos noteiktajiem Eiropas principiem cilvēktiesību, solidaritātes, taisnīga atbildības sadalījuma un lojālas sadarbības jomā; |
| --- | --- |

37.

pauž nožēlu, ka Komisijai pret daudzām dalībvalstīm nācās pieņemt 40 lēmumus par pārkāpumu, jo tās nebija īstenojušas kopējās Eiropas patvēruma sistēmas politikas pamatnostādnes, tostarp 19 dalībvalstīm nosūtīt oficiālas brīdinājuma vēstules, jo tās nebija paziņojušas pasākumus, kuri veicami, lai transponētu Uzņemšanas nosacījumu direktīvu, kas nosaka svarīgākos standartus tādās jomās kā nodarbinātības, profesionālās apmācības, skološanas un nepilngadīgo izglītības, pārtikas, mājokļa, veselības aprūpes, medicīniskās un psiholoģiskās aprūpes pieejamība un paredz noteikumus attiecībā uz nelabvēlīgā situācijā esošām personām; stingri uzskata, ka Komisijai būtu jādara vairāk, lai nodrošinātu, ka tiek pilnībā un faktiski īstenoti spēkā esošie noteikumi; mudina dalībvalstis labot šo situāciju saskaņā ar Līgumos noteiktajiem Eiropas principiem cilvēktiesību, solidaritātes, taisnīga atbildības sadalījuma un lojālas sadarbības jomā;

| 38. | atzīmē priekšsēdētāja Ž.-K. Junkera runā “Stāvoklis Savienībā 2015. gadā” (16) pausto apgalvojumu, ar kuru viņš apstiprināja atbalstu darba tirgus pieejamības nodrošināšanai patvēruma meklētājiem laikā, kad tiek izskatīti viņu pieprasījumi; tomēr pauž nožēlu par Komisijas apņēmības trūkumu pieņemto lēmumu īstenošanā; pauž bažas par dažu dalībvalstu lēmumu slēgt savas iekšējās robežas vai ieviest pagaidu robežkontroli, tādējādi apdraudot pārvietošanās brīvību Šengenas zonā; |
| --- | --- |

38.

atzīmē priekšsēdētāja Ž.-K. Junkera runā “Stāvoklis Savienībā 2015. gadā” (16) pausto apgalvojumu, ar kuru viņš apstiprināja atbalstu darba tirgus pieejamības nodrošināšanai patvēruma meklētājiem laikā, kad tiek izskatīti viņu pieprasījumi; tomēr pauž nožēlu par Komisijas apņēmības trūkumu pieņemto lēmumu īstenošanā; pauž bažas par dažu dalībvalstu lēmumu slēgt savas iekšējās robežas vai ieviest pagaidu robežkontroli, tādējādi apdraudot pārvietošanās brīvību Šengenas zonā;

| 39. | pauž nožēlu, ka netiek apmierinoši īstenota 2015. gada septembra vienošanās par bēgļu sadalīšanu starp dalībvalstīm; uzsver, ka bēgļu uzņemšanas kvotas netiek ievērotas lielākajā daļā dalībvalstu; mudina Komisiju un dalībvalstis pēc iespējas ātrāk īstenot attiecīgās vienošanās un paātrināt bēgļu uzņemšanu un pārmitināšanu; |
| --- | --- |

39.

pauž nožēlu, ka netiek apmierinoši īstenota 2015. gada septembra vienošanās par bēgļu sadalīšanu starp dalībvalstīm; uzsver, ka bēgļu uzņemšanas kvotas netiek ievērotas lielākajā daļā dalībvalstu; mudina Komisiju un dalībvalstis pēc iespējas ātrāk īstenot attiecīgās vienošanās un paātrināt bēgļu uzņemšanu un pārmitināšanu;

| 40. | norāda, ka ilgā starptautiskās aizsardzības pieteikumu izskatīšana un patvēruma meklētāju nereģistrēšana tad, kad viņi ierodas, ne tikai kavē bēgļu un patvēruma meklētāju savlaicīgu un likumīgu piekļuvi darba tirgum, bet arī rada apstākļus nedeklarēta darba un darbaspēka visāda veida ekspluatācijas attīstībai; uzsver nepieciešamību atbalstīt dalībvalstis, kas ģeogrāfiskā stāvokļa dēļ pirmās saskaras ar patvēruma meklētāju reģistrācijas organizēšanu; |
| --- | --- |

40.

norāda, ka ilgā starptautiskās aizsardzības pieteikumu izskatīšana un patvēruma meklētāju nereģistrēšana tad, kad viņi ierodas, ne tikai kavē bēgļu un patvēruma meklētāju savlaicīgu un likumīgu piekļuvi darba tirgum, bet arī rada apstākļus nedeklarēta darba un darbaspēka visāda veida ekspluatācijas attīstībai; uzsver nepieciešamību atbalstīt dalībvalstis, kas ģeogrāfiskā stāvokļa dēļ pirmās saskaras ar patvēruma meklētāju reģistrācijas organizēšanu;

| 41. | uzsver, ka visiem ekspluatācijas un diskriminācijas upuriem būtu jānodrošina tiesu iestāžu un aizsardzības pieejamība; uzsver sociālo partneru, pilsoniskās sabiedrības, vietējo pārvaldes iestāžu, ekonomisko un sociālo dalībnieku un brīvprātīgo organizāciju paveikto izšķiroši svarīgo darbu, cenšoties sasniegt šos strādniekus, lai viņiem palīdzētu, un sniedzot viņiem nepieciešamo informāciju, it īpaši par viņu tiesībām un pienākumiem un viņiem pienākošos aizsardzību, kā arī nepieciešamo atbalstu, tostarp ņemot vērā bēgļu uzturēšanās iespējamo īslaicīgo raksturu; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka visiem ekspluatācijas un diskriminācijas upuriem būtu jānodrošina tiesu iestāžu un aizsardzības pieejamība; uzsver sociālo partneru, pilsoniskās sabiedrības, vietējo pārvaldes iestāžu, ekonomisko un sociālo dalībnieku un brīvprātīgo organizāciju paveikto izšķiroši svarīgo darbu, cenšoties sasniegt šos strādniekus, lai viņiem palīdzētu, un sniedzot viņiem nepieciešamo informāciju, it īpaši par viņu tiesībām un pienākumiem un viņiem pienākošos aizsardzību, kā arī nepieciešamo atbalstu, tostarp ņemot vērā bēgļu uzturēšanās iespējamo īslaicīgo raksturu;

| 42. | uzsver — lai nodrošinātu bēgļu efektīvu integrāciju sabiedrībā, ir būtiski nepieļaut geto veidošanos; |
| --- | --- |

42.

uzsver — lai nodrošinātu bēgļu efektīvu integrāciju sabiedrībā, ir būtiski nepieļaut geto veidošanos;

| 43. | atzinīgi vērtē to, ka ir izveidots “prasmju profilu instruments” trešo valstu valstspiederīgajiem saistībā ar Komisijas “Jauno prasmju programmu Eiropai”, kuras mērķis ir stiprināt trešo valstu valstspiederīgo prasmju un kvalifikāciju agrīnu identificēšanu un dokumentēšanu, ieviest norādījumus par labāko praksi, lai atbalstītu darba tirgus integrāciju dalībvalstīs, un uzlabot valodu apguves iespējas tiešsaistē jaunpienākušiem bēgļiem un patvēruma meklētājiem ar Erasmus + tiešsaistes valodu kursu starpniecību; |
| --- | --- |

43.

atzinīgi vērtē to, ka ir izveidots “prasmju profilu instruments” trešo valstu valstspiederīgajiem saistībā ar Komisijas “Jauno prasmju programmu Eiropai”, kuras mērķis ir stiprināt trešo valstu valstspiederīgo prasmju un kvalifikāciju agrīnu identificēšanu un dokumentēšanu, ieviest norādījumus par labāko praksi, lai atbalstītu darba tirgus integrāciju dalībvalstīs, un uzlabot valodu apguves iespējas tiešsaistē jaunpienākušiem bēgļiem un patvēruma meklētājiem ar Erasmus + tiešsaistes valodu kursu starpniecību;

| 44. | atzinīgi vērtē Komisijas “Rīcības plānu par trešo valstu valstspiederīgo integrāciju”, kurā tiek skatīti pirmsizceļošanas un pirmsieceļošanas pasākumi un izglītības, nodarbinātības un profesionālās apmācības, piekļuves pamatpakalpojumiem, aktīvas līdzdalības un sociālās integrācijas jautājumi; |
| --- | --- |

44.

atzinīgi vērtē Komisijas “Rīcības plānu par trešo valstu valstspiederīgo integrāciju”, kurā tiek skatīti pirmsizceļošanas un pirmsieceļošanas pasākumi un izglītības, nodarbinātības un profesionālās apmācības, piekļuves pamatpakalpojumiem, aktīvas līdzdalības un sociālās integrācijas jautājumi;

Ieteikumi un paraugprakse

| 45. | aicina dalībvalstis atbilstoši vienlīdzīgas attieksmes principam, stāvoklim savas valsts darba tirgū un attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem nodrošināt ātru un pilnīgu bēgļu integrāciju darba tirgū un viņu sociālo iekļaušanu, kā arī informēt viņus par sabiedrisko pakalpojumu, it īpaši mājokļa, veselības aprūpes un sociālās aizsardzības, integrācijas kursu, valodu apguves moduļu un citu izglītības un apmācības pasākumu pieejamību; |
| --- | --- |

45.

aicina dalībvalstis atbilstoši vienlīdzīgas attieksmes principam, stāvoklim savas valsts darba tirgū un attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem nodrošināt ātru un pilnīgu bēgļu integrāciju darba tirgū un viņu sociālo iekļaušanu, kā arī informēt viņus par sabiedrisko pakalpojumu, it īpaši mājokļa, veselības aprūpes un sociālās aizsardzības, integrācijas kursu, valodu apguves moduļu un citu izglītības un apmācības pasākumu pieejamību;

| 46. | aicina Komisiju apsvērt iespēju mērķtiecīgi pārskatīt Uzņemšanas nosacījumu direktīvu, lai nodrošinātu, ka starptautiskās aizsardzības pieteikumu iesniedzējiem darba tirgus ir pieejams pēc iespējas drīzāk pēc attiecīgā pieteikuma iesniegšanas; mudina Komisiju veicināt sociālās aizsardzības standartu augšupēju konverģenci un darba atļauju ātru izsniegšanu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

46.

aicina Komisiju apsvērt iespēju mērķtiecīgi pārskatīt Uzņemšanas nosacījumu direktīvu, lai nodrošinātu, ka starptautiskās aizsardzības pieteikumu iesniedzējiem darba tirgus ir pieejams pēc iespējas drīzāk pēc attiecīgā pieteikuma iesniegšanas; mudina Komisiju veicināt sociālās aizsardzības standartu augšupēju konverģenci un darba atļauju ātru izsniegšanu dalībvalstīs;

| 47. | aicina Komisiju pastiprināt centienus, lai nodrošinātu reālu darba tirgus pieejamību bēgļiem un patvēruma meklētājiem, it īpaši pārbaudot, vai dalībvalstis nodarbinātības pieejamībai nepiemēro pārāk ierobežojošus nosacījumus, kas šo pieejamību pārmērīgi apgrūtina; turklāt aicina dalībvalstis mazināt birokrātiju, lai nodarbināmām personām atvieglotu iekļūšanu darba tirgū; norāda, ka šādi pasākumi gan veicinātu bēgļu integrāciju, gan — vispārīgāk — sniegtu labumu visiem ES iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

47.

aicina Komisiju pastiprināt centienus, lai nodrošinātu reālu darba tirgus pieejamību bēgļiem un patvēruma meklētājiem, it īpaši pārbaudot, vai dalībvalstis nodarbinātības pieejamībai nepiemēro pārāk ierobežojošus nosacījumus, kas šo pieejamību pārmērīgi apgrūtina; turklāt aicina dalībvalstis mazināt birokrātiju, lai nodarbināmām personām atvieglotu iekļūšanu darba tirgū; norāda, ka šādi pasākumi gan veicinātu bēgļu integrāciju, gan — vispārīgāk — sniegtu labumu visiem ES iedzīvotājiem;

| 48. | mudina dalībvalstis saīsināt starptautiskās aizsardzības pieteikumu izskatīšanas laiku, pienācīgu uzmanību veltot attiecīgo indivīdu tiesībām un neapdraudot lēmumu pieņemšanas kvalitāti, jau sākotnējās uzņemšanas centros izvērtēt bēgļu izglītības līmeni un kvalifikāciju un tādējādi mērķtiecīgāk paplašināt agrīnās iejaukšanās pasākumus, piemēram, valodu mācības, prasmju izvērtēšanu un pilsoniskās integrācijas kursus, tostarp kursus par Eiropas pamattiesībām, vērtībām un kultūru, it īpaši tiem patvēruma meklētājiem, kuriem ir labas izredzes saņemt starptautisko aizsardzību, un mudina nodrošināt šo pasākumu vienlīdzīgu pieejamību; mudina Komisiju atbalstīt dalībvalstis, īstenojot konkrētus un efektīvus pasākumus, kas palīdzētu racionalizēt pieteikumu izskatīšanu; |
| --- | --- |

48.

mudina dalībvalstis saīsināt starptautiskās aizsardzības pieteikumu izskatīšanas laiku, pienācīgu uzmanību veltot attiecīgo indivīdu tiesībām un neapdraudot lēmumu pieņemšanas kvalitāti, jau sākotnējās uzņemšanas centros izvērtēt bēgļu izglītības līmeni un kvalifikāciju un tādējādi mērķtiecīgāk paplašināt agrīnās iejaukšanās pasākumus, piemēram, valodu mācības, prasmju izvērtēšanu un pilsoniskās integrācijas kursus, tostarp kursus par Eiropas pamattiesībām, vērtībām un kultūru, it īpaši tiem patvēruma meklētājiem, kuriem ir labas izredzes saņemt starptautisko aizsardzību, un mudina nodrošināt šo pasākumu vienlīdzīgu pieejamību; mudina Komisiju atbalstīt dalībvalstis, īstenojot konkrētus un efektīvus pasākumus, kas palīdzētu racionalizēt pieteikumu izskatīšanu;

| 49. | aicina dalībvalstis nodrošināt bēgļiem un patvēruma meklētājiem agrīnu, vieglu un vienlīdzīgu apmācības, tostarp prakses un māceklības, pieejamību, lai nodrošinātu viņu ātru, efektīvu un pilnīgu integrāciju mūsu sabiedrībā un darba tirgū, tostarp dodot viņiem iespēju apgūt prasmes, kas nepieciešamas jaunas nākotnes veidošanai pēc atgriešanās savā valstī; uzsver — lai to izdarītu, ir jāpieņem iniciatīvas kopā ar privāto sektoru, arodbiedrībām un pilsonisko sabiedrību; turklāt aicina dalībvalstis atzīt un validēt jau pastāvošās bēgļu prasmes, oficiālo un neoficiālo kompetenci, talantu un zinātību, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi; atgādina, ka pirmais šķērslis, ko bēgļiem nākas pārvarēt, ir valodu šķērslis; tādēļ iesaka veikt efektīvus pasākumus, kas viņiem ļautu ne tikai iemācīties un saprast uzņemošās valsts valodu, bet arī veicinātu dažādu kultūru savstarpēju iepazīšanu, lai nepieļautu ksenofobiska un rasistiska noskaņojuma izplatīšanos; |
| --- | --- |

49.

aicina dalībvalstis nodrošināt bēgļiem un patvēruma meklētājiem agrīnu, vieglu un vienlīdzīgu apmācības, tostarp prakses un māceklības, pieejamību, lai nodrošinātu viņu ātru, efektīvu un pilnīgu integrāciju mūsu sabiedrībā un darba tirgū, tostarp dodot viņiem iespēju apgūt prasmes, kas nepieciešamas jaunas nākotnes veidošanai pēc atgriešanās savā valstī; uzsver — lai to izdarītu, ir jāpieņem iniciatīvas kopā ar privāto sektoru, arodbiedrībām un pilsonisko sabiedrību; turklāt aicina dalībvalstis atzīt un validēt jau pastāvošās bēgļu prasmes, oficiālo un neoficiālo kompetenci, talantu un zinātību, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi; atgādina, ka pirmais šķērslis, ko bēgļiem nākas pārvarēt, ir valodu šķērslis; tādēļ iesaka veikt efektīvus pasākumus, kas viņiem ļautu ne tikai iemācīties un saprast uzņemošās valsts valodu, bet arī veicinātu dažādu kultūru savstarpēju iepazīšanu, lai nepieļautu ksenofobiska un rasistiska noskaņojuma izplatīšanos;

| 50. | prasa izveidot Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta darba grupu Komisijā, lai pēc iespējas drīzāk izstrādātu Eiropas mēroga standartus attiecībā uz vispārīgajām prasmēm un metodes to kataloģizēšanai; |
| --- | --- |

50.

prasa izveidot Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta darba grupu Komisijā, lai pēc iespējas drīzāk izstrādātu Eiropas mēroga standartus attiecībā uz vispārīgajām prasmēm un metodes to kataloģizēšanai;

| 51. | atzinīgi vērtē risinājumus, kas sniedz informāciju vairākās valodās par formālās izglītības apgūšanas un ikdienējās mācīšanās, profesionālās apmācības, stažēšanās un brīvprātīgā darba iespējām migrantiem, bēgļiem un patvēruma meklētājiem; tādēļ prasa paplašināt šādus pakalpojumus; |
| --- | --- |

51.

atzinīgi vērtē risinājumus, kas sniedz informāciju vairākās valodās par formālās izglītības apgūšanas un ikdienējās mācīšanās, profesionālās apmācības, stažēšanās un brīvprātīgā darba iespējām migrantiem, bēgļiem un patvēruma meklētājiem; tādēļ prasa paplašināt šādus pakalpojumus;

| 52. | uzsver, ka inovatīviem instrumentiem, kas balstās uz jauniem plašsaziņas līdzekļiem, tādiem kā sociālie plašsaziņas līdzekļi un lietotnes, varētu būt svarīga loma pakalpojumu pieejamības veicināšanā un informācijas apmaiņā attiecībā uz bēgļu reģistrēšanu, viņu prasmju izvērtēšanu, darba meklēšanu un valodu mācībām, kā arī tiešas palīdzības sniegšanā cilvēkiem, kuriem tā ir nepieciešama; mudina dalībvalstis izveidot īpašas platformas un daudzvalodu interneta portālus, kuru mērķis būtu sniegt koncentrētu un viegli pieejamu informāciju par atzīšanas iespējām, pastāvošajām integrācijas programmām un atbildīgo institūciju sarakstiem, un atgādina, ka visās ES un EEZ dalībvalstīs ir speciāls valsts akadēmiskās atzīšanas informācijas centrs, kas nodrošina iespēju salīdzināt akadēmiskās kvalifikācijas; šajā sakarā mudina dalībvalstis popularizēt šo pakalpojumu; |
| --- | --- |

52.

uzsver, ka inovatīviem instrumentiem, kas balstās uz jauniem plašsaziņas līdzekļiem, tādiem kā sociālie plašsaziņas līdzekļi un lietotnes, varētu būt svarīga loma pakalpojumu pieejamības veicināšanā un informācijas apmaiņā attiecībā uz bēgļu reģistrēšanu, viņu prasmju izvērtēšanu, darba meklēšanu un valodu mācībām, kā arī tiešas palīdzības sniegšanā cilvēkiem, kuriem tā ir nepieciešama; mudina dalībvalstis izveidot īpašas platformas un daudzvalodu interneta portālus, kuru mērķis būtu sniegt koncentrētu un viegli pieejamu informāciju par atzīšanas iespējām, pastāvošajām integrācijas programmām un atbildīgo institūciju sarakstiem, un atgādina, ka visās ES un EEZ dalībvalstīs ir speciāls valsts akadēmiskās atzīšanas informācijas centrs, kas nodrošina iespēju salīdzināt akadēmiskās kvalifikācijas; šajā sakarā mudina dalībvalstis popularizēt šo pakalpojumu;

| 53. | vērš uzmanību uz dalībvalstīs pieejamo apmācības iespēju un modeļu klāstu un it īpaši uz kombinēto profesionālās izglītības un apmācības modeli, par kuru dažās dalībvalstīs bēgļiem un patvēruma meklētājiem nekas vai faktiski nekas nav zināms, bet kurš, nogludinot pāreju no izglītības apguves un apmācības uz nodarbinātību, lielā mērā var veicināt bēgļu integrāciju darba tirgū un sabiedrībā un tādējādi nodrošināt iespēju darba ņēmējus apmācīt arī augstas kvalifikācijas profesijās, kurās trūkst jaunu darbinieku; |
| --- | --- |

53.

vērš uzmanību uz dalībvalstīs pieejamo apmācības iespēju un modeļu klāstu un it īpaši uz kombinēto profesionālās izglītības un apmācības modeli, par kuru dažās dalībvalstīs bēgļiem un patvēruma meklētājiem nekas vai faktiski nekas nav zināms, bet kurš, nogludinot pāreju no izglītības apguves un apmācības uz nodarbinātību, lielā mērā var veicināt bēgļu integrāciju darba tirgū un sabiedrībā un tādējādi nodrošināt iespēju darba ņēmējus apmācīt arī augstas kvalifikācijas profesijās, kurās trūkst jaunu darbinieku;

| 54. | aicina Komisiju ierosināt pamatnostādnes par bēgļu kvalifikācijas un prasmju atzīšanas iespējām; šajā sakarā norāda, ka daudzos gadījumos apmācība un kvalifikācijas iegūšana bēgļu izcelsmes valstīs neatbilst attiecīgajiem Eiropas standartiem; ierosina Komisijai izstrādāt ieteikumus, kas dalībvalstīm ļautu vieglāk, ātrāk un efektīvāk identificēt bēgļu prasmes, kompetenci, talantus un zinātību; šajā sakarā norāda uz dalībvalstu darba tirgu atšķirībām un to atšķirīgajām vajadzībām un cer, ka, ņemot to vērā, varēs ātrāk, vieglāk un efektīvāk apmierināt vajadzības pēc darbaspēka atsevišķās jomās un vienlaikus nodrošināt bēgļu ātrāku integrāciju darba tirgū; |
| --- | --- |

54.

aicina Komisiju ierosināt pamatnostādnes par bēgļu kvalifikācijas un prasmju atzīšanas iespējām; šajā sakarā norāda, ka daudzos gadījumos apmācība un kvalifikācijas iegūšana bēgļu izcelsmes valstīs neatbilst attiecīgajiem Eiropas standartiem; ierosina Komisijai izstrādāt ieteikumus, kas dalībvalstīm ļautu vieglāk, ātrāk un efektīvāk identificēt bēgļu prasmes, kompetenci, talantus un zinātību; šajā sakarā norāda uz dalībvalstu darba tirgu atšķirībām un to atšķirīgajām vajadzībām un cer, ka, ņemot to vērā, varēs ātrāk, vieglāk un efektīvāk apmierināt vajadzības pēc darbaspēka atsevišķās jomās un vienlaikus nodrošināt bēgļu ātrāku integrāciju darba tirgū;

| 55. | aicina Komisiju apsvērt iespēju pārskatīt Zilās kartes direktīvu |
| --- | --- |

55.

aicina Komisiju apsvērt iespēju pārskatīt Zilās kartes direktīvu

| 56. | uzsver, ka Komisijai un dalībvalstīm būtu jāpastiprina centieni jebkāda veida diskriminācijas, ksenofobijas un rasisma apkarošanā, tostarp palielinot izpratni par tiesību aktiem diskriminācijas novēršanas jomā, atbalstot vietējo pārvaldes iestāžu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, sociālo partneru un valsts līdztiesības veicināšanas institūciju darbu un pastiprinot to centienus komunikācijā ar plašsaziņas līdzekļiem un iedzīvotājiem ES, lai apkarotu jebkādu dezinformāciju un ksenofobijas izpausmes, kas ir pretrunā Eiropas vērtībām, jo visi šāda veida centieni būtiski veicinās bēgļu sociālo pieņemšanu un iekļaušanu; mudina dalībvalstis izmantot Tiesību, vienlīdzības un pilsonības programmai paredzēto finansējumu, lai organizētu apmācības par daudzveidību un lai izglītotu un informētu darba tirgū nonākošos bēgļus un migrantus par viņu kā darba ņēmēju likumīgajām tiesībām, tādējādi palīdzot viņiem izvairīties no kļūšanas par ekspluatējošas prakses vai ekspluatējošu darba devēju upuriem; uzsver, ka visā migrācijas procesā un integrācijas politikas nostādnēs būtu jāņem vērā multiplā diskriminācija; |
| --- | --- |

56.

uzsver, ka Komisijai un dalībvalstīm būtu jāpastiprina centieni jebkāda veida diskriminācijas, ksenofobijas un rasisma apkarošanā, tostarp palielinot izpratni par tiesību aktiem diskriminācijas novēršanas jomā, atbalstot vietējo pārvaldes iestāžu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, sociālo partneru un valsts līdztiesības veicināšanas institūciju darbu un pastiprinot to centienus komunikācijā ar plašsaziņas līdzekļiem un iedzīvotājiem ES, lai apkarotu jebkādu dezinformāciju un ksenofobijas izpausmes, kas ir pretrunā Eiropas vērtībām, jo visi šāda veida centieni būtiski veicinās bēgļu sociālo pieņemšanu un iekļaušanu; mudina dalībvalstis izmantot Tiesību, vienlīdzības un pilsonības programmai paredzēto finansējumu, lai organizētu apmācības par daudzveidību un lai izglītotu un informētu darba tirgū nonākošos bēgļus un migrantus par viņu kā darba ņēmēju likumīgajām tiesībām, tādējādi palīdzot viņiem izvairīties no kļūšanas par ekspluatējošas prakses vai ekspluatējošu darba devēju upuriem; uzsver, ka visā migrācijas procesā un integrācijas politikas nostādnēs būtu jāņem vērā multiplā diskriminācija;

| 57. | atzinīgi vērtē 2016. gada 16. marta kopīgo paziņojumu par bēgļu krīzi, kuru pieņēma sociālie partneri augstākā līmeņa trīspusējā sociālo lietu sanāksmē un kurā uzsvērta viņu apņemšanās un vēlme kopā ar valdībām un citām ieinteresētajām personām izstrādāt politikas nostādnes integrācijas atbalstam; uzskata, ka sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir neaizstājami starpnieki, kuriem ir būtiska loma bēgļu integrācijā darba tirgū un sabiedrībā kopumā; mudina Komisiju, balstoties uz līdzsvarotu interešu pārstāvību, pastiprināt dialogu ar sociālajiem partneriem, lai identificētu bēgļu iespējas darba tirgū un nodarbinātības jomā; |
| --- | --- |

57.

atzinīgi vērtē 2016. gada 16. marta kopīgo paziņojumu par bēgļu krīzi, kuru pieņēma sociālie partneri augstākā līmeņa trīspusējā sociālo lietu sanāksmē un kurā uzsvērta viņu apņemšanās un vēlme kopā ar valdībām un citām ieinteresētajām personām izstrādāt politikas nostādnes integrācijas atbalstam; uzskata, ka sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir neaizstājami starpnieki, kuriem ir būtiska loma bēgļu integrācijā darba tirgū un sabiedrībā kopumā; mudina Komisiju, balstoties uz līdzsvarotu interešu pārstāvību, pastiprināt dialogu ar sociālajiem partneriem, lai identificētu bēgļu iespējas darba tirgū un nodarbinātības jomā;

| 58. | aicina dalībvalstis mācīties no pilsētu līmenī uzkrātās pieredzes un prakses un atvieglot to apmaiņu, lai veicinātu iekļaujošus darba tirgus visiem iedzīvotājiem, tostarp starptautiskās aizsardzības saņēmējiem, un iesaistīt pilsētas un vietējās pārvaldes iestādes sociālās un ekonomiskās iekļaušanas politikas nostādņu izstrādē un īstenošanā; uzskata, ka ir nepieciešama efektīvāka partnerība starp dažādajiem valdības līmeņiem un ka ES un valstu iniciatīvām ir jāpapildina un jāpastiprina pilsētu veiktās darbības, par mērķi nosakot konkrētās iedzīvotāju vajadzības; uzskata, ka būtu jāatzīst dalībvalstu labā prakse efektīvā darba koordinācijā ar pilsētām un to iesaistīšanā un jānodrošina šādas prakses pamanāmība; |
| --- | --- |

58.

aicina dalībvalstis mācīties no pilsētu līmenī uzkrātās pieredzes un prakses un atvieglot to apmaiņu, lai veicinātu iekļaujošus darba tirgus visiem iedzīvotājiem, tostarp starptautiskās aizsardzības saņēmējiem, un iesaistīt pilsētas un vietējās pārvaldes iestādes sociālās un ekonomiskās iekļaušanas politikas nostādņu izstrādē un īstenošanā; uzskata, ka ir nepieciešama efektīvāka partnerība starp dažādajiem valdības līmeņiem un ka ES un valstu iniciatīvām ir jāpapildina un jāpastiprina pilsētu veiktās darbības, par mērķi nosakot konkrētās iedzīvotāju vajadzības; uzskata, ka būtu jāatzīst dalībvalstu labā prakse efektīvā darba koordinācijā ar pilsētām un to iesaistīšanā un jānodrošina šādas prakses pamanāmība;

| 59. | uzskata — lai nodrošinātu, ka bēgļus neizmanto nedeklarētam darbam un nepakļauj citāda veida nopietniem darbaspēka ekspluatācijas veidiem un diskriminācijai darbavietā, bēgļiem, kā arī iestādēm ir jāsniedz atbilstīga apmācība par nodarbinātības jomas tiesību aktiem un nediskrimināciju; |
| --- | --- |

59.

uzskata — lai nodrošinātu, ka bēgļus neizmanto nedeklarētam darbam un nepakļauj citāda veida nopietniem darbaspēka ekspluatācijas veidiem un diskriminācijai darbavietā, bēgļiem, kā arī iestādēm ir jāsniedz atbilstīga apmācība par nodarbinātības jomas tiesību aktiem un nediskrimināciju;

| 60. | aicina Komisiju sniegt finansiālu atbalstu starptautiskām shēmām, ar kuru palīdzību tiek nodrošināta labas prakses pārnesamība un pielāgojamība, — piemēram, individuālās padomdošanas, ko veic persona, kas jau bijusi līdzīgā situācijā, un sagatavošanas projektiem, kas ietver visus pārvaldības līmeņus un dažādas ieinteresētās personas un ko ES līmenī ir izstrādājušas un īsteno dažādas ieinteresētās personas, — un nodrošināt to efektīvu īstenošanu uz vietas; |
| --- | --- |

60.

aicina Komisiju sniegt finansiālu atbalstu starptautiskām shēmām, ar kuru palīdzību tiek nodrošināta labas prakses pārnesamība un pielāgojamība, — piemēram, individuālās padomdošanas, ko veic persona, kas jau bijusi līdzīgā situācijā, un sagatavošanas projektiem, kas ietver visus pārvaldības līmeņus un dažādas ieinteresētās personas un ko ES līmenī ir izstrādājušas un īsteno dažādas ieinteresētās personas, — un nodrošināt to efektīvu īstenošanu uz vietas;

| 61. | aicina dalībvalstis īstenot Pamatlēmumu par cīņu pret rasismu un ksenofobiju un jauno Noziegumos cietušo direktīvu, kā arī nodrošināt savlaicīgu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par jebkādu kūdīšanu uz vardarbību, tostarp uz dzimumu balstītu vardarbību, un pret migrantiem un patvēruma meklētājiem neatkarīgi no viņu uzturēšanās statusa; |
| --- | --- |

61.

aicina dalībvalstis īstenot Pamatlēmumu par cīņu pret rasismu un ksenofobiju un jauno Noziegumos cietušo direktīvu, kā arī nodrošināt savlaicīgu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par jebkādu kūdīšanu uz vardarbību, tostarp uz dzimumu balstītu vardarbību, un pret migrantiem un patvēruma meklētājiem neatkarīgi no viņu uzturēšanās statusa;

| 62. | uzsver, ka gan institucionālā, gan individuālā līmenī pastiprinās naidpilnas runas, pret migrantiem vērsts noskaņojums un ksenofobiska vardarbība; |
| --- | --- |

62.

uzsver, ka gan institucionālā, gan individuālā līmenī pastiprinās naidpilnas runas, pret migrantiem vērsts noskaņojums un ksenofobiska vardarbība;

| 63. | aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt diplomātiskās attiecības un veikt visus nepieciešamos ekonomiskos un sociālos pasākumus, lai panāktu situācijas stabilizēšanos bēgļu izcelsmes valstīs un viņi varētu palikt savā valstī vai atgriezties tajā; |
| --- | --- |

63.

aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt diplomātiskās attiecības un veikt visus nepieciešamos ekonomiskos un sociālos pasākumus, lai panāktu situācijas stabilizēšanos bēgļu izcelsmes valstīs un viņi varētu palikt savā valstī vai atgriezties tajā;

| 64. | prasa pēc iespējas ātrāk pārdalīt līdzekļus ESF, AMIF, ERAF un FEAD ietvaros, lai dalībvalstis, kurām jāuzņemas bēgļu krīzes radītais galvenais smagums, saņemtu efektīvāku atbalstu; |
| --- | --- |

64.

prasa pēc iespējas ātrāk pārdalīt līdzekļus ESF, AMIF, ERAF un FEAD ietvaros, lai dalībvalstis, kurām jāuzņemas bēgļu krīzes radītais galvenais smagums, saņemtu efektīvāku atbalstu;

Kultūra, izglītība un sports

| 65. | uzsver steidzamo nepieciešamību nodrošināt to, ka nepavadīti nepilngadīgie saņem īpašu aizsardzību pret ekspluatāciju darbā, vardarbību un cilvēku tirdzniecību; uzsver nepieciešamību pēc padomdevējiem un īpašiem pasākumiem, it īpaši meitenēm, kuras bieži vien ir neaizsargātākas un vairāk pakļautas dažādiem ekspluatācijas veidiem, cilvēku tirdzniecībai un seksuālai vardarbībai un kurām biežāk tiek liegtas izglītības iespējas; |
| --- | --- |

65.

uzsver steidzamo nepieciešamību nodrošināt to, ka nepavadīti nepilngadīgie saņem īpašu aizsardzību pret ekspluatāciju darbā, vardarbību un cilvēku tirdzniecību; uzsver nepieciešamību pēc padomdevējiem un īpašiem pasākumiem, it īpaši meitenēm, kuras bieži vien ir neaizsargātākas un vairāk pakļautas dažādiem ekspluatācijas veidiem, cilvēku tirdzniecībai un seksuālai vardarbībai un kurām biežāk tiek liegtas izglītības iespējas;

| 66. | aicina Komisiju pieņemt integrētu pieeju ES migrācijas politikai un palielināt kultūras, izglītības un apmācības īpatsvaru darbības pasākumos, ko veic kā daļu no Eiropas programmas migrācijas jomā; aicina Komisiju pieņemt īpašu politiku starpkultūru dialoga jomā; |
| --- | --- |

66.

aicina Komisiju pieņemt integrētu pieeju ES migrācijas politikai un palielināt kultūras, izglītības un apmācības īpatsvaru darbības pasākumos, ko veic kā daļu no Eiropas programmas migrācijas jomā; aicina Komisiju pieņemt īpašu politiku starpkultūru dialoga jomā;

| 67. | prasa ES un dalībvalstīm par prioritāti noteikt integrāciju, kas tiek veikta, izmantojot agrīnus konkrētu mērķus sasniegšanai paredzētus pasākumus izglītības, apmācības, kultūras un sporta jomā, kā arī to problēmu risināšanai, ar kurām saskaras uzņemošo valstu sabiedrība, it īpaši bērnu tiesību uz izglītību nodrošināšanā neatkarīgi no viņu bēgļu statusa, kā noteikts ANO Konvencijas par bērna tiesībām 22. pantā, tādējādi piešķirot prioritāti bērna interesēm; |
| --- | --- |

67.

prasa ES un dalībvalstīm par prioritāti noteikt integrāciju, kas tiek veikta, izmantojot agrīnus konkrētu mērķus sasniegšanai paredzētus pasākumus izglītības, apmācības, kultūras un sporta jomā, kā arī to problēmu risināšanai, ar kurām saskaras uzņemošo valstu sabiedrība, it īpaši bērnu tiesību uz izglītību nodrošināšanā neatkarīgi no viņu bēgļu statusa, kā noteikts ANO Konvencijas par bērna tiesībām 22. pantā, tādējādi piešķirot prioritāti bērna interesēm;

| 68. | uzstāj uz nepieciešamību pēc izsmeļošas analīzes, kura tiktu veikta, izmantojot pētījumus un statistikas datus, un kuras rezultāti varētu tikt izmantoti par pamatu vislabākajiem ierosinājumiem attiecībā uz politikas iniciatīvām un rīcību, lai noskaidrotu, kādai vajadzētu būt stratēģijai bēgļu izglītības jomā, it īpaši attiecībā uz pieaugušo izglītību, ņemot vērā viņu pašreizējo kvalifikāciju; |
| --- | --- |

68.

uzstāj uz nepieciešamību pēc izsmeļošas analīzes, kura tiktu veikta, izmantojot pētījumus un statistikas datus, un kuras rezultāti varētu tikt izmantoti par pamatu vislabākajiem ierosinājumiem attiecībā uz politikas iniciatīvām un rīcību, lai noskaidrotu, kādai vajadzētu būt stratēģijai bēgļu izglītības jomā, it īpaši attiecībā uz pieaugušo izglītību, ņemot vērā viņu pašreizējo kvalifikāciju;

| 69. | uzsver — lai Eiropā veicinātu bēgļu un patvēruma meklētāju integrāciju un sociālo iekļaušanu, kā arī uzņemošo valstu izpratni un solidaritāti rasisma, ksenofobijas un ekstrēmisma apkarošanā un lai veicinātu tādas sabiedrības izveidi, kura būtu saliedētāka un iekļaujošāka un kuras pamatā būtu kultūras daudzveidība, Eiropas kopējo vērtību popularizēšana un pamattiesību aizsardzība, ļoti būtiska loma ir bezmaksas publiskajai izglītībai, kultūrai, starpkultūru un reliģiju dialogam, neoficiālajai izglītībai un ikdienējai mācīšanās, mūžizglītībai un jaunatnes un sporta politikai; uzsver nepieciešamību nodrošināt kultūras un valodas starpniecību, kamēr bēgļi un patvēruma meklētāji apgūst uzņemošās valsts valodu un kultūras un sociālās vērtības; |
| --- | --- |

69.

uzsver — lai Eiropā veicinātu bēgļu un patvēruma meklētāju integrāciju un sociālo iekļaušanu, kā arī uzņemošo valstu izpratni un solidaritāti rasisma, ksenofobijas un ekstrēmisma apkarošanā un lai veicinātu tādas sabiedrības izveidi, kura būtu saliedētāka un iekļaujošāka un kuras pamatā būtu kultūras daudzveidība, Eiropas kopējo vērtību popularizēšana un pamattiesību aizsardzība, ļoti būtiska loma ir bezmaksas publiskajai izglītībai, kultūrai, starpkultūru un reliģiju dialogam, neoficiālajai izglītībai un ikdienējai mācīšanās, mūžizglītībai un jaunatnes un sporta politikai; uzsver nepieciešamību nodrošināt kultūras un valodas starpniecību, kamēr bēgļi un patvēruma meklētāji apgūst uzņemošās valsts valodu un kultūras un sociālās vērtības;

| 70. | uzsver, ka būtiska loma ir sportam, kas var sekmēt sociālo un starpkultūru dialogu, veicinot pozitīvas saiknes izveidi starp vietējiem iedzīvotājiem un bēgļiem un patvēruma meklētājiem, un aicina ES iestādes un dalībvalstis īstenot programmas, kuru mērķis ir bēgļu sociālā integrācija ar kopīgu kultūras un sporta pasākumu palīdzību; tādēļ atbalsta pašreizējās sporta organizāciju iniciatīvas un mudina apmainīties ar paraugpraksi dažādās vienības, kas ir iesaistītas sporta pasākumos, kuru mērķis ir bēgļu sociālā integrācija; |
| --- | --- |

70.

uzsver, ka būtiska loma ir sportam, kas var sekmēt sociālo un starpkultūru dialogu, veicinot pozitīvas saiknes izveidi starp vietējiem iedzīvotājiem un bēgļiem un patvēruma meklētājiem, un aicina ES iestādes un dalībvalstis īstenot programmas, kuru mērķis ir bēgļu sociālā integrācija ar kopīgu kultūras un sporta pasākumu palīdzību; tādēļ atbalsta pašreizējās sporta organizāciju iniciatīvas un mudina apmainīties ar paraugpraksi dažādās vienības, kas ir iesaistītas sporta pasākumos, kuru mērķis ir bēgļu sociālā integrācija;

| 71. | pauž dziļu nožēlu par pašreiz notiekošo kultūras tīklu izzušanu pamatprogrammas “Radošā Eiropa” jaunās ievirzes dēļ; |
| --- | --- |

71.

pauž dziļu nožēlu par pašreiz notiekošo kultūras tīklu izzušanu pamatprogrammas “Radošā Eiropa” jaunās ievirzes dēļ;

| 72. | uzsver nepieciešamību pēc efektīvām procedūrām, kas ļautu īstenot gludu pāreju no bēgļu nometnēs pieejamās izglītības uz uzņemošās dalībvalsts izglītības sistēmu; |
| --- | --- |

72.

uzsver nepieciešamību pēc efektīvām procedūrām, kas ļautu īstenot gludu pāreju no bēgļu nometnēs pieejamās izglītības uz uzņemošās dalībvalsts izglītības sistēmu;

| 73. | uzsver, ka dalībvalstīm ir jāatvieglo bēgļu reģistrēšana visos izglītības līmeņos, un prasa īstenot lielākus centienus, lai skolēnus efektīvi sadalītu pa dalībvalstīm un reģistrētu attiecīgās valsts skolu sistēmā; |
| --- | --- |

73.

uzsver, ka dalībvalstīm ir jāatvieglo bēgļu reģistrēšana visos izglītības līmeņos, un prasa īstenot lielākus centienus, lai skolēnus efektīvi sadalītu pa dalībvalstīm un reģistrētu attiecīgās valsts skolu sistēmā;

| 74. | aicina ES un dalībvalstīm izveidot “izglītības koridorus”, veicinot nolīgumus ar Eiropas universitātēm un Vidusjūras Universitāšu savienību (UNIMED), lai uzņemtu studentus, kuri ieradušies no konflikta zonām un tādējādi atvieglotu viņiem augstākās izglītības pieejamību un veicinātu savstarpēju atbalstu un iesaistīšanos brīvprātīgajā darbā; atzinīgi vērtē iniciatīvas, ko šajā sakarā ir pieņēmušas vairākas Eiropas universitātes un to partnerības; |
| --- | --- |

74.

aicina ES un dalībvalstīm izveidot “izglītības koridorus”, veicinot nolīgumus ar Eiropas universitātēm un Vidusjūras Universitāšu savienību (UNIMED), lai uzņemtu studentus, kuri ieradušies no konflikta zonām un tādējādi atvieglotu viņiem augstākās izglītības pieejamību un veicinātu savstarpēju atbalstu un iesaistīšanos brīvprātīgajā darbā; atzinīgi vērtē iniciatīvas, ko šajā sakarā ir pieņēmušas vairākas Eiropas universitātes un to partnerības;

| 75. | atzinīgi vērtē Eiropas un valsts līmeņa programmas, kā arī privātās iniciatīvas, ko uzsākušas bezpeļņas organizācijas, kuras sniedz atbalstu migrantiem akadēmiķiem zinātnē un citās profesionālās jomās, un pauž piekrišanu to attīstībai un atbalstam; |
| --- | --- |

75.

atzinīgi vērtē Eiropas un valsts līmeņa programmas, kā arī privātās iniciatīvas, ko uzsākušas bezpeļņas organizācijas, kuras sniedz atbalstu migrantiem akadēmiķiem zinātnē un citās profesionālās jomās, un pauž piekrišanu to attīstībai un atbalstam;

| 76. | lai nodrošinātu tūlītēju integrācijas sākšanu, aicina dalībvalstis garantēt risinājumus uz praksi orientētai un saprotamai sagatavojošai izglītojošai informācijai vairākās valodās; |
| --- | --- |

76.

lai nodrošinātu tūlītēju integrācijas sākšanu, aicina dalībvalstis garantēt risinājumus uz praksi orientētai un saprotamai sagatavojošai izglītojošai informācijai vairākās valodās;

| 77. | aicina dalībvalstis bēgļiem un patvēruma meklētājiem, kas ir bērni un jaunieši, sniegt uz konkrētu vajadzību apmierināšanu orientētu atbalstu laikā, kad viņi nokļūst skolu sistēmā, šim atbalstam izpaužoties, piemēram, kā intensīvu valodu kursu un vispārēju ievadprogrammu nodrošināšana, lai viņi pēc iespējas drīzāk varētu piedalīties nodarbībās parastajās klasēs; uzsver nepieciešamību apmierināt pie īpašām grupām piederošo personu, it īpaši nepavadītu nepilngadīgo, kā arī pieaugušo bez pamatizglītības, vajadzības un ņemt vērā viņu neaizsargātību; |
| --- | --- |

77.

aicina dalībvalstis bēgļiem un patvēruma meklētājiem, kas ir bērni un jaunieši, sniegt uz konkrētu vajadzību apmierināšanu orientētu atbalstu laikā, kad viņi nokļūst skolu sistēmā, šim atbalstam izpaužoties, piemēram, kā intensīvu valodu kursu un vispārēju ievadprogrammu nodrošināšana, lai viņi pēc iespējas drīzāk varētu piedalīties nodarbībās parastajās klasēs; uzsver nepieciešamību apmierināt pie īpašām grupām piederošo personu, it īpaši nepavadītu nepilngadīgo, kā arī pieaugušo bez pamatizglītības, vajadzības un ņemt vērā viņu neaizsargātību;

| 78. | atgādina ES un tās dalībvalstīm viņu pienākumu saskaņā ar starptautiskajiem noteikumiem nodrošināt īpašu aizsardzību ārkārtas situācijās nonākušiem nepilngadīgajiem, tostarp bēgļu bērniem, un it īpaši garantēt viņiem skolu un ar izglītības apguvi saistīto telpu un aprīkojuma pieejamību; atzinīgi vērtē mērķi 4 % no ES 2016. gada kopējā humānajai palīdzībai paredzētā budžeta atvēlēt izglītībai un aicina Komisiju un dalībvalstis arī turpmāk starptautiskā līmenī atbalstīt to, lai tiktu palielināts izglītībai ārkārtas situācijās no pastāvošajām palīdzības programmām pieejamais finansējums, ņemot vērā Pasaules humānās palīdzības samitu, kas notika Stambulā 2016. gada maijā; |
| --- | --- |

78.

atgādina ES un tās dalībvalstīm viņu pienākumu saskaņā ar starptautiskajiem noteikumiem nodrošināt īpašu aizsardzību ārkārtas situācijās nonākušiem nepilngadīgajiem, tostarp bēgļu bērniem, un it īpaši garantēt viņiem skolu un ar izglītības apguvi saistīto telpu un aprīkojuma pieejamību; atzinīgi vērtē mērķi 4 % no ES 2016. gada kopējā humānajai palīdzībai paredzētā budžeta atvēlēt izglītībai un aicina Komisiju un dalībvalstis arī turpmāk starptautiskā līmenī atbalstīt to, lai tiktu palielināts izglītībai ārkārtas situācijās no pastāvošajām palīdzības programmām pieejamais finansējums, ņemot vērā Pasaules humānās palīdzības samitu, kas notika Stambulā 2016. gada maijā;

| 79. | iesaka nodrošināt bēgļu bērniem papildu valodas mācīšanās nodarbības viņu piederības valsts valodā; |
| --- | --- |

79.

iesaka nodrošināt bēgļu bērniem papildu valodas mācīšanās nodarbības viņu piederības valsts valodā;

| 80. | uzsver, ka ir svarīgi sākt īstenot izglītojošus atbalsta pasākumus — it īpaši, lai nodrošinātu piemērotus apstākļus ES “karstajos punktos” un bēgļu uzņemšanas centros —, ar kuriem tiktu atbalstīti to humānās palīdzības organizāciju un NVO centieni, kuras jau ir sākušas organizēt izglītojošus un cita veida pasākumus bēgļu nometnēs, kā arī nodrošināt stimulus un atbalstu formālās izglītības struktūrām bēgļu nometnēs, tostarp tajās, kas atrodas trešās valstīs; |
| --- | --- |

80.

uzsver, ka ir svarīgi sākt īstenot izglītojošus atbalsta pasākumus — it īpaši, lai nodrošinātu piemērotus apstākļus ES “karstajos punktos” un bēgļu uzņemšanas centros —, ar kuriem tiktu atbalstīti to humānās palīdzības organizāciju un NVO centieni, kuras jau ir sākušas organizēt izglītojošus un cita veida pasākumus bēgļu nometnēs, kā arī nodrošināt stimulus un atbalstu formālās izglītības struktūrām bēgļu nometnēs, tostarp tajās, kas atrodas trešās valstīs;

| 81. | atzinīgi vērtē jaunos uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus saistībā ar kultūras, izglītības, sporta un jaunatnes mobilitātes programmām un projektiem, kuru mērķis ir starpkultūru dialogs, kultūras un sociālā iekļaušana un integrācija saskaņā ar pamatprogrammām “Radošā Eiropa” un “Erasmus+”; uzsver nepieciešamību likvidēt pašreizējos šķēršļus to projektu īstenošanai, kuru mērķis ir bēgļu integrācija, un atvieglot attiecīgo programmu pieejamību visiem; |
| --- | --- |

81.

atzinīgi vērtē jaunos uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus saistībā ar kultūras, izglītības, sporta un jaunatnes mobilitātes programmām un projektiem, kuru mērķis ir starpkultūru dialogs, kultūras un sociālā iekļaušana un integrācija saskaņā ar pamatprogrammām “Radošā Eiropa” un “Erasmus+”; uzsver nepieciešamību likvidēt pašreizējos šķēršļus to projektu īstenošanai, kuru mērķis ir bēgļu integrācija, un atvieglot attiecīgo programmu pieejamību visiem;

| 82. | prasa dalībvalstīm popularizēt iniciatīvas, kuru mērķis ir nodrošināt ciešāku sadarbību, politikas nostādņu saskaņotību un dialogu starp publiskajām iestādēm, NVO, sociālajiem partneriem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un bēgļu kopienām, lai veicinātu savstarpējas zināšanas un sapratni, un izvērtēt citas iespējamās iniciatīvas, lai nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi augstas kvalitātes izglītībai, tādējādi integrējot migrantus un bēgļus labvēlīgā mācību vidē; |
| --- | --- |

82.

prasa dalībvalstīm popularizēt iniciatīvas, kuru mērķis ir nodrošināt ciešāku sadarbību, politikas nostādņu saskaņotību un dialogu starp publiskajām iestādēm, NVO, sociālajiem partneriem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un bēgļu kopienām, lai veicinātu savstarpējas zināšanas un sapratni, un izvērtēt citas iespējamās iniciatīvas, lai nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi augstas kvalitātes izglītībai, tādējādi integrējot migrantus un bēgļus labvēlīgā mācību vidē;

| 83. | uzsver, ka bēgļu un migrantu bērnu un jauniešu integrēšanā izglītības sistēmā būtiska loma ir skolotājiem, un uzsver nepieciešamību pēc īpaši sagatavota pedagoģiskā personāla un skolotāju papildu apmācības šādas kvalifikācijas iegūšanai; šajā sakarā aicina ES un dalībvalstis apsvērt iespēju izveidot skolotāju sadarbības kanālus, lai viņi varētu dalīties pieredzē, apmainīties ar paraugpraksi un saņemt savstarpēju atbalstu; |
| --- | --- |

83.

uzsver, ka bēgļu un migrantu bērnu un jauniešu integrēšanā izglītības sistēmā būtiska loma ir skolotājiem, un uzsver nepieciešamību pēc īpaši sagatavota pedagoģiskā personāla un skolotāju papildu apmācības šādas kvalifikācijas iegūšanai; šajā sakarā aicina ES un dalībvalstis apsvērt iespēju izveidot skolotāju sadarbības kanālus, lai viņi varētu dalīties pieredzē, apmainīties ar paraugpraksi un saņemt savstarpēju atbalstu;

| 84. | aicina dalībvalstis palīdzēt migrantiem, kas pēc profesijas ir skolotāji un pasniedzēji, atrast atbilstošu darbu, lai vienlaikus uzlabotu viņu situāciju un izglītības sistēmā pienācīgi izmantotu viņu valodu un mācīšanas prasmes un pieredzi; |
| --- | --- |

84.

aicina dalībvalstis palīdzēt migrantiem, kas pēc profesijas ir skolotāji un pasniedzēji, atrast atbilstošu darbu, lai vienlaikus uzlabotu viņu situāciju un izglītības sistēmā pienācīgi izmantotu viņu valodu un mācīšanas prasmes un pieredzi;

| 85. | atbalsta ideju izveidot skolotājiem paredzētus palīdzības dienestus, kas piedāvātu savlaicīgu atbalstu saistībā ar dažāda veida atšķirībām klasē un veicinātu starpkultūru dialogu un padomu sniegšanu gadījumos, kad skolotāji saskaras ar konfliktsituācijām vai skolēnu radikalizācijas risku; turklāt aicina dalībvalstis paplašināt politiskās izglītības iespējas un nodrošināt pienācīgas tālākizglītības iespējas un mācību materiālus, lai noskaidrotu, kāpēc cilvēki bēg no savas valsts, un lai apkarotu ekstrēmismu; |
| --- | --- |

85.

atbalsta ideju izveidot skolotājiem paredzētus palīdzības dienestus, kas piedāvātu savlaicīgu atbalstu saistībā ar dažāda veida atšķirībām klasē un veicinātu starpkultūru dialogu un padomu sniegšanu gadījumos, kad skolotāji saskaras ar konfliktsituācijām vai skolēnu radikalizācijas risku; turklāt aicina dalībvalstis paplašināt politiskās izglītības iespējas un nodrošināt pienācīgas tālākizglītības iespējas un mācību materiālus, lai noskaidrotu, kāpēc cilvēki bēg no savas valsts, un lai apkarotu ekstrēmismu;

| 86. | uzsver, ka skolām ir liela nozīme padomdošanā un valodas un kultūras starpniecības nodrošināšanā, tostarp attiecībā uz demokrātiskām vērtībām, šim nolūkam izmantojot pilsoniskās izglītības un aktīvā pilsoniskuma programmas, kā arī skolēnu un viņu ģimeņu sociālās un kultūras iekļaušanas un integrācijas paātrināšanā un nodrošināšanā; |
| --- | --- |

86.

uzsver, ka skolām ir liela nozīme padomdošanā un valodas un kultūras starpniecības nodrošināšanā, tostarp attiecībā uz demokrātiskām vērtībām, šim nolūkam izmantojot pilsoniskās izglītības un aktīvā pilsoniskuma programmas, kā arī skolēnu un viņu ģimeņu sociālās un kultūras iekļaušanas un integrācijas paātrināšanā un nodrošināšanā;

| 87. | atzinīgi vērtē Padomes lēmumu kultūras darba plānā 2015.–2018. gadam atsevišķas darbības veltīt kultūras, mākslas un starpkultūru dialoga lomai migrantu integrācijā un izvērtēt attiecīgās jomas paraugpraksi dalībvalstīs; |
| --- | --- |

87.

atzinīgi vērtē Padomes lēmumu kultūras darba plānā 2015.–2018. gadam atsevišķas darbības veltīt kultūras, mākslas un starpkultūru dialoga lomai migrantu integrācijā un izvērtēt attiecīgās jomas paraugpraksi dalībvalstīs;

| 88. | uzsver, ka būtu jāveicina dažādu mākslas veidu kā integrācijas instrumenta izmantošana un būtu jāatvieglo un jāpastiprina bēgļu līdzdalība kultūras pasākumos; |
| --- | --- |

88.

uzsver, ka būtu jāveicina dažādu mākslas veidu kā integrācijas instrumenta izmantošana un būtu jāatvieglo un jāpastiprina bēgļu līdzdalība kultūras pasākumos;

| 89. | atzinīgi vērtē jauno Komisijas izveidoto ekspertu darba grupu starpkultūru dialoga jautājumos (17) un migrantu un bēgļu integrācijai, izmantojot mākslu un dialogu, kura plāno līdz 2017. gada beigām publicēt labas prakses rokasgrāmatu; |
| --- | --- |

89.

atzinīgi vērtē jauno Komisijas izveidoto ekspertu darba grupu starpkultūru dialoga jautājumos (17) un migrantu un bēgļu integrācijai, izmantojot mākslu un dialogu, kura plāno līdz 2017. gada beigām publicēt labas prakses rokasgrāmatu;

| 90. | uzsver, ka ir svarīgi veicināt un turpināt pilnveidot bēgļiem paredzētas izglītojošas lietotnes, videomateriālus un vingrinājumus, kā arī mācību platformas, lai atvieglotu un papildinātu viņu izglītošanu un apmācību; |
| --- | --- |

90.

uzsver, ka ir svarīgi veicināt un turpināt pilnveidot bēgļiem paredzētas izglītojošas lietotnes, videomateriālus un vingrinājumus, kā arī mācību platformas, lai atvieglotu un papildinātu viņu izglītošanu un apmācību;

o

o o

| 91. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

91.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0176.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0317.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0105.

(4)  OV C 36, 29.1.2016., 91. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0008.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0320.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0073.

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0418.

(9)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/note/join/2014/518768/IPOL-EMPL_NT%282014%29518768_EN.pdf.

(10)  OV L 337, 20.12.2011., 9. lpp.

(11)  http://www.keepeek.com/Digital-Asset-Management/oecd/social-issues-migration-health/making-integration-work-humanitarian-migrants_9789264251236-en.

(12)  Skat. 2016. gada 8. martā pieņemtos tekstus, P8_TA(2016)0073.

(13)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-6067_lv.htm.

(14)  http://www.europarl.europa.eu/news/lv/news-room/20131118IPR25534/EP-apstiprina-jauno-koh%C4%93zijas-politiku-325-miljardi-eiro-Eiropas-re%C4%A3ioniem.

(15)  COM(2015)0240.

(16)  http://ec.europa.eu/avservices/video/player.cfm?ref=I107934.

(17)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14444-2015-INIT/lv/pdf.

---

| 16.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/19

---

P8_TA(2016)0298

Sociālie un vides standarti, cilvēktiesības un uzņēmumu sociālā atbildība

Eiropas Parlamenta 2016. gada 5. jūlija rezolūcija par Parlamenta 2010. gada ieteikumu par sociāliem un vides standartiem, cilvēktiesībām un uzņēmumu sociālo atbildību īstenošanu (2015/2038(INI))

(2018/C 101/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2., 3., 6. un 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2., 3., 6. un 21. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 11., 153., 191., 207. un 218. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 11., 153., 191., 207. un 218. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 12., 21., 28., 29., 31. un 32. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 12., 21., 28., 29., 31. un 32. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Tirdzniecība visiem. Ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Tirdzniecība visiem. Ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku” (COM(2015)0497),

| — | ņemot vērā 10. PTO Ministru konferences (MC10) secinājumus (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 10. PTO Ministru konferences (MC10) secinājumus (1),

| — | ņemot vērā Parīzes nolīgumu (2015. gada 30. novembris–11. decembris) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes nolīgumu (2015. gada 30. novembris–11. decembris) (2),

| — | ņemot vērā ES gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē (2014) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē (2014) (3),

| — | ņemot vērā ES rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā (2015.–2019. gads) “Cilvēktiesību jautājumi joprojām ES uzmanības centrā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā (2015.–2019. gads) “Cilvēktiesību jautājumi joprojām ES uzmanības centrā”,

| — | ņemot vērā Pamatnostādnes par ietekmes uz cilvēktiesībām analīzi tirdzniecības politikas iniciatīvu ietekmes novērtējumos (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pamatnostādnes par ietekmes uz cilvēktiesībām analīzi tirdzniecības politikas iniciatīvu ietekmes novērtējumos (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Politikas departamenta 2015. gadā publicēto pētījumu par cilvēktiesībām un demokrātijas klauzulām starptautiskos nolīgumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Politikas departamenta 2015. gadā publicēto pētījumu par cilvēktiesībām un demokrātijas klauzulām starptautiskos nolīgumos,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembrī pieņemto rezolūciju “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam” (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembrī pieņemto rezolūciju “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam” (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2173/2005 par FLEGT licencēšanas sistēmas izveidi kokmateriālu importam Eiropas Kopienā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2173/2005 par FLEGT licencēšanas sistēmas izveidi kokmateriālu importam Eiropas Kopienā (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 978/2012 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 978/2012 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu (7),

| — | ņemot vērā ESAO vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem (8),

| — | ņemot vērā ESAO Pienācīgas pārbaudes pamatnostādnes attiecībā uz atbildīgām izrakteņu piegādes ķēdēm no konfliktu skartajām un augsta riska teritorijām (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO Pienācīgas pārbaudes pamatnostādnes attiecībā uz atbildīgām izrakteņu piegādes ķēdēm no konfliktu skartajām un augsta riska teritorijām (9),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 14. jūlija dienestu darba dokumentu par ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipu īstenošanas pašreizējo situāciju (SWD(2015)0144), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 14. jūlija dienestu darba dokumentu par ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipu īstenošanas pašreizējo situāciju (SWD(2015)0144),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada paziņojumu “Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību” (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada paziņojumu “Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību” (COM(2011)0681),

| — | ņemot vērā ANO Tirdzniecības un attīstības konferences ieguldījumu politikas satvaru ilgtspējīgai attīstībai (2015) (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Tirdzniecības un attīstības konferences ieguldījumu politikas satvaru ilgtspējīgai attīstībai (2015) (10),

| — | ņemot vērā Eiropas parlamenta Politikas departamenta pētījumu “The EU’s Trade Policy: from gender-blind to gender-sensitive?” (“ES tirdzniecības politika: no dzimumu līdztiesības ignorēšanas līdz ievērošanai”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas parlamenta Politikas departamenta pētījumu “The EU’s Trade Policy: from gender-blind to gender-sensitive?” (“ES tirdzniecības politika: no dzimumu līdztiesības ignorēšanas līdz ievērošanai”),

| — | ņemot vērā neatkarīgā eksperta ceturto ziņojumu par demokrātiskas un taisnīgas starptautiskās kārtības sekmēšanu (ANO ģenerālsekretāra 2015. gada 5. augusta paziņojums Ģenerālajai asamblejai (A/70/285)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā neatkarīgā eksperta ceturto ziņojumu par demokrātiskas un taisnīgas starptautiskās kārtības sekmēšanu (ANO ģenerālsekretāra 2015. gada 5. augusta paziņojums Ģenerālajai asamblejai (A/70/285)),

| — | ņemot vērā 2010. gada 25. novembra rezolūciju par uzņēmumu sociālo atbildību starptautiskos nolīgumos (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 25. novembra rezolūciju par uzņēmumu sociālo atbildību starptautiskos nolīgumos (11),

| — | ņemot vērā ANO Rezolūciju Nr. 64/292, kurā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja nepārprotami atzina piekļuvi ūdenim un sanitārijai par cilvēktiesībām un kurā ir minēts, ka tīrs dzeramais ūdens un sanitārija ir svarīga visu cilvēktiesību pilnīgai īstenošanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Rezolūciju Nr. 64/292, kurā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja nepārprotami atzina piekļuvi ūdenim un sanitārijai par cilvēktiesībām un kurā ir minēts, ka tīrs dzeramais ūdens un sanitārija ir svarīga visu cilvēktiesību pilnīgai īstenošanai,

| — | ņemot vērā 2015. gada 8. septembra rezolūciju par turpmākiem pasākumiem saistībā ar Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Right2Water” (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 8. septembra rezolūciju par turpmākiem pasākumiem saistībā ar Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Right2Water” (12),

| — | ņemot vērā 2010. gada 25. novembra rezolūciju par cilvēktiesībām un sociāliem un vides standartiem starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 25. novembra rezolūciju par cilvēktiesībām un sociāliem un vides standartiem starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos (13),

| — | ņemot vērā 2010. gada 25. novembra rezolūciju par starptautiskās tirdzniecības politiku klimata pārmaiņu diktēto prasību kontekstā (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 25. novembra rezolūciju par starptautiskās tirdzniecības politiku klimata pārmaiņu diktēto prasību kontekstā (14),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Politikas departamenta C 2014. gadā publicēto pētījumu “Gender Mainstreaming in Committees and Delegations of the European Parliament” (“Integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai Eiropas Parlamenta komitejās un delegācijās”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Politikas departamenta C 2014. gadā publicēto pētījumu “Gender Mainstreaming in Committees and Delegations of the European Parliament” (“Integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai Eiropas Parlamenta komitejās un delegācijās”),

| — | ņemot vērā Cilvēktiesību padomes rezolūciju Nr. 26/9 (15), kurā tā nolēma “izveidot beztermiņa starpvaldību darba grupu jautājumos par transnacionālām korporācijām un citiem uzņēmumiem cilvēktiesību kontekstā, kuras uzdevums būs izstrādāt starptautisku juridisku saistošu instrumentu, ar kā palīdzību starptautisko cilvēktiesību ietvaros regulēt transnacionālo korporāciju un citu uzņēmumu darbību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cilvēktiesību padomes rezolūciju Nr. 26/9 (15), kurā tā nolēma “izveidot beztermiņa starpvaldību darba grupu jautājumos par transnacionālām korporācijām un citiem uzņēmumiem cilvēktiesību kontekstā, kuras uzdevums būs izstrādāt starptautisku juridisku saistošu instrumentu, ar kā palīdzību starptautisko cilvēktiesību ietvaros regulēt transnacionālo korporāciju un citu uzņēmumu darbību”,

| — | ņemot vērā ES reformēto vispārējo preferenču sistēmu (VPS), kas noteikta Regulā (ES) Nr. 978/2012, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES reformēto vispārējo preferenču sistēmu (VPS), kas noteikta Regulā (ES) Nr. 978/2012,

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Ziņojums par vispārējo preferenču sistēmu attiecībā uz 2014.–2015. gada laikposmu” (COM(2016)0029), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Ziņojums par vispārējo preferenču sistēmu attiecībā uz 2014.–2015. gada laikposmu” (COM(2016)0029),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, ESAO pārskatītās vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem, SDO trīspusējo deklarāciju par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku, Starptautiskās Integrēto pārskatu komitejas satvaru, Apvienoto Nāciju Organizācijas Globālā līguma desmit principus un ISO 26000 rekomendējošo standartu par sociālo atbildību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, ESAO pārskatītās vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem, SDO trīspusējo deklarāciju par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku, Starptautiskās Integrēto pārskatu komitejas satvaru, Apvienoto Nāciju Organizācijas Globālā līguma desmit principus un ISO 26000 rekomendējošo standartu par sociālo atbildību,

| — | ņemot vērā Francijas likumprojektu par pienācīgu pārbaudi, ar kuru paredzēts ieviest ANO Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, un priekšsēdētāja Žana Kloda Junkera paziņojumu 2015. gada G7 samitā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Francijas likumprojektu par pienācīgu pārbaudi, ar kuru paredzēts ieviest ANO Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, un priekšsēdētāja Žana Kloda Junkera paziņojumu 2015. gada G7 samitā,

| — | ņemot vērā projektu “Iegūt ilgtermiņa vērtību uzņēmumiem un investoriem”, ko pašlaik īsteno saskaņā ar ANO atbildīgas ieguldīšanas principiem un ANO Globālo līgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu “Iegūt ilgtermiņa vērtību uzņēmumiem un investoriem”, ko pašlaik īsteno saskaņā ar ANO atbildīgas ieguldīšanas principiem un ANO Globālo līgumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A8-0217/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A8-0217/2016),

| A. | tā kā Parlaments 2010. gadā sniedza ieteikumus Komisijai par sociāliem un vides standartiem, cilvēktiesībām un uzņēmumu sociālo atbildību; tā kā virkne šo ieteikumu ir īstenoti, bet citi nav; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parlaments 2010. gadā sniedza ieteikumus Komisijai par sociāliem un vides standartiem, cilvēktiesībām un uzņēmumu sociālo atbildību; tā kā virkne šo ieteikumu ir īstenoti, bet citi nav;

| B. | tā kā Parlaments ir viens no likumdevējiem attiecībā uz pasākumiem, ar ko nosaka satvaru Savienības kopējās tirdzniecības politikas (KTP) īstenošanai; tā kā visu tirdzniecības nolīgumu, par kuriem Savienība risina sarunas, ratifikācijai ir vajadzīga Parlamenta piekrišana, tā kā tāpēc ir jāīsteno Parlamenta ieteikumi, lai nodrošinātu, ka Komisijas iniciatīvas KTP jomā ir sekmīgas; |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlaments ir viens no likumdevējiem attiecībā uz pasākumiem, ar ko nosaka satvaru Savienības kopējās tirdzniecības politikas (KTP) īstenošanai; tā kā visu tirdzniecības nolīgumu, par kuriem Savienība risina sarunas, ratifikācijai ir vajadzīga Parlamenta piekrišana, tā kā tāpēc ir jāīsteno Parlamenta ieteikumi, lai nodrošinātu, ka Komisijas iniciatīvas KTP jomā ir sekmīgas;

| C. | tā kā tirdzniecība ir ļoti svarīga uzņēmējdarbības iespēju sekmēšanā, labklājības nodrošināšanā un nodarbinātības veicināšanā, kā arī ekonomikas attīstības, sociālā progresa, dzīves līmeņa, dzīves kvalitātes un cilvēktiesību standartu ilgtermiņa uzlabošanas sekmēšanā; |
| --- | --- |

C.

tā kā tirdzniecība ir ļoti svarīga uzņēmējdarbības iespēju sekmēšanā, labklājības nodrošināšanā un nodarbinātības veicināšanā, kā arī ekonomikas attīstības, sociālā progresa, dzīves līmeņa, dzīves kvalitātes un cilvēktiesību standartu ilgtermiņa uzlabošanas sekmēšanā;

| D. | tā kā ES uzsver savu stingro apņemšanos veicināt ilgtspējīgu attīstību, kā atkārtoti apstiprināts tās stratēģijā “Tirdzniecība visiem”, kā arī cilvēktiesības un labu pārvaldību, izmantojot uz iniciatīvām balstītus līdzekļus, piemēram, VPS+ un preferenciālās piekļuves tirgum noteikumus valstīs, kuras ir apņēmušās īstenot galvenās starptautiskās konvencijas attiecīgajās jomās; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES uzsver savu stingro apņemšanos veicināt ilgtspējīgu attīstību, kā atkārtoti apstiprināts tās stratēģijā “Tirdzniecība visiem”, kā arī cilvēktiesības un labu pārvaldību, izmantojot uz iniciatīvām balstītus līdzekļus, piemēram, VPS+ un preferenciālās piekļuves tirgum noteikumus valstīs, kuras ir apņēmušās īstenot galvenās starptautiskās konvencijas attiecīgajās jomās;

| E. | tā kā ES, īstenojot savu tirdzniecības politiku, var pozitīvi ietekmēt cilvēktiesību lielāku ievērošanu un ilgtspējīgu attīstību pasaulē; tā kā Komisijai jādarbojas, paturot šo mērķi prātā; tā kā tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumi ietekmē cilvēktiesības un ilgtspējīgu attīstību, tāpēc būtu jāizstrādā tā, lai atbalstītu sociālo un vidisko progresu, garantējot Eiropas standartu neaizskaramību, sargājot cilvēktiesības un nodrošinot atbilstību sociālajiem un vides noteikumiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES, īstenojot savu tirdzniecības politiku, var pozitīvi ietekmēt cilvēktiesību lielāku ievērošanu un ilgtspējīgu attīstību pasaulē; tā kā Komisijai jādarbojas, paturot šo mērķi prātā; tā kā tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumi ietekmē cilvēktiesības un ilgtspējīgu attīstību, tāpēc būtu jāizstrādā tā, lai atbalstītu sociālo un vidisko progresu, garantējot Eiropas standartu neaizskaramību, sargājot cilvēktiesības un nodrošinot atbilstību sociālajiem un vides noteikumiem;

| F. | tā kā tirdzniecība un ārvalstu investīcijas, ko veic starptautiskie uzņēmumi, veicina cilvēktiesību un sociālo tiesību, kā arī darba ņēmēju tiesību ievērošanu valstīs, kurās šie uzņēmumi darbojas; |
| --- | --- |

F.

tā kā tirdzniecība un ārvalstu investīcijas, ko veic starptautiskie uzņēmumi, veicina cilvēktiesību un sociālo tiesību, kā arī darba ņēmēju tiesību ievērošanu valstīs, kurās šie uzņēmumi darbojas;

| G. | tā kā Parlamenta ieguldījumu var novērtēt pēc tā sniegto ieteikumu efektīvas īstenošanas; tā kā, lai nodrošinātu tirdzniecības nolīgumos noteikto mērķu un saistību ievērošanu, jo īpaši cilvēktiesību aizsardzības jomā, ir jāveic regulāra nolīgumu īstenošanas uzraudzība; |
| --- | --- |

G.

tā kā Parlamenta ieguldījumu var novērtēt pēc tā sniegto ieteikumu efektīvas īstenošanas; tā kā, lai nodrošinātu tirdzniecības nolīgumos noteikto mērķu un saistību ievērošanu, jo īpaši cilvēktiesību aizsardzības jomā, ir jāveic regulāra nolīgumu īstenošanas uzraudzība;

| H. | tā kā saskaņā ar LESD 208. pantu ES un tās dalībvalstīm būtībā ir juridisks pienākums veidot politiku saskaņā ar attīstības mērķiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā saskaņā ar LESD 208. pantu ES un tās dalībvalstīm būtībā ir juridisks pienākums veidot politiku saskaņā ar attīstības mērķiem;

| I. | tā kā Komisijas priekšlikumā jaunai tirdzniecības un ieguldījumu stratēģijai — “Tirdzniecība visiem” — ir atzīta saikne starp tirdzniecību, cilvēktiesībām un sociālajiem un vides standartiem un ir pausts aicinājums padarīt šīs tiesības un standartus par neatņemamu sastāvdaļu Savienības ekonomiskajās un komerciālajās attiecībās; |
| --- | --- |

I.

tā kā Komisijas priekšlikumā jaunai tirdzniecības un ieguldījumu stratēģijai — “Tirdzniecība visiem” — ir atzīta saikne starp tirdzniecību, cilvēktiesībām un sociālajiem un vides standartiem un ir pausts aicinājums padarīt šīs tiesības un standartus par neatņemamu sastāvdaļu Savienības ekonomiskajās un komerciālajās attiecībās;

| J. | tā kā transnacionāliem globālajiem mazumtirgotājiem un uzņēmumiem ir atbildība attiecībā uz darba apstākļu uzlabošanu un atalgojuma palielināšanu ražošanas valstīs; |
| --- | --- |

J.

tā kā transnacionāliem globālajiem mazumtirgotājiem un uzņēmumiem ir atbildība attiecībā uz darba apstākļu uzlabošanu un atalgojuma palielināšanu ražošanas valstīs;

| K. | tā kā sieviešu tiesības ir neatņemama cilvēktiesību sastāvdaļa; tā kā dzimumu līdztiesība iekļaujas tirdzniecības nolīgumu ilgtspējīgas attīstības nodaļu tvērumā; tā kā strukturālas dzimumu nelīdztiesības dēļ tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu specifiskā ietekme sievietes un vīriešus skar atšķirīgi un tā kā ilgtspējīgos un iekļaujošos attīstības, izaugsmes un tirdzniecības nolīgumos ir jāiekļauj arī cilvēktiesības, tostarp dzimumaspektā; |
| --- | --- |

K.

tā kā sieviešu tiesības ir neatņemama cilvēktiesību sastāvdaļa; tā kā dzimumu līdztiesība iekļaujas tirdzniecības nolīgumu ilgtspējīgas attīstības nodaļu tvērumā; tā kā strukturālas dzimumu nelīdztiesības dēļ tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu specifiskā ietekme sievietes un vīriešus skar atšķirīgi un tā kā ilgtspējīgos un iekļaujošos attīstības, izaugsmes un tirdzniecības nolīgumos ir jāiekļauj arī cilvēktiesības, tostarp dzimumaspektā;

| L. | tā kā ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam atzīts, ka tirdzniecības politika būtiski ietekmē tās mērķu īstenošanu, jo ietver virkni politikas jomu, piemēram, izcelsmes noteikumus, pārtikas regulējumu, izejvielu tirgus un dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

L.

tā kā ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam atzīts, ka tirdzniecības politika būtiski ietekmē tās mērķu īstenošanu, jo ietver virkni politikas jomu, piemēram, izcelsmes noteikumus, pārtikas regulējumu, izejvielu tirgus un dzimumu līdztiesību;

| M. | tā kā VPS un VPS+ sistēmu potenciālu nodrošināt cilvēktiesību un darba tiesību konvenciju ratifikāciju un īstenošanu jaunattīstības valstīs var uzlabot, ja ekonomiskus stimulus sasaista ar cilvēktiesību un darba tiesību galveno konvenciju efektīvu pieņemšanu un īstenošanas pastāvīgu uzraudzību; |
| --- | --- |

M.

tā kā VPS un VPS+ sistēmu potenciālu nodrošināt cilvēktiesību un darba tiesību konvenciju ratifikāciju un īstenošanu jaunattīstības valstīs var uzlabot, ja ekonomiskus stimulus sasaista ar cilvēktiesību un darba tiesību galveno konvenciju efektīvu pieņemšanu un īstenošanas pastāvīgu uzraudzību;

| N. | tā kā Rana Plaza katastrofas dēļ ES sadarbībā ar Bangladešas valdību un SDO nāca klajā ar globālu paktu par darba tiesību un rūpnīcu drošības uzlabojumiem Bangladešā, kura mērķis ir uzlabot darba ņēmēju darba apstākļus, darba drošību un veselības aizsardzību; tā kā šo centienu rezultātā ir palielinājusies sabiedrības informētība un izstrādāti inovatīvi risinājumi ar TIA saistītiem jautājumiem, piemēram, Vienošanās par ugunsdrošību un ēku drošību Bangladešā; |
| --- | --- |

N.

tā kā Rana Plaza katastrofas dēļ ES sadarbībā ar Bangladešas valdību un SDO nāca klajā ar globālu paktu par darba tiesību un rūpnīcu drošības uzlabojumiem Bangladešā, kura mērķis ir uzlabot darba ņēmēju darba apstākļus, darba drošību un veselības aizsardzību; tā kā šo centienu rezultātā ir palielinājusies sabiedrības informētība un izstrādāti inovatīvi risinājumi ar TIA saistītiem jautājumiem, piemēram, Vienošanās par ugunsdrošību un ēku drošību Bangladešā;

| O. | tā kā līdztekus publiskajam sektoram ilgtspējīga attīstība jāveicina arī privātajam sektoram; tā kā uzņēmumiem ir jārīkojas sociāli un vidiski atbildīgā veidā; tā kā ES jaunās paaudzes tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumi ietver nodaļas par ilgtspējīgu attīstību, kas nolīguma pusēm prasa apņemties sargāt cilvēktiesības, ievērot sociālos un vides standartus un nodrošināt uzņēmumu sociālo atbildību; tā kā virknē ES tirdzniecības nolīgumu konstatējams atšķirīgs šādu nodaļu vēriens; tā kā Komisija ir mudinājusi rīkoties maksimāli vērienīgi; |
| --- | --- |

O.

tā kā līdztekus publiskajam sektoram ilgtspējīga attīstība jāveicina arī privātajam sektoram; tā kā uzņēmumiem ir jārīkojas sociāli un vidiski atbildīgā veidā; tā kā ES jaunās paaudzes tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumi ietver nodaļas par ilgtspējīgu attīstību, kas nolīguma pusēm prasa apņemties sargāt cilvēktiesības, ievērot sociālos un vides standartus un nodrošināt uzņēmumu sociālo atbildību; tā kā virknē ES tirdzniecības nolīgumu konstatējams atšķirīgs šādu nodaļu vēriens; tā kā Komisija ir mudinājusi rīkoties maksimāli vērienīgi;

| P. | tā kā Komisijas 2015. gada stratēģijā “Tirdzniecība visiem” noteikts, ka TIA ir viena no ES prioritātēm; tā kā, lai šī stratēģija varētu dot pienācīgu impulsu TIA programmai, Komisijas vēriens, kas vērtējams ļoti atzinīgi, ir jāīsteno apņēmīgās un konkrētās darbībās; |
| --- | --- |

P.

tā kā Komisijas 2015. gada stratēģijā “Tirdzniecība visiem” noteikts, ka TIA ir viena no ES prioritātēm; tā kā, lai šī stratēģija varētu dot pienācīgu impulsu TIA programmai, Komisijas vēriens, kas vērtējams ļoti atzinīgi, ir jāīsteno apņēmīgās un konkrētās darbībās;

| Q. | tā kā projekts “Iegūt ilgtermiņa vērtību uzņēmumiem un investoriem”, ko īsteno saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas atbildīgas ieguldīšanas principiem un ANO Globālo līgumu, pierāda, ka ekonomiskā atveseļošanās Eiropā un pasaulē ir saderīga ar sociālā taisnīguma, vides ilgtspējas un cilvēktiesību ievērošanas principiem un tie cits citu savstarpēji pastiprina; |
| --- | --- |

Q.

tā kā projekts “Iegūt ilgtermiņa vērtību uzņēmumiem un investoriem”, ko īsteno saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas atbildīgas ieguldīšanas principiem un ANO Globālo līgumu, pierāda, ka ekonomiskā atveseļošanās Eiropā un pasaulē ir saderīga ar sociālā taisnīguma, vides ilgtspējas un cilvēktiesību ievērošanas principiem un tie cits citu savstarpēji pastiprina;

| R. | tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 207. pantā noteikts, ka ES kopējo tirdzniecības politiku īsteno, ievērojot Savienības ārējās darbības principus un mērķus; |
| --- | --- |

R.

tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 207. pantā noteikts, ka ES kopējo tirdzniecības politiku īsteno, ievērojot Savienības ārējās darbības principus un mērķus;

| S. | tā kā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. pantā no jauna apstiprināts, ka ES ārējās darbības orientējošie principi ir demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesību un pamatbrīvību universālums un nedalāmība, cilvēka cieņas neaizskaramība, vienlīdzības un solidaritātes princips, kā arī ANO Statūtu un starptautisko tiesību ievērošana; |
| --- | --- |

S.

tā kā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. pantā no jauna apstiprināts, ka ES ārējās darbības orientējošie principi ir demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesību un pamatbrīvību universālums un nedalāmība, cilvēka cieņas neaizskaramība, vienlīdzības un solidaritātes princips, kā arī ANO Statūtu un starptautisko tiesību ievērošana;

| T. | tā kā tirdzniecības un cilvēktiesību standartu saikne ar sociālajiem un vides standartiem ir kļuvusi par neatņemamu ES ekonomisko un komerciālo attiecību daļu; tā kā ES politikai attiecībā uz cilvēktiesībām un demokrātiju trešās valstīs arī turpmāk vajadzētu būt integrētai citos ES politikas virzienos, kuriem piemīt ārējā dimensija, tostarp tirdzniecības politikā; tā kā ES būtu jāizmanto tirdzniecības politika, lai palīdzētu izveido augstus globālos standartus cilvēktiesību un sociālo tiesību, patērētāju aizsardzības un vides jomā; |
| --- | --- |

T.

tā kā tirdzniecības un cilvēktiesību standartu saikne ar sociālajiem un vides standartiem ir kļuvusi par neatņemamu ES ekonomisko un komerciālo attiecību daļu; tā kā ES politikai attiecībā uz cilvēktiesībām un demokrātiju trešās valstīs arī turpmāk vajadzētu būt integrētai citos ES politikas virzienos, kuriem piemīt ārējā dimensija, tostarp tirdzniecības politikā; tā kā ES būtu jāizmanto tirdzniecības politika, lai palīdzētu izveido augstus globālos standartus cilvēktiesību un sociālo tiesību, patērētāju aizsardzības un vides jomā;

| U. | tā kā tirdzniecības politika un vērienīgi tirdzniecības nolīgumi veicina un stiprina uz globāliem noteikumiem balstīto tirdzniecības sistēmu, tā kā pirms tirdzniecības sarunu noslēgšanas ir nopietni un pārredzami jāizskata arī cilvēktiesību jautājumi; tā kā ANO Vadošo principu uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, kā arī citu relevantu instrumentu, tostarp to, kuri sekmē uzņēmumu sociālo atbildību, mērķis ir atbalstīt cilvēktiesību noteikumus saistībā ar tirdzniecības politiku; |
| --- | --- |

U.

tā kā tirdzniecības politika un vērienīgi tirdzniecības nolīgumi veicina un stiprina uz globāliem noteikumiem balstīto tirdzniecības sistēmu, tā kā pirms tirdzniecības sarunu noslēgšanas ir nopietni un pārredzami jāizskata arī cilvēktiesību jautājumi; tā kā ANO Vadošo principu uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, kā arī citu relevantu instrumentu, tostarp to, kuri sekmē uzņēmumu sociālo atbildību, mērķis ir atbalstīt cilvēktiesību noteikumus saistībā ar tirdzniecības politiku;

| V. | tā kā 2014. gada 26. jūnijā ANO Cilvēktiesību padome pieņēma rezolūciju par starpvaldību darba grupas izveidi, kuras uzdevums būs sākt procesu starptautiska juridiski saistoša instrumenta ieviešanai nolūkā atbilstīgi starptautiskajām tiesībām regulēt transnacionālās korporācijas un citas uzņēmējsabiedrības; |
| --- | --- |

V.

tā kā 2014. gada 26. jūnijā ANO Cilvēktiesību padome pieņēma rezolūciju par starpvaldību darba grupas izveidi, kuras uzdevums būs sākt procesu starptautiska juridiski saistoša instrumenta ieviešanai nolūkā atbilstīgi starptautiskajām tiesībām regulēt transnacionālās korporācijas un citas uzņēmējsabiedrības;

| W. | tā kā tirdzniecība un cilvēktiesības var stiprināt viena otru un tā kā uzņēmēji — kam pašiem ir pienākums ievērot cilvēktiesības — var būtiski palīdzēt radīt pozitīvus stimulus attiecībā uz cilvēktiesību, demokrātijas, vides standartu un uzņēmumu atbildības sekmēšanu; tā kā ES ir bijusi vadošā loma vairāku tādu globālās atbildības iniciatīvu sarunās un īstenošanā, kas iet roku rokā ar starptautisko standartu, tostarp sociālā taisnīguma, vides ilgtspējas un cilvēktiesību ievērošanas, popularizēšanu un ievērošanu; tā kā ir atzīts, ka Eiropas uzņēmumi, kas darbojas globāli un ar savu nediskriminējošo uzņēmumu kultūru ir paraugs citiem, ilgtermiņā pozitīvi ietekmē cilvēktiesības; tā kā tirdzniecības attiecību stiprināšana, kuras pamatā ir cilvēktiesību aizsardzība un izpilde, stiprina savstarpējo sapratni un tādas kopējās vērtības kā tiesiskums, laba pārvaldība un cilvēktiesību ievērošana, |
| --- | --- |

W.

tā kā tirdzniecība un cilvēktiesības var stiprināt viena otru un tā kā uzņēmēji — kam pašiem ir pienākums ievērot cilvēktiesības — var būtiski palīdzēt radīt pozitīvus stimulus attiecībā uz cilvēktiesību, demokrātijas, vides standartu un uzņēmumu atbildības sekmēšanu; tā kā ES ir bijusi vadošā loma vairāku tādu globālās atbildības iniciatīvu sarunās un īstenošanā, kas iet roku rokā ar starptautisko standartu, tostarp sociālā taisnīguma, vides ilgtspējas un cilvēktiesību ievērošanas, popularizēšanu un ievērošanu; tā kā ir atzīts, ka Eiropas uzņēmumi, kas darbojas globāli un ar savu nediskriminējošo uzņēmumu kultūru ir paraugs citiem, ilgtermiņā pozitīvi ietekmē cilvēktiesības; tā kā tirdzniecības attiecību stiprināšana, kuras pamatā ir cilvēktiesību aizsardzība un izpilde, stiprina savstarpējo sapratni un tādas kopējās vērtības kā tiesiskums, laba pārvaldība un cilvēktiesību ievērošana,

Vispārīgie principi

| 1. | aicina Komisiju un dalībvalstis visās savas politikas jomās, tostarp tirdzniecības politikā, iestrādāt dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas pieeju un cita starpā garantēt Konvencijas par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) efektīvu ievērošanu; aicina Komisiju ES tirdzniecības stratēģijas ietekmes novērtējumā ņemt vērā ar dzimumu līdztiesību saistītos aspektus attiecībā uz sieviešu tiesībām un aicina Komisiju sistemātiski novērtēt esošos tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumus, lai apzinātu to ietekmi uz dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

1.

aicina Komisiju un dalībvalstis visās savas politikas jomās, tostarp tirdzniecības politikā, iestrādāt dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas pieeju un cita starpā garantēt Konvencijas par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) efektīvu ievērošanu; aicina Komisiju ES tirdzniecības stratēģijas ietekmes novērtējumā ņemt vērā ar dzimumu līdztiesību saistītos aspektus attiecībā uz sieviešu tiesībām un aicina Komisiju sistemātiski novērtēt esošos tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumus, lai apzinātu to ietekmi uz dzimumu līdztiesību;

| 2. | aicina Komisiju nodrošināt labāku saskaņotību attiecībā uz attīstību, nodrošināt efektīvu politikas novērtēšanu un attīstības palīdzības un tirdzniecības politikas saskaņotību un tiekties panākt, ka visas ieinteresētās personas ievēro starptautiskos standartus cilvēktiesību, dzimumu līdztiesības, darba tiesību un vides jomā; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju nodrošināt labāku saskaņotību attiecībā uz attīstību, nodrošināt efektīvu politikas novērtēšanu un attīstības palīdzības un tirdzniecības politikas saskaņotību un tiekties panākt, ka visas ieinteresētās personas ievēro starptautiskos standartus cilvēktiesību, dzimumu līdztiesības, darba tiesību un vides jomā;

| 3. | aicina ES aktīvi piedalīties Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam, ko Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja pieņēma savā 70. sesijā, 17 ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanā; |
| --- | --- |

3.

aicina ES aktīvi piedalīties Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam, ko Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja pieņēma savā 70. sesijā, 17 ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanā;

| 4. | aicina ES un dalībvalstis sekmēt tādu saistošu pasākumu ieviešanu, kas nodrošinātu, ka uzņēmumi maksā nodokļus vietā, kur tie veic saimniecisko darbību un rada vērtību, iestāties par to, ka privātajam sektoram obligāti jāsniedz pārskats par katru valsti atsevišķi atbilstoši ESAO ieteikumiem, un sekmēt labu pārvaldību, it īpaši nodokļu un efektīvas nodokļu iekasēšanas jomā; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka šim jautājumam tiek piešķirta prioritāte politikas dialogu darba kārtībā (politiskā līmenī attiecībā uz attīstību un tirdzniecību), un atbalstīt pilsoniskās sabiedrības lomu nodokļu pārvaldības sabiedriskajā kontrolē un krāpšanas nodokļu jomā uzraudzībā; uzskata, ka uzņēmumu nodokļu politika būtu jāuzskata par daļu no uzņēmumu sociālās atbildības un ka tāpēc sociāli atbildīga rīcība nav savienojama ar stratēģijām, kuru mērķis ir izvairīšanās no nodokļu maksāšanas vai nodokļu oāžu izmantošana; |
| --- | --- |

4.

aicina ES un dalībvalstis sekmēt tādu saistošu pasākumu ieviešanu, kas nodrošinātu, ka uzņēmumi maksā nodokļus vietā, kur tie veic saimniecisko darbību un rada vērtību, iestāties par to, ka privātajam sektoram obligāti jāsniedz pārskats par katru valsti atsevišķi atbilstoši ESAO ieteikumiem, un sekmēt labu pārvaldību, it īpaši nodokļu un efektīvas nodokļu iekasēšanas jomā; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka šim jautājumam tiek piešķirta prioritāte politikas dialogu darba kārtībā (politiskā līmenī attiecībā uz attīstību un tirdzniecību), un atbalstīt pilsoniskās sabiedrības lomu nodokļu pārvaldības sabiedriskajā kontrolē un krāpšanas nodokļu jomā uzraudzībā; uzskata, ka uzņēmumu nodokļu politika būtu jāuzskata par daļu no uzņēmumu sociālās atbildības un ka tāpēc sociāli atbildīga rīcība nav savienojama ar stratēģijām, kuru mērķis ir izvairīšanās no nodokļu maksāšanas vai nodokļu oāžu izmantošana;

| 5. | atzīst, ka piekļuve tādiem sabiedriskajiem labumiem kā ūdens, veselības aprūpe un izglītība ir svarīgs rādītājs attiecībā uz valsts spēju nodrošināt cilvēktiesību un sociālo tiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

5.

atzīst, ka piekļuve tādiem sabiedriskajiem labumiem kā ūdens, veselības aprūpe un izglītība ir svarīgs rādītājs attiecībā uz valsts spēju nodrošināt cilvēktiesību un sociālo tiesību ievērošanu;

| 6. | uzsver, ka ES ilgstošās rūpes par sociālajiem un vides jautājumiem tās tirdzniecības diplomātijas kontekstā jau pašreiz ir soli priekšā citiem lielākajiem pasaules tirdzniecības dalībniekiem; uzsver, ka mūsu tirdzniecības partneru saistības cilvēktiesību jomā nodrošina stipru pamatu pastāvīgam dialogam, sadarbības procesiem un pakāpeniskiem uzlabojumiem ilgtermiņā; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka ES ilgstošās rūpes par sociālajiem un vides jautājumiem tās tirdzniecības diplomātijas kontekstā jau pašreiz ir soli priekšā citiem lielākajiem pasaules tirdzniecības dalībniekiem; uzsver, ka mūsu tirdzniecības partneru saistības cilvēktiesību jomā nodrošina stipru pamatu pastāvīgam dialogam, sadarbības procesiem un pakāpeniskiem uzlabojumiem ilgtermiņā;

| 7. | uzsver tirdzniecības un ārvalstu investīciju nozīmi, jo tie ir svarīgi instrumenti ekonomikas izaugsmes, ilgtspējīgas attīstības, labas pārvaldības un cilvēktiesību aizsardzības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

7.

uzsver tirdzniecības un ārvalstu investīciju nozīmi, jo tie ir svarīgi instrumenti ekonomikas izaugsmes, ilgtspējīgas attīstības, labas pārvaldības un cilvēktiesību aizsardzības nodrošināšanai;

| 8. | atgādina, ka tirdzniecība un ārvalstu tiešās investīcijas veicina nabadzīgo valstu labklājību; atgādina, ka pastāv nebūt ne maznozīmīga saikne starp lielāku labklājību, labāku cilvēktiesību, sociālo tiesību un darba ņēmēju tiesību aizsardzību un spēcīgu vides aizsardzību; |
| --- | --- |

8.

atgādina, ka tirdzniecība un ārvalstu tiešās investīcijas veicina nabadzīgo valstu labklājību; atgādina, ka pastāv nebūt ne maznozīmīga saikne starp lielāku labklājību, labāku cilvēktiesību, sociālo tiesību un darba ņēmēju tiesību aizsardzību un spēcīgu vides aizsardzību;

| 9. | atgādina, ka ES ir apņēmusies attiecībās ar trešām valstīm saskaņoti sekmēt un ievērot cilvēktiesības un demokrātiju visos savos politikas virzienos, tostarp tirdzniecības politikā, un visos attiecīgajos ES ārējās finansēšanas instrumentos; |
| --- | --- |

9.

atgādina, ka ES ir apņēmusies attiecībās ar trešām valstīm saskaņoti sekmēt un ievērot cilvēktiesības un demokrātiju visos savos politikas virzienos, tostarp tirdzniecības politikā, un visos attiecīgajos ES ārējās finansēšanas instrumentos;

| 10. | tādēļ iesaka ES tirdzniecības stratēģiju izmantot par instrumentu, ar ko veicināt demokrātiskās vērtības trešās valstīs; tādēļ atzinīgi vērtē tirdzniecības nolīgumu un tirdzniecības preferenču programmu stiprināšanu, jo tās veicina cilvēktiesības, izskauž piespiedu un bērnu darbu un nodrošina pārtikas nodrošinājumu un tiesības uz veselības aprūpi, ilgtspējīgu attīstību un augstus drošības un vides standartus, kā arī ekonomiskās iespējas visiem; |
| --- | --- |

10.

tādēļ iesaka ES tirdzniecības stratēģiju izmantot par instrumentu, ar ko veicināt demokrātiskās vērtības trešās valstīs; tādēļ atzinīgi vērtē tirdzniecības nolīgumu un tirdzniecības preferenču programmu stiprināšanu, jo tās veicina cilvēktiesības, izskauž piespiedu un bērnu darbu un nodrošina pārtikas nodrošinājumu un tiesības uz veselības aprūpi, ilgtspējīgu attīstību un augstus drošības un vides standartus, kā arī ekonomiskās iespējas visiem;

Cilvēktiesības, vides un sociālie standarti daudzpusējā līmenī

| 11. | uzsver, cik svarīgi ir ES attīstīt daudzpusēju sadarbību, un tāpēc atkārtoti aicina Komisiju uzņemties vadošo lomu PTO pārvaldības reformēšanā, lai īpaši sasniegtu šādus mērķus:






  a) | nostiprināt efektīvu sadarbību un regulāru dialogu starp PTO un attiecīgajām ANO aģentūrām, it sevišķi augsto cilvēktiesību komisāru, ANO Tirdzniecības un attīstības konferenci un Starptautisko Darba organizāciju, jo īpaši — piešķirot SDO oficiālu novērotājas statusu PTO un iesaistot SDO ar starptautisko darba tiesību un darba tiesību konvenciju pārkāpumiem saistīto tirdzniecības strīdu izšķiršanā; uzskata, ka SDO arī turpmāk būtu jāiesaista divpusējos, daudzpusējos un vairākpusējos tirdzniecības nolīgumos; |
| --- | --- | --- |

11.

uzsver, cik svarīgi ir ES attīstīt daudzpusēju sadarbību, un tāpēc atkārtoti aicina Komisiju uzņemties vadošo lomu PTO pārvaldības reformēšanā, lai īpaši sasniegtu šādus mērķus:

a)

nostiprināt efektīvu sadarbību un regulāru dialogu starp PTO un attiecīgajām ANO aģentūrām, it sevišķi augsto cilvēktiesību komisāru, ANO Tirdzniecības un attīstības konferenci un Starptautisko Darba organizāciju, jo īpaši — piešķirot SDO oficiālu novērotājas statusu PTO un iesaistot SDO ar starptautisko darba tiesību un darba tiesību konvenciju pārkāpumiem saistīto tirdzniecības strīdu izšķiršanā; uzskata, ka SDO arī turpmāk būtu jāiesaista divpusējos, daudzpusējos un vairākpusējos tirdzniecības nolīgumos;

| b) | reformēt PTO tirdzniecības politikas pārskatīšanas mehānismus, lai iekļautu sociālās, vides un cilvēktiesību dimensijas, kuru pamatā būtu SDO, ANO cilvēktiesību un starptautisko vides nolīgumu (MEA) vadlīnijas, un veicinātu ilgtspējīgu attīstību, it īpaši — PTO ietvaros izveidojot tirdzniecības un pienācīgas kvalitātes darba komiteju līdzās pašreizējai Tirdzniecības un vides komitejai, kā prasīts Parlamenta 2010. gada ieteikumos; |
| --- | --- |

b)

reformēt PTO tirdzniecības politikas pārskatīšanas mehānismus, lai iekļautu sociālās, vides un cilvēktiesību dimensijas, kuru pamatā būtu SDO, ANO cilvēktiesību un starptautisko vides nolīgumu (MEA) vadlīnijas, un veicinātu ilgtspējīgu attīstību, it īpaši — PTO ietvaros izveidojot tirdzniecības un pienācīgas kvalitātes darba komiteju līdzās pašreizējai Tirdzniecības un vides komitejai, kā prasīts Parlamenta 2010. gada ieteikumos;

| c) | novērtēt, kādā mērā PTO Tirdzniecības un vides komiteja ir izpildījusi savu uzdevumu, kas noteikts 1994. gada 15. aprīlī Marakešā pieņemtajā PTO Ministru lēmumā par tirdzniecību un vidi, un tā secinājumus par to, kas vēl būtu darāms, īpaši sakarā ar globālo dialogu par klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām un PTO, kā Parlaments sākotnēji prasījis; |
| --- | --- |

c)

novērtēt, kādā mērā PTO Tirdzniecības un vides komiteja ir izpildījusi savu uzdevumu, kas noteikts 1994. gada 15. aprīlī Marakešā pieņemtajā PTO Ministru lēmumā par tirdzniecību un vidi, un tā secinājumus par to, kas vēl būtu darāms, īpaši sakarā ar globālo dialogu par klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām un PTO, kā Parlaments sākotnēji prasījis;

| d) | konstruktīvi iesaistīties ANO darba grupā līgumu procesam uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jautājumos, ņemot vērā Augstā cilvēktiesību komisāra biroja īstenoto pētījumu par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem, ko izdara uzņēmumi, izmantojot tiesiskās aizsardzības līdzekļus; |
| --- | --- |

d)

konstruktīvi iesaistīties ANO darba grupā līgumu procesam uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jautājumos, ņemot vērā Augstā cilvēktiesību komisāra biroja īstenoto pētījumu par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem, ko izdara uzņēmumi, izmantojot tiesiskās aizsardzības līdzekļus;

| 12. | aicina Komisiju aktīvi veicināt turpmākas PTO reformas, lai noteiktu daudzpusējus noteikumus atbildīgai globālo piegādes ķēžu ilgtspējīgai pārvaldībai, īpaši ietverot:






  a) | efektīvas un īstenojamas piegādes ķēžu pienācīgas pārbaudes un pārredzamības prasības, kas balstītas uz ANO Vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām; |
| --- | --- | --- |

12.

aicina Komisiju aktīvi veicināt turpmākas PTO reformas, lai noteiktu daudzpusējus noteikumus atbildīgai globālo piegādes ķēžu ilgtspējīgai pārvaldībai, īpaši ietverot:

a)

efektīvas un īstenojamas piegādes ķēžu pienācīgas pārbaudes un pārredzamības prasības, kas balstītas uz ANO Vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām;

| b) | veselības un drošības standartus, īpaši atzīstot darba ņēmēju tiesības veidot drošības komitejas; |
| --- | --- |

b)

veselības un drošības standartus, īpaši atzīstot darba ņēmēju tiesības veidot drošības komitejas;

| c) | sociālās aizsardzības minimumu; |
| --- | --- |

c)

sociālās aizsardzības minimumu;

| d) | SDO darba pamatstandartu ievērošanu; |
| --- | --- |

d)

SDO darba pamatstandartu ievērošanu;

| 13. | atkārtoti pieprasa nodrošināt, ka pasākumi, kurus puse pieņēmusi Parīzes nolīguma ietvaros vai kuri ir saistīti ar kādu no UNFCCC 3. un 4. pantā minētajiem principiem vai saistībām, tiek aizsargāti arī ar juridiski pamatotāku tirdzniecības nolīgumu regulēšanas tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

13.

atkārtoti pieprasa nodrošināt, ka pasākumi, kurus puse pieņēmusi Parīzes nolīguma ietvaros vai kuri ir saistīti ar kādu no UNFCCC 3. un 4. pantā minētajiem principiem vai saistībām, tiek aizsargāti arī ar juridiski pamatotāku tirdzniecības nolīgumu regulēšanas tiesību aizsardzību;

| 14. | mudina Komisiju paātrināt progresu ceļā uz tādu shēmu izveidi, kas tirdzniecības nolīgumos diferencētu produktus atbilstoši to apstrādes un ražošanas metodēm (ARM) un ilgtspējas kritērijam; |
| --- | --- |

14.

mudina Komisiju paātrināt progresu ceļā uz tādu shēmu izveidi, kas tirdzniecības nolīgumos diferencētu produktus atbilstoši to apstrādes un ražošanas metodēm (ARM) un ilgtspējas kritērijam;

| 15. | aicina dalībvalstis pastiprināt savus centienus pildīt apņemšanos pakāpeniski izbeigt fosilā kurināmā subsidēšanu, ievērojot G20 apņemšanos; |
| --- | --- |

15.

aicina dalībvalstis pastiprināt savus centienus pildīt apņemšanos pakāpeniski izbeigt fosilā kurināmā subsidēšanu, ievērojot G20 apņemšanos;

| 16. | uzskata, ka tirdzniecības politika varētu vairāk veicināt enerģētikas pārkārtošanu un ka ES tirdzniecības instrumentiem būtu jāveicina atjaunojamo energoresursu attīstība un izstrāde, kā arī videi draudzīgu preču un tehnoloģiju izstrāde Eiropā; atzīst Komisijas centienus vest sarunas par vairākpusēju nolīgumu par videi draudzīgām precēm (Vides preču nolīgums, VPN) un prasa šīs sarunas noslēgt ar vērienīgu un līdzsvarotu nolīgumu; aicina Komisiju VPN sarunu kontekstā izstrādāt kvantitatīvus vai kvalitatīvus videi draudzīgu preču identifikācijas kritērijus un VPN sarunās sekmēt uzticamu un pārredzamu metožu izmantošanu; turklāt aicina Komisiju pienācīgi ņemt vērā faktorus, kuri ietekmē videi draudzīgu preču tirdzniecību, piemēram, antidempinga politiku atjaunojamo energoresursu nozarē, intelektuālā īpašuma tiesību noteikumus, stingras finansēšanas programmas, kā arī valstu vides politiku, kas rada pieprasījumu pēc šādām precēm; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka tirdzniecības politika varētu vairāk veicināt enerģētikas pārkārtošanu un ka ES tirdzniecības instrumentiem būtu jāveicina atjaunojamo energoresursu attīstība un izstrāde, kā arī videi draudzīgu preču un tehnoloģiju izstrāde Eiropā; atzīst Komisijas centienus vest sarunas par vairākpusēju nolīgumu par videi draudzīgām precēm (Vides preču nolīgums, VPN) un prasa šīs sarunas noslēgt ar vērienīgu un līdzsvarotu nolīgumu; aicina Komisiju VPN sarunu kontekstā izstrādāt kvantitatīvus vai kvalitatīvus videi draudzīgu preču identifikācijas kritērijus un VPN sarunās sekmēt uzticamu un pārredzamu metožu izmantošanu; turklāt aicina Komisiju pienācīgi ņemt vērā faktorus, kuri ietekmē videi draudzīgu preču tirdzniecību, piemēram, antidempinga politiku atjaunojamo energoresursu nozarē, intelektuālā īpašuma tiesību noteikumus, stingras finansēšanas programmas, kā arī valstu vides politiku, kas rada pieprasījumu pēc šādām precēm;

Cilvēktiesības, vides un sociālie standarti divpusējā līmenī

| 17. | atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu visiem tirdzniecības nolīgumiem veikt ex ante un ex post ietekmes uz ilgtspēju novērtējumus (IIN) saskaņā ar pamatnostādnēm par ietekmes uz cilvēktiesībām novērtējumu analīzi attiecībā uz politikas iniciatīvām, kas saistītas ar tirdzniecību; šajā sakarā aicina Komisiju:






  a) | izmantot minētās vadlīnijas, izstrādājot IIN visām pašreizējām un turpmākajām sarunām; |
| --- | --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu visiem tirdzniecības nolīgumiem veikt ex ante un ex post ietekmes uz ilgtspēju novērtējumus (IIN) saskaņā ar pamatnostādnēm par ietekmes uz cilvēktiesībām novērtējumu analīzi attiecībā uz politikas iniciatīvām, kas saistītas ar tirdzniecību; šajā sakarā aicina Komisiju:

a)

izmantot minētās vadlīnijas, izstrādājot IIN visām pašreizējām un turpmākajām sarunām;

| b) | šajos IIN atspoguļot arī vadošos principus, ko izstrādājis ANO īpašais referents par tiesībām uz pārtiku; |
| --- | --- |

b)

šajos IIN atspoguļot arī vadošos principus, ko izstrādājis ANO īpašais referents par tiesībām uz pārtiku;

| c) | ņemt vērā tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu ietekmi uz īpaši neaizsargātiem cilvēkiem, piemēram, tiem, kas pieder pie minoritātēm vai dzīvo ģeogrāfiski izolētā vietā, nabadzībā vai sociālā atstumtībā; šajā sakarā vērš uzmanību uz Komisijas apņemšanos novērtēt brīvās tirdzniecības nolīgumu ietekmi uz ES tālākajiem reģioniem; |
| --- | --- |

c)

ņemt vērā tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu ietekmi uz īpaši neaizsargātiem cilvēkiem, piemēram, tiem, kas pieder pie minoritātēm vai dzīvo ģeogrāfiski izolētā vietā, nabadzībā vai sociālā atstumtībā; šajā sakarā vērš uzmanību uz Komisijas apņemšanos novērtēt brīvās tirdzniecības nolīgumu ietekmi uz ES tālākajiem reģioniem;

| d) | nodrošināt pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru pienācīgu iesaisti IIN izstrādē un visos šā procesa posmos iesaistīt arī Parlamentu; |
| --- | --- |

d)

nodrošināt pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru pienācīgu iesaisti IIN izstrādē un visos šā procesa posmos iesaistīt arī Parlamentu;

| e) | šādu novērtējumu konstatējumus pilnībā ņemt vērā sarunās; |
| --- | --- |

e)

šādu novērtējumu konstatējumus pilnībā ņemt vērā sarunās;

| f) | nodrošināt savlaicīgu IIN publicēšanu, lai tos varētu izmantot sarunu pozīciju izstrādē, pirms tās ir formulētas, informētu sabiedrību un ievēlētiem pārstāvjiem dotu iespēju pienācīgi novērtēt ikkatru ierosināto nolīgumu; |
| --- | --- |

f)

nodrošināt savlaicīgu IIN publicēšanu, lai tos varētu izmantot sarunu pozīciju izstrādē, pirms tās ir formulētas, informētu sabiedrību un ievēlētiem pārstāvjiem dotu iespēju pienācīgi novērtēt ikkatru ierosināto nolīgumu;

| 18. | atzīst Eiropas ombudes secinājumus par Komisijas lēmumu noslēgt nolīgumu ar Vjetnamu pirms ietekmes uz cilvēktiesībām novērtējuma pabeigšanas un mudina Komisiju pēc iespējas agrāk veikt šo novērtējumu, izmantojot jauno metodiku, lai Parlaments varētu pieņemt informētu lēmumu; |
| --- | --- |

18.

atzīst Eiropas ombudes secinājumus par Komisijas lēmumu noslēgt nolīgumu ar Vjetnamu pirms ietekmes uz cilvēktiesībām novērtējuma pabeigšanas un mudina Komisiju pēc iespējas agrāk veikt šo novērtējumu, izmantojot jauno metodiku, lai Parlaments varētu pieņemt informētu lēmumu;

| 19. | vēlreiz pauž atbalstu cilvēktiesību nosacījumu iestrādāšanai tirdzniecības nolīgumos un atgādina, cik svarīgi ir ievērot un īstenot cilvēktiesību klauzulas; atzinīgi vērtē Komisijas un Padomes centienus iekļaut šādas juridiski saistošas cilvēktiesību klauzulas visos tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos saskaņā ar kopējo pieeju un pieprasa publicēt Padomes kopējo pieeju; norāda, ka cilvēktiesību klauzulas nav iekļautas visos ES nolīgumos, un pieprasa pašreizējās tirdzniecības sarunās ar citiem ES partneriem, īpaši sarunās par TTIP, nodrošināt juridiski saistošas cilvēktiesību klauzulas iekļaušanu; |
| --- | --- |

19.

vēlreiz pauž atbalstu cilvēktiesību nosacījumu iestrādāšanai tirdzniecības nolīgumos un atgādina, cik svarīgi ir ievērot un īstenot cilvēktiesību klauzulas; atzinīgi vērtē Komisijas un Padomes centienus iekļaut šādas juridiski saistošas cilvēktiesību klauzulas visos tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos saskaņā ar kopējo pieeju un pieprasa publicēt Padomes kopējo pieeju; norāda, ka cilvēktiesību klauzulas nav iekļautas visos ES nolīgumos, un pieprasa pašreizējās tirdzniecības sarunās ar citiem ES partneriem, īpaši sarunās par TTIP, nodrošināt juridiski saistošas cilvēktiesību klauzulas iekļaušanu;

| 20. | taču uzskata, ka pašreizējās klauzulas cilvēktiesību pienākumu un saistību izpildi ietekmējušas ierobežoti; tāpēc aicina Komisiju un Padomi izdarīt šādas izmaiņas:






  a) | iekļaut tirdzniecības aizsardzības nosacījumus, lai katra nolīguma puse spētu pildīt savas cilvēktiesību saistības jomās, kurās tā ir primāri atbildīga, attiecībā uz pierādītiem cilvēktiesību klauzulu noteikumu pārkāpumiem; |
| --- | --- | --- |

20.

taču uzskata, ka pašreizējās klauzulas cilvēktiesību pienākumu un saistību izpildi ietekmējušas ierobežoti; tāpēc aicina Komisiju un Padomi izdarīt šādas izmaiņas:

a)

iekļaut tirdzniecības aizsardzības nosacījumus, lai katra nolīguma puse spētu pildīt savas cilvēktiesību saistības jomās, kurās tā ir primāri atbildīga, attiecībā uz pierādītiem cilvēktiesību klauzulu noteikumu pārkāpumiem;

| b) | regulāri padziļināti uzraudzīt tirdzniecības un asociācijas nolīgumu cilvēktiesību klauzulu īstenošanu, it īpaši — publicējot regulārus Komisijas un EĀDD kopīgos paziņojumus Parlamentam par cilvēktiesību ievērošanu partnervalstīs un izveidojot starpiestāžu komiteju; |
| --- | --- |

b)

regulāri padziļināti uzraudzīt tirdzniecības un asociācijas nolīgumu cilvēktiesību klauzulu īstenošanu, it īpaši — publicējot regulārus Komisijas un EĀDD kopīgos paziņojumus Parlamentam par cilvēktiesību ievērošanu partnervalstīs un izveidojot starpiestāžu komiteju;

| c) | apsvērt visos ES tirdzniecības nolīgumos paredzēt cilvēktiesību komiteju, lai varētu nopietni un sistemātiski sekot līdzi ar nolīgumiem saistītiem cilvēktiesību jautājumiem; šajā sakarā atgādina, ka sarunās ir svarīgi iesaistīt sabiedrību, lai nodrošinātu pārredzamību; |
| --- | --- |

c)

apsvērt visos ES tirdzniecības nolīgumos paredzēt cilvēktiesību komiteju, lai varētu nopietni un sistemātiski sekot līdzi ar nolīgumiem saistītiem cilvēktiesību jautājumiem; šajā sakarā atgādina, ka sarunās ir svarīgi iesaistīt sabiedrību, lai nodrošinātu pārredzamību;

| d) | nodrošināt, ka ES ir vietēja tiesiskās aizsardzības līdzekļu sistēma, kas pieņemtu sūdzības par tirdzniecības nolīgumu un cilvēktiesību klauzulu neievērošanu; |
| --- | --- |

d)

nodrošināt, ka ES ir vietēja tiesiskās aizsardzības līdzekļu sistēma, kas pieņemtu sūdzības par tirdzniecības nolīgumu un cilvēktiesību klauzulu neievērošanu;

| 21. | atgādina par savu 2010. gada ieteikumos pausto prasību visos ES tirdzniecības nolīgumos — gan divpusējos, gan vairākpusējos — iekļaut visaptverošas, izpildāmas un vērienīgas tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības (TIA) nodaļas; uzsver, ka dažādu ES tirdzniecības nolīgumu TIA nodaļas ir pretrunīgas; tāpēc aicina Komisiju nodrošināt augstāko konsekvences līmeni visās tirdzniecības sarunās un ieviest TIA nodaļas, kurās:






  a) | katra puse paustu apņemšanos ratificēt un efektīvi īstenot astoņas galvenās un četras prioritārās SDO konvencijas, kā arī starptautiskos daudzpusējos vides nolīgumus; |
| --- | --- | --- |

21.

atgādina par savu 2010. gada ieteikumos pausto prasību visos ES tirdzniecības nolīgumos — gan divpusējos, gan vairākpusējos — iekļaut visaptverošas, izpildāmas un vērienīgas tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības (TIA) nodaļas; uzsver, ka dažādu ES tirdzniecības nolīgumu TIA nodaļas ir pretrunīgas; tāpēc aicina Komisiju nodrošināt augstāko konsekvences līmeni visās tirdzniecības sarunās un ieviest TIA nodaļas, kurās:

a)

katra puse paustu apņemšanos ratificēt un efektīvi īstenot astoņas galvenās un četras prioritārās SDO konvencijas, kā arī starptautiskos daudzpusējos vides nolīgumus;

| b) | uz cilvēktiesību klauzulām un TIA nodaļām attiektos vispārējais strīdu izšķiršanas mehānisms ar vienādiem noteikumiem visām nolīguma pusēm, kā prasīts 2010. gada ieteikumos, lai nodrošinātu cilvēktiesību un sociālo un vides standartu ievērošanu; |
| --- | --- |

b)

uz cilvēktiesību klauzulām un TIA nodaļām attiektos vispārējais strīdu izšķiršanas mehānisms ar vienādiem noteikumiem visām nolīguma pusēm, kā prasīts 2010. gada ieteikumos, lai nodrošinātu cilvēktiesību un sociālo un vides standartu ievērošanu;

| c) | sociālajiem partneriem un pilsoniskajai sabiedrībai būtu paredzēta iespēja iesniegt apelāciju un pieprasīt atlīdzību, izmantojot sūdzību procedūru; |
| --- | --- |

c)

sociālajiem partneriem un pilsoniskajai sabiedrībai būtu paredzēta iespēja iesniegt apelāciju un pieprasīt atlīdzību, izmantojot sūdzību procedūru;

| d) | būtu paredzēti efektīvi atturoši pasākumi — tostarp monetāri līdzekļi — attiecībā uz smagiem, pierādītiem nolīguma ilgtspējīgas attīstības nodaļas noteikumu pārkāpumiem; šādus pasākumus varētu īstenot, smagu, pastāvīgu minēto standartu pārkāpumu gadījumā, ja citādu iespēju vairs nav, uz laiku palēninot, samazinot vai pat apturot konkrētu nolīgumā paredzētu tirdzniecības priekšrocību izmantošanu, un rīcības plānu ieviešana ar mūsu partneriem varētu palīdzēt novērst konkrētu tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos noteiktu saistību nepildīšanu; |
| --- | --- |

d)

būtu paredzēti efektīvi atturoši pasākumi — tostarp monetāri līdzekļi — attiecībā uz smagiem, pierādītiem nolīguma ilgtspējīgas attīstības nodaļas noteikumu pārkāpumiem; šādus pasākumus varētu īstenot, smagu, pastāvīgu minēto standartu pārkāpumu gadījumā, ja citādu iespēju vairs nav, uz laiku palēninot, samazinot vai pat apturot konkrētu nolīgumā paredzētu tirdzniecības priekšrocību izmantošanu, un rīcības plānu ieviešana ar mūsu partneriem varētu palīdzēt novērst konkrētu tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos noteiktu saistību nepildīšanu;

| 22. | atkārtoti prasa dažādos nolīguma izstrādes, sarunu un īstenošanas posmos izveidot ilgtspējīgas attīstības forumus vai padomdevēju grupas; atgādina, ka visām vietējām konsultantu grupām (VKG) jābūt pilnīgi neatkarīgām un ar piekļuvi pienācīgiem resursiem; ņem vērā, ka daži saskaņā ar esošajiem tirdzniecības nolīgumiem ES izveidoto VKG dalībnieki ir bieži pauduši kritiku, ka to apspriedēm nav nekādas praktiskas ietekmes, un ierosina Komisijai īstenot šādus pasākumus:






  a) | izveidot ziņošanas sistēmu, kas dotu Parlamentam iespēju novērtēt konsultantu grupu darbu; |
| --- | --- | --- |

22.

atkārtoti prasa dažādos nolīguma izstrādes, sarunu un īstenošanas posmos izveidot ilgtspējīgas attīstības forumus vai padomdevēju grupas; atgādina, ka visām vietējām konsultantu grupām (VKG) jābūt pilnīgi neatkarīgām un ar piekļuvi pienācīgiem resursiem; ņem vērā, ka daži saskaņā ar esošajiem tirdzniecības nolīgumiem ES izveidoto VKG dalībnieki ir bieži pauduši kritiku, ka to apspriedēm nav nekādas praktiskas ietekmes, un ierosina Komisijai īstenot šādus pasākumus:

a)

izveidot ziņošanas sistēmu, kas dotu Parlamentam iespēju novērtēt konsultantu grupu darbu;

| b) | sistemātiski un konkrēti reaģēt uz ES VKG paustajām bažām un veikt turpmākos pasākumus attiecībā uz šajā kontekstā ES pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru ierosinātajām iniciatīvām; |
| --- | --- |

b)

sistemātiski un konkrēti reaģēt uz ES VKG paustajām bažām un veikt turpmākos pasākumus attiecībā uz šajā kontekstā ES pilsoniskās sabiedrības organizāciju un sociālo partneru ierosinātajām iniciatīvām;

| c) | TIA nodaļās izklāstīt pamata loģistikas nosacījumus, lai būtu iespējama efektīva īstenošana, jo dažos gadījumos šie aspekti ir izrādījušies nopietni šķēršļi, kā arī attiecīgus papildu pasākumus, piemēram, tehnisko palīdzību un sadarbības programmas; |
| --- | --- |

c)

TIA nodaļās izklāstīt pamata loģistikas nosacījumus, lai būtu iespējama efektīva īstenošana, jo dažos gadījumos šie aspekti ir izrādījušies nopietni šķēršļi, kā arī attiecīgus papildu pasākumus, piemēram, tehnisko palīdzību un sadarbības programmas;

| 23. | aicina, izstrādājot starptautiskās tirdzniecības noteikumus un valsts tirdzniecības politiku, palielināt pārredzamību un pārskatatbildību vietējām organizācijām, vienlaikus nodrošinot saskaņotību attiecībā uz darba ņēmēju tiesību un cilvēktiesību, tostarp sieviešu tiesību, ievērošanu; |
| --- | --- |

23.

aicina, izstrādājot starptautiskās tirdzniecības noteikumus un valsts tirdzniecības politiku, palielināt pārredzamību un pārskatatbildību vietējām organizācijām, vienlaikus nodrošinot saskaņotību attiecībā uz darba ņēmēju tiesību un cilvēktiesību, tostarp sieviešu tiesību, ievērošanu;

| 24. | aicina Komisiju tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu īstenošanas uzraudzības procesā attiecībā uz cilvēktiesību un sociālo un vides standartu ievērošanu ciešāk iesaistīt Parlamentu un aicina Padomi apspriesties ar Parlamentu par katru lēmumu vajadzības gadījumā pārskatīt vai pat apturēt nolīguma piemērošanu; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu īstenošanas uzraudzības procesā attiecībā uz cilvēktiesību un sociālo un vides standartu ievērošanu ciešāk iesaistīt Parlamentu un aicina Padomi apspriesties ar Parlamentu par katru lēmumu vajadzības gadījumā pārskatīt vai pat apturēt nolīguma piemērošanu;

Cilvēktiesības, vides un sociālie standarti vienpusējā līmenī

| 25. | atzinīgi vērtē to, ka 2014. gada 1. janvārī spēkā stājusies jaunā vispārējā preferenču sistēma (VPS) (Regula (ES) Nr. 978/2012) un ka ir publicēts pirmais VPS uzraudzības ziņojums par 2014. un 2015. gadu; uzskata, ka tirdzniecības politikai ir jābūt līdzeklim, kā mudināt ES partnervalstis pieņemt augstākus sociālos un vides standartus, tāpēc aicina Komisiju īstenot šādus korektīvos pasākumus:






  a) | vai nu ar deleģētu aktu, vai gaidāmajā Regulas (ES) Nr. 978/2012 pārskatīšanā precizēt definīcijas jēdzieniem “nopietni pārkāpumi starptautiskas konvencijas efektīvā īstenošanā” un “nopietni un sistemātiski starptautiskas konvencijas principu pārkāpumi”; |
| --- | --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē to, ka 2014. gada 1. janvārī spēkā stājusies jaunā vispārējā preferenču sistēma (VPS) (Regula (ES) Nr. 978/2012) un ka ir publicēts pirmais VPS uzraudzības ziņojums par 2014. un 2015. gadu; uzskata, ka tirdzniecības politikai ir jābūt līdzeklim, kā mudināt ES partnervalstis pieņemt augstākus sociālos un vides standartus, tāpēc aicina Komisiju īstenot šādus korektīvos pasākumus:

a)

vai nu ar deleģētu aktu, vai gaidāmajā Regulas (ES) Nr. 978/2012 pārskatīšanā precizēt definīcijas jēdzieniem “nopietni pārkāpumi starptautiskas konvencijas efektīvā īstenošanā” un “nopietni un sistemātiski starptautiskas konvencijas principu pārkāpumi”;

| b) | censties apzināt visu attiecīgo uzraudzības struktūru viedokļus, lai labāk novērtētu, vai ir ievērotas VPS regulā minētās starptautiskās konvencijas; īpaši novērtēt viedokļus, ko paudusi SDO ekspertu komiteja konvenciju piemērošanas jautājumos attiecībā uz tirdzniecības preferenču piešķiršanu un apturēšanu saskaņā ar VPS regulu; |
| --- | --- |

b)

censties apzināt visu attiecīgo uzraudzības struktūru viedokļus, lai labāk novērtētu, vai ir ievērotas VPS regulā minētās starptautiskās konvencijas; īpaši novērtēt viedokļus, ko paudusi SDO ekspertu komiteja konvenciju piemērošanas jautājumos attiecībā uz tirdzniecības preferenču piešķiršanu un apturēšanu saskaņā ar VPS regulu;

| c) | gaidāmajā Regulas (ES) Nr. 978/2012 pārskatīšanā uzlabot saņēmējvalstu saistību uzraudzību; sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām būtu jāpiešķir oficiāla loma VPS un VPS+ uzraudzībā, it īpaši — ar procedūru, kas dod iespēju uzklausīt Komisijai paustās bažas un atbildēt uz tām; |
| --- | --- |

c)

gaidāmajā Regulas (ES) Nr. 978/2012 pārskatīšanā uzlabot saņēmējvalstu saistību uzraudzību; sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām būtu jāpiešķir oficiāla loma VPS un VPS+ uzraudzībā, it īpaši — ar procedūru, kas dod iespēju uzklausīt Komisijai paustās bažas un atbildēt uz tām;

| d) | kā prasīts 2010. gadā, pārskatīšanas laikā VPS regulā iekļaut arī uzņēmumu sociālo atbildību, lai nodrošinātu, ka transnacionālie uzņēmumi ievēro valstu un starptautiskās juridiskās saistības cilvēktiesību, darba standartu un vides noteikumu jomā; |
| --- | --- |

d)

kā prasīts 2010. gadā, pārskatīšanas laikā VPS regulā iekļaut arī uzņēmumu sociālo atbildību, lai nodrošinātu, ka transnacionālie uzņēmumi ievēro valstu un starptautiskās juridiskās saistības cilvēktiesību, darba standartu un vides noteikumu jomā;

| e) | uzraudzīt un novērtēt notikumu attīstību attiecībā uz principa “Viss, izņemot ieročus” (EBA) un standarta VPS pasākumu īstenošanu un efektivitāti un ziņot par to Eiropas Parlamentam; |
| --- | --- |

e)

uzraudzīt un novērtēt notikumu attīstību attiecībā uz principa “Viss, izņemot ieročus” (EBA) un standarta VPS pasākumu īstenošanu un efektivitāti un ziņot par to Eiropas Parlamentam;

| 26. | atbalsta Komisijas apņemšanos strādāt pie bērnu darba izskaušanas; atzinīgi vērtē dienestu darba dokumenta pieņemšanu un atkārto 2010. gadā pausto prasību izvirzīt līdzsvarotus un reālistiskus leģislatīvos priekšlikumus, tostarp tādus pasākumus kā ražojumu, kuru ražošanā nav iesaistīti bērni, marķēšana, tirdzniecības preferenču piešķiršana valstīm, kuras ievēro konkrētus darba standartus, un horizontāls aizliegums importēt ražojumus, kas ražoti, izmantojot bērnu darbu; uzsver, ka līdztekus pārējām sešām SDO pamata konvencijām, kā arī ES iesaistei starptautiskās diskusijās PTO, ESAO un SDO līmenī svarīgi ir ES tirdzniecības nolīgumu TIA nodaļās iekļaut mērķi apkarot piespiedu darbu un bērnu darbu, lai uzlabotu šā mērķa daudzpusējo dimensiju; |
| --- | --- |

26.

atbalsta Komisijas apņemšanos strādāt pie bērnu darba izskaušanas; atzinīgi vērtē dienestu darba dokumenta pieņemšanu un atkārto 2010. gadā pausto prasību izvirzīt līdzsvarotus un reālistiskus leģislatīvos priekšlikumus, tostarp tādus pasākumus kā ražojumu, kuru ražošanā nav iesaistīti bērni, marķēšana, tirdzniecības preferenču piešķiršana valstīm, kuras ievēro konkrētus darba standartus, un horizontāls aizliegums importēt ražojumus, kas ražoti, izmantojot bērnu darbu; uzsver, ka līdztekus pārējām sešām SDO pamata konvencijām, kā arī ES iesaistei starptautiskās diskusijās PTO, ESAO un SDO līmenī svarīgi ir ES tirdzniecības nolīgumu TIA nodaļās iekļaut mērķi apkarot piespiedu darbu un bērnu darbu, lai uzlabotu šā mērķa daudzpusējo dimensiju;

| 27. | atkārtoti pauž iebildumus pret jebkādiem tādiem tiešiem vai netiešiem nosacījumiem, kuri skar ar enerģiju saistītu pakalpojumu tirdzniecību, kas pieļautu subsīdiju tehnoloģisko neitralitāti; aicina Komisiju un dalībvalstis nopietni ņemt vērā to, ka starptautiskās tirdzniecības radītais CO2 emisiju pieaugums iedragā Eiropas klimata stratēģiju, un uzsver, ka pāreja uz vietējas ražošanas un patēriņa modeļiem var palīdzēt sasniegt Parīzes nolīguma mērķus; |
| --- | --- |

27.

atkārtoti pauž iebildumus pret jebkādiem tādiem tiešiem vai netiešiem nosacījumiem, kuri skar ar enerģiju saistītu pakalpojumu tirdzniecību, kas pieļautu subsīdiju tehnoloģisko neitralitāti; aicina Komisiju un dalībvalstis nopietni ņemt vērā to, ka starptautiskās tirdzniecības radītais CO2 emisiju pieaugums iedragā Eiropas klimata stratēģiju, un uzsver, ka pāreja uz vietējas ražošanas un patēriņa modeļiem var palīdzēt sasniegt Parīzes nolīguma mērķus;

| 28. | atgādina par ciešo saikni starp klimata pārmaiņām un atmežošanu, ko izraisījusi neilgtspējīga un nelikumīga izejvielu ieguve; aicina Komisiju nodrošināt efektīvu FLEGT un EUTR īstenošanu un izpildi, arī attiecībā uz kokmateriālu piegādes ķēdes likumības pienākumu; |
| --- | --- |

28.

atgādina par ciešo saikni starp klimata pārmaiņām un atmežošanu, ko izraisījusi neilgtspējīga un nelikumīga izejvielu ieguve; aicina Komisiju nodrošināt efektīvu FLEGT un EUTR īstenošanu un izpildi, arī attiecībā uz kokmateriālu piegādes ķēdes likumības pienākumu;

| 29. | atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu sākt priekšizpēti par Eiropas rīcības plānu atmežošanas un meža degradācijas jomā; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu sākt priekšizpēti par Eiropas rīcības plānu atmežošanas un meža degradācijas jomā;

Uzņēmumu sociālā atbildība

| 30. | atgādina par Parlamenta 2010. gada prasību uzņēmumu sociālo atbildību iekļaut visos ES tirdzniecības nolīgumos un paredzēt nosacījumus labākai izpildes panākšanai, īpaši iespēju Komisijai izmeklēt iespējamus uzņēmumu sociālās atbildības saistību pārkāpumus, kā arī tādu ES kontaktpunktu atvēršanu, kas veidoti uz ESAO kontaktpunktu pamata un stiprina tos; aicina Komisiju pastiprināt centienus panākt, ka uzņēmumi ievēro noteikumus visā piegādes ķēdes garumā, kā arī pilnībā ievēro SDO darba pamatstandartus un starptautiski atzītos uzņēmumu sociālās atbildības standartus, īpaši nesen atjauninātās ESAO vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem, ANO Globālā līguma desmit principus, ISO 26000 rekomendējošo standartu par sociālo atbildību, SDO trīspusējo deklarāciju par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, it īpaši apģērbu un ieguves rūpniecībā, kur cilvēktiesību un sociālo standartu pārkāpumu risks ir lielāks; vērš uzmanību uz ilgtspējas paktu, ar ko pēc Rana Plaza katastrofas 2013. gadā nāca klajā Komisija, Bangladeša, SDO un Amerikas Savienotās Valstis; uzsver, ka ir svarīgi turpināt tiekties uz pakta ilgtspējas mērķiem, lai uzlabotu darba ņēmēju tiesības, un ka ir nepieciešams atbildīgāk pārvaldīt piegādes ķēdes starptautiskā līmenī; prasa Komisijai šādas programmas un pasākumus īstenot arī kopā ar citiem ES tirdzniecības partneriem; |
| --- | --- |

30.

atgādina par Parlamenta 2010. gada prasību uzņēmumu sociālo atbildību iekļaut visos ES tirdzniecības nolīgumos un paredzēt nosacījumus labākai izpildes panākšanai, īpaši iespēju Komisijai izmeklēt iespējamus uzņēmumu sociālās atbildības saistību pārkāpumus, kā arī tādu ES kontaktpunktu atvēršanu, kas veidoti uz ESAO kontaktpunktu pamata un stiprina tos; aicina Komisiju pastiprināt centienus panākt, ka uzņēmumi ievēro noteikumus visā piegādes ķēdes garumā, kā arī pilnībā ievēro SDO darba pamatstandartus un starptautiski atzītos uzņēmumu sociālās atbildības standartus, īpaši nesen atjauninātās ESAO vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem, ANO Globālā līguma desmit principus, ISO 26000 rekomendējošo standartu par sociālo atbildību, SDO trīspusējo deklarāciju par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, it īpaši apģērbu un ieguves rūpniecībā, kur cilvēktiesību un sociālo standartu pārkāpumu risks ir lielāks; vērš uzmanību uz ilgtspējas paktu, ar ko pēc Rana Plaza katastrofas 2013. gadā nāca klajā Komisija, Bangladeša, SDO un Amerikas Savienotās Valstis; uzsver, ka ir svarīgi turpināt tiekties uz pakta ilgtspējas mērķiem, lai uzlabotu darba ņēmēju tiesības, un ka ir nepieciešams atbildīgāk pārvaldīt piegādes ķēdes starptautiskā līmenī; prasa Komisijai šādas programmas un pasākumus īstenot arī kopā ar citiem ES tirdzniecības partneriem;

| 31. | uzskata, ka ir izšķirīgi svarīgi turpināt centienus ievērot ESAO Deklarāciju par starptautiskajiem ieguldījumiem un daudznacionālajiem uzņēmumiem, nodrošinot, ka visos jaunajos nolīgumos starp ES un trešām valstīm ir iekļauta skaidra atsauce uz vadlīnijām un to īstenošanā no “pasīvas” pieejas pārejot uz “aktīvu”; aicina Komisiju nodrošināt pārredzamību attiecībā uz piekļuvi informācijai par uzņēmumu rīcību un ieviest efektīvu un izpildāmu ziņošanas sistēmu, kas sniegtu informāciju par ražojumu vērtības ķēdēm; atgādina par savu 2010. gada nostāju, ka jāpieprasa uzņēmumiem publicēt pārskatu par uzņēmumu sociālās atbildības jomā sasniegto un visiem uzņēmumiem jāievēro pienācīgas pārbaudes pienākums; mudina Komisiju atjaunināt stratēģiju par uzņēmumu sociālo atbildību, lai paredzētu stingrākas ziņošanas un atbilstības prasības un nodrošinātu ANO Vadošo principu uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām efektīvāku īstenošanu, un mudina dalībvalstis atbalstīt uzņēmumu sociālās atbildības sekmēšanu tirdzniecības nolīgumos; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka ir izšķirīgi svarīgi turpināt centienus ievērot ESAO Deklarāciju par starptautiskajiem ieguldījumiem un daudznacionālajiem uzņēmumiem, nodrošinot, ka visos jaunajos nolīgumos starp ES un trešām valstīm ir iekļauta skaidra atsauce uz vadlīnijām un to īstenošanā no “pasīvas” pieejas pārejot uz “aktīvu”; aicina Komisiju nodrošināt pārredzamību attiecībā uz piekļuvi informācijai par uzņēmumu rīcību un ieviest efektīvu un izpildāmu ziņošanas sistēmu, kas sniegtu informāciju par ražojumu vērtības ķēdēm; atgādina par savu 2010. gada nostāju, ka jāpieprasa uzņēmumiem publicēt pārskatu par uzņēmumu sociālās atbildības jomā sasniegto un visiem uzņēmumiem jāievēro pienācīgas pārbaudes pienākums; mudina Komisiju atjaunināt stratēģiju par uzņēmumu sociālo atbildību, lai paredzētu stingrākas ziņošanas un atbilstības prasības un nodrošinātu ANO Vadošo principu uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām efektīvāku īstenošanu, un mudina dalībvalstis atbalstīt uzņēmumu sociālās atbildības sekmēšanu tirdzniecības nolīgumos;

| 32. | aicina ES ieviest uzņēmumu sociālās atbildības dialoga platformas, kas apvienotu pilsonisko sabiedrību, uzņēmumus, starptautiskās organizācijas un citas ieinteresētās personas; |
| --- | --- |

32.

aicina ES ieviest uzņēmumu sociālās atbildības dialoga platformas, kas apvienotu pilsonisko sabiedrību, uzņēmumus, starptautiskās organizācijas un citas ieinteresētās personas;

| 33. | aicina Komisiju rezultātus, kas tiks iegūti projektā “Iegūt ilgtermiņa vērtību uzņēmumiem un investoriem”, ko īsteno saskaņā ar ANO atbildīgas ieguldīšanas principiem un ANO Globālo līgumu, piemērot Eiropas Stratēģisko investīciju fondam un dialogam ar investoriem sarunās par tirdzniecības nolīgumiem, un atbalstīt ilgtspējīgas kapitāla tirgu savienības koncepciju, veicinot ilgtspējīgu tirdzniecību; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju rezultātus, kas tiks iegūti projektā “Iegūt ilgtermiņa vērtību uzņēmumiem un investoriem”, ko īsteno saskaņā ar ANO atbildīgas ieguldīšanas principiem un ANO Globālo līgumu, piemērot Eiropas Stratēģisko investīciju fondam un dialogam ar investoriem sarunās par tirdzniecības nolīgumiem, un atbalstīt ilgtspējīgas kapitāla tirgu savienības koncepciju, veicinot ilgtspējīgu tirdzniecību;

| 34. | atgādina, ka SDO trīspusējā deklarācija par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku, SDO pienācīga darba nodrošināšanas programma un ESAO vadlīniju daudznacionāliem uzņēmumiem darba elementi ir svarīgākie dokumenti saistībā ar uzņēmumu sociālo atbildību; prasa, lai Komisija veic turpmākos pasākumus ESAO un ANO iniciatīvu sakarā, ES tiesību aktos iestrādājot nesen izstrādātus un jaunizstrādātus starptautiskos standartus, un G20 tirdzniecības ministru sanāksmē 2016. gada jūlijā Šanhajā iestājas par līdzsvarotiem un visaptverošiem politikas ieteikumiem, kas ietver spēcīgu ilgtspējīgas attīstības dimensiju attiecībā uz globālajām vērtības ķēdēm; |
| --- | --- |

34.

atgādina, ka SDO trīspusējā deklarācija par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku, SDO pienācīga darba nodrošināšanas programma un ESAO vadlīniju daudznacionāliem uzņēmumiem darba elementi ir svarīgākie dokumenti saistībā ar uzņēmumu sociālo atbildību; prasa, lai Komisija veic turpmākos pasākumus ESAO un ANO iniciatīvu sakarā, ES tiesību aktos iestrādājot nesen izstrādātus un jaunizstrādātus starptautiskos standartus, un G20 tirdzniecības ministru sanāksmē 2016. gada jūlijā Šanhajā iestājas par līdzsvarotiem un visaptverošiem politikas ieteikumiem, kas ietver spēcīgu ilgtspējīgas attīstības dimensiju attiecībā uz globālajām vērtības ķēdēm;

| 35. | atgādina, ka ES ir pasaules līdere saistībā ar nacionālajiem rīcības plāniem uzņēmumu sociālās atbildības jautājumā; aicina Komisiju aktīvi popularizēt atbildīgu uzņēmējdarbības praksi starp ES uzņēmumiem, kas darbojas ārvalstīs, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai nodrošinātu visu to juridisko saistību stingru ievērošanu, kuras izriet no valstu tiesību aktiem vai no divpusējām vai starptautiskām juridiskām saistībām, kas attiecas uz šo uzņēmumu darbību, tostarp jo īpaši ievērojot starptautiskos standartus un noteikumus cilvēktiesību, darba tiesību un vides jomā; turklāt šā mērķa sasniegšanas nolūkā iesaka Komisijai aktīvi sadarboties ar partnervalstīm, lai apmainītos ar paraugpraksi un zinātību par to, kā uzlabot uzņēmējdarbības vidi un informētību par atbildīgu uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

35.

atgādina, ka ES ir pasaules līdere saistībā ar nacionālajiem rīcības plāniem uzņēmumu sociālās atbildības jautājumā; aicina Komisiju aktīvi popularizēt atbildīgu uzņēmējdarbības praksi starp ES uzņēmumiem, kas darbojas ārvalstīs, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai nodrošinātu visu to juridisko saistību stingru ievērošanu, kuras izriet no valstu tiesību aktiem vai no divpusējām vai starptautiskām juridiskām saistībām, kas attiecas uz šo uzņēmumu darbību, tostarp jo īpaši ievērojot starptautiskos standartus un noteikumus cilvēktiesību, darba tiesību un vides jomā; turklāt šā mērķa sasniegšanas nolūkā iesaka Komisijai aktīvi sadarboties ar partnervalstīm, lai apmainītos ar paraugpraksi un zinātību par to, kā uzlabot uzņēmējdarbības vidi un informētību par atbildīgu uzņēmējdarbību;

| 36. | norāda, ka uzņēmumu sociālās atbildības programmai jābūt piemērotai reģionu un valstu specifiskajām vajadzībām, lai sniegtu ieguldījumu ilgtspējīgas ekonomikas un sociālās attīstības uzlabošanā; |
| --- | --- |

36.

norāda, ka uzņēmumu sociālās atbildības programmai jābūt piemērotai reģionu un valstu specifiskajām vajadzībām, lai sniegtu ieguldījumu ilgtspējīgas ekonomikas un sociālās attīstības uzlabošanā;

| 37. | aicina Komisiju veikt tādus pasākumus tirdzniecības un ieguldījumu jomā, kas iedrošinātu un atbalstītu uzņēmumus, kuri ievieš uzņēmumu sociālās atbildības stratēģijas, un šādi pasākumi varētu būt marķējumu piešķiršana, priekšrocības piekļuvē ES publiskajam iepirkumam un MVU atbalsta programmu īstenošana; |
| --- | --- |

37.

aicina Komisiju veikt tādus pasākumus tirdzniecības un ieguldījumu jomā, kas iedrošinātu un atbalstītu uzņēmumus, kuri ievieš uzņēmumu sociālās atbildības stratēģijas, un šādi pasākumi varētu būt marķējumu piešķiršana, priekšrocības piekļuvē ES publiskajam iepirkumam un MVU atbalsta programmu īstenošana;

| 38. | īpaši atzinīgi vērtē to, ka ES Direktīvā par nefinanšu informācijas atklāšanu ir paredzēta lielu uzņēmumu ziņošana par cilvēktiesībām; aicina ES dalībvalstis ātri un efektīvi transponēt šo direktīvu; vērš uzmanību uz ANO vadošo principu ziņošanas sistēmu, uzņēmumu cilvēktiesību kritērijiem un integrētās ziņošanas mērķi un aicina visus ES biržu sarakstos iekļautos uzņēmumus un to iesaistītās personas ievērot šīs direktīvas būtību gan ES, gan tirdzniecībā ārpus ES; |
| --- | --- |

38.

īpaši atzinīgi vērtē to, ka ES Direktīvā par nefinanšu informācijas atklāšanu ir paredzēta lielu uzņēmumu ziņošana par cilvēktiesībām; aicina ES dalībvalstis ātri un efektīvi transponēt šo direktīvu; vērš uzmanību uz ANO vadošo principu ziņošanas sistēmu, uzņēmumu cilvēktiesību kritērijiem un integrētās ziņošanas mērķi un aicina visus ES biržu sarakstos iekļautos uzņēmumus un to iesaistītās personas ievērot šīs direktīvas būtību gan ES, gan tirdzniecībā ārpus ES;

| 39. | aicina ES un dalībvalstis aktīvi iesaistīties ANO Cilvēktiesību padomes un ANO Vides programmas (UNEP) darbā pie starptautiska līguma, kas nodrošinātu transnacionālo korporāciju saukšanu pie atbildības par cilvēktiesību un vides standartu pārkāpumiem; |
| --- | --- |

39.

aicina ES un dalībvalstis aktīvi iesaistīties ANO Cilvēktiesību padomes un ANO Vides programmas (UNEP) darbā pie starptautiska līguma, kas nodrošinātu transnacionālo korporāciju saukšanu pie atbildības par cilvēktiesību un vides standartu pārkāpumiem;

| 40. | uzsver, ka šo ieteikumu efektīva īstenošana ir būtisks elements Parlamenta novērtējumā par tirdzniecības nolīgumiem, par kuriem Komisija risina sarunas; pieprasa, lai Komisija izvērsti un savlaicīgi atbild uz visiem šajā rezolūcijā minētajiem punktiem; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka šo ieteikumu efektīva īstenošana ir būtisks elements Parlamenta novērtējumā par tirdzniecības nolīgumiem, par kuriem Komisija risina sarunas; pieprasa, lai Komisija izvērsti un savlaicīgi atbild uz visiem šajā rezolūcijā minētajiem punktiem;

o

o o

| 41. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

41.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  https://www.wto.org/english/news_e/news15_e/mc10_19dec15_e.htm.

(2)  http://unfccc.int/resource/docs/2015/cop21/eng/l09r01.pdf.

(3)  http://eeas.europa.eu/human_rights/docs/2014-hr-annual-report_en.pdf.

(4)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/july/tradoc_153591.pdf.

(5)  Rezolūcija, ko 2015. gada 25. septembrī pieņēmusi ANO Ģenerālā asambleja (A/RES/70/1) (http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E).

(6)  OV L 347, 30.12.2005., 1. lpp.

(7)  OV L 303, 31.10.2012., 1. lpp.

(8)  http://mneguidelines.oecd.org/text/.

(9)  http://www.oecd.org/daf/inv/mne/GuidanceEdition2.pdf.

(10)  http://unctad.org/en/pages/PublicationWebflyer.aspx?publicationid=1437.

(11)  OV C 99 E, 3.4.2012., 101. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0294.

(13)  OV C 99 E, 3.4.2012., 31. lpp..

(14)  OV C 99 E, 3.4.2012., 94. lpp..

(15)  A/HRC/RES/26/9 (http://www.ihrb.org/pdf/G1408252.pdf).

---

| 16.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/30

---

P8_TA(2016)0299

Jauna progresīva un inovatīva turpmākā stratēģija tirdzniecības un ieguldījumu jomā

Eiropas Parlamenta 2016. gada 5. jūlija rezolūcija par jaunu progresīvu un inovatīvu turpmāko stratēģiju tirdzniecības un ieguldījumu jomā (2015/2105(INI))

(2018/C 101/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2015. gada 26. novembra rezolūciju par pašreizējo stāvokli Dohas attīstības programmas norisē pirms desmitās PTO Ministru konferences (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 26. novembra rezolūciju par pašreizējo stāvokli Dohas attīstības programmas norisē pirms desmitās PTO Ministru konferences (1),

| — | ņemot vērā 2015. gada 8. jūlija ieteikumus (2) Komisijai attiecībā uz sarunām par transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību un 2016. gada 3. februāra ieteikumus (3) attiecībā uz sarunām par pakalpojumu tirdzniecības nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 8. jūlija ieteikumus (2) Komisijai attiecībā uz sarunām par transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību un 2016. gada 3. februāra ieteikumus (3) attiecībā uz sarunām par pakalpojumu tirdzniecības nolīgumu,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Tirdzniecība visiem. Ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Tirdzniecība visiem. Ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku” (COM(2015)0497),

| — | ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, kas tika pieņemta 2015. gadā Ņujorkā notikušajā ANO augsta līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, kas tika pieņemta 2015. gadā Ņujorkā notikušajā ANO augsta līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību,

| — | ņemot vērā 2015. gada 7. jūlija rezolūciju par ES tirdzniecības un ieguldījumu politikas ārējo ietekmi uz publiskā un privātā sektora iniciatīvām valstīs ārpus ES (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 7. jūlija rezolūciju par ES tirdzniecības un ieguldījumu politikas ārējo ietekmi uz publiskā un privātā sektora iniciatīvām valstīs ārpus ES (4),

| — | ņemot vērā 2015. gada 9. jūnija rezolūciju par stratēģiju intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai un īstenošanai trešās valstīs (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 9. jūnija rezolūciju par stratēģiju intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai un īstenošanai trešās valstīs (5),

| — | ņemot vērā 2015. gada 29. aprīļa rezolūciju par Rana Plaza ēkas sabrukšanas otro gadadienu un pašreizējo stāvokli ilgtspējas pakta īstenošanā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 29. aprīļa rezolūciju par Rana Plaza ēkas sabrukšanas otro gadadienu un pašreizējo stāvokli ilgtspējas pakta īstenošanā (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 2/2014 “Vai preferenciālie tirdzniecības režīmi tiek pienācīgi pārvaldīti?”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 2/2014 “Vai preferenciālie tirdzniecības režīmi tiek pienācīgi pārvaldīti?”,

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) pamatnostādnes starptautiskajiem uzņēmumiem un Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) trīspusējo deklarāciju par principiem attiecībā uz starptautiskiem uzņēmumiem un sociālo politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) pamatnostādnes starptautiskajiem uzņēmumiem un Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) trīspusējo deklarāciju par principiem attiecībā uz starptautiskiem uzņēmumiem un sociālo politiku,

| — | ņemot vērā ES Regulu par nelikumīgas mežizstrādes rezultātā iegūtiem kokmateriāliem, ES Nefinanšu informācijas atklāšanas direktīvu, Eiropas Komisijas priekšlikumu regulai par konfliktu izrakteņiem, Apvienotās Karalistes Likumā par mūsdienu verdzību ietverto klauzulu par piegādes ķēžu pārredzamību un Francijas Likumu par rūpības pienākumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Regulu par nelikumīgas mežizstrādes rezultātā iegūtiem kokmateriāliem, ES Nefinanšu informācijas atklāšanas direktīvu, Eiropas Komisijas priekšlikumu regulai par konfliktu izrakteņiem, Apvienotās Karalistes Likumā par mūsdienu verdzību ietverto klauzulu par piegādes ķēžu pārredzamību un Francijas Likumu par rūpības pienākumu,

| — | ņemot vērā 2011. gada 27. septembra rezolūciju par jaunu Eiropas tirdzniecības politiku atbilstīgi stratēģijai “Eiropa 2020” (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 27. septembra rezolūciju par jaunu Eiropas tirdzniecības politiku atbilstīgi stratēģijai “Eiropa 2020” (7),

| — | ņemot vērā 2011. gada 17. februāra rezolūciju par stratēģiju “Eiropa 2020” (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 17. februāra rezolūciju par stratēģiju “Eiropa 2020” (8),

| — | ņemot vērā 2010. gada 25. novembra rezolūciju par starptautiskās tirdzniecības politiku klimata pārmaiņu diktēto prasību kontekstā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 25. novembra rezolūciju par starptautiskās tirdzniecības politiku klimata pārmaiņu diktēto prasību kontekstā (9),

| — | ņemot vērā 2010. gada 25. novembra rezolūciju par cilvēktiesībām un sociāliem un vides standartiem starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 25. novembra rezolūciju par cilvēktiesībām un sociāliem un vides standartiem starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos (10),

| — | ņemot vērā 2010. gada 25. novembra rezolūciju par uzņēmumu sociālo atbildību starptautiskos tirdzniecības nolīgumos (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 25. novembra rezolūciju par uzņēmumu sociālo atbildību starptautiskos tirdzniecības nolīgumos (11),

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes 2013. gada 24. jūnijā pieņemtās ES pamatnostādnes par lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu visu cilvēktiesību ievērošanas sekmēšanu un aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes 2013. gada 24. jūnijā pieņemtās ES pamatnostādnes par lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu visu cilvēktiesību ievērošanas sekmēšanu un aizsardzību,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 2013. gada 7. un 8. februāra secinājumus, tās 2014. gada 21. novembrī pieņemtos secinājumus par tirdzniecību un Ārlietu padomes 2015. gada 27. novembra secinājumus; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 2013. gada 7. un 8. februāra secinājumus, tās 2014. gada 21. novembrī pieņemtos secinājumus par tirdzniecību un Ārlietu padomes 2015. gada 27. novembra secinājumus;

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu par ziņojumu par pārredzamību, pārskatatbildību un integritāti ES iestādēs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu par ziņojumu par pārredzamību, pārskatatbildību un integritāti ES iestādēs,

| — | ņemot vērā Marrākešas līgumu par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Marrākešas līgumu par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 207., 208. un 218. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 207., 208. un 218. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 11. marta Regulas (ES) 2015/478 par kopīgiem importa noteikumiem 24. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 11. marta Regulas (ES) 2015/478 par kopīgiem importa noteikumiem 24. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā LESD noteikto politikas saskaņotības principu attiecībā uz attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD noteikto politikas saskaņotības principu attiecībā uz attīstību,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A8-0220/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A8-0220/2016),

| A. | tā kā tirdzniecība nav pašmērķis, bet gan līdzeklis, kā panākt labklājību un vienlīdzību, sekmēt uzņēmējdarbības iespējas, ekonomikas attīstību, sociālo progresu un kultūras izpratni, palielināt nodarbinātību un paaugstināt dzīves līmeni, nepalielinot publiskos izdevumus; |
| --- | --- |

A.

tā kā tirdzniecība nav pašmērķis, bet gan līdzeklis, kā panākt labklājību un vienlīdzību, sekmēt uzņēmējdarbības iespējas, ekonomikas attīstību, sociālo progresu un kultūras izpratni, palielināt nodarbinātību un paaugstināt dzīves līmeni, nepalielinot publiskos izdevumus;

| B. | tā kā kopš Lisabonas līguma spēkā stāšanās 2009. gada decembrī kopējā tirdzniecības politikā (KTP) ir veiktas ievērojamas izmaiņas; tā kā tirdzniecība nenotiek izolēti, bet gan ir saistīta ar daudzām citām politikas jomām un atkarīga no tām; tā kā sarunās par tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumiem nedrīkst aprobežoties tikai ar tarifu samazināšanu, jo pašlaik ir jāatrisina sarežģītas problēmas regulējuma un starptautisko standartu konverģences jomā; |
| --- | --- |

B.

tā kā kopš Lisabonas līguma spēkā stāšanās 2009. gada decembrī kopējā tirdzniecības politikā (KTP) ir veiktas ievērojamas izmaiņas; tā kā tirdzniecība nenotiek izolēti, bet gan ir saistīta ar daudzām citām politikas jomām un atkarīga no tām; tā kā sarunās par tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumiem nedrīkst aprobežoties tikai ar tarifu samazināšanu, jo pašlaik ir jāatrisina sarežģītas problēmas regulējuma un starptautisko standartu konverģences jomā;

| C. | tā kā Eiropas Savienībā nav notikušas nopietnas debates par izmaksām, ko rada brīvās tirdzniecības politikas īstenošana (piemēram, pielāgojumi rūpniecības nozarē: uzņēmumu slēgšana, darbvietu zaudēšana ražošanas jomā, veselu nozaru pārcelšana uz trešām valstīm un importa pieaugums), un par brīvās tirdzniecības politikas kopējo izmaksu un ieguvumu izvērtējumu; tā kā šādu atklātu debašu trūkums dažādām ieinteresētām personām liek apšaubīt ES tirdzniecības politikas loģiku un virzību un visu ES politiku kopumā un tā kā atklātas debates varētu novērst šo negatīvo rezultātu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Savienībā nav notikušas nopietnas debates par izmaksām, ko rada brīvās tirdzniecības politikas īstenošana (piemēram, pielāgojumi rūpniecības nozarē: uzņēmumu slēgšana, darbvietu zaudēšana ražošanas jomā, veselu nozaru pārcelšana uz trešām valstīm un importa pieaugums), un par brīvās tirdzniecības politikas kopējo izmaksu un ieguvumu izvērtējumu; tā kā šādu atklātu debašu trūkums dažādām ieinteresētām personām liek apšaubīt ES tirdzniecības politikas loģiku un virzību un visu ES politiku kopumā un tā kā atklātas debates varētu novērst šo negatīvo rezultātu;

| D. | tā kā ražošanas jaudu pārpalikums galvenajās rūpniecības nozarēs visā pasaulē un tā radītā tirdzniecības nelīdzsvarotība ir sākusi iedragāt ES uzņēmumu un nozaru uzticību ES tirdzniecības politikas pamatotībai; |
| --- | --- |

D.

tā kā ražošanas jaudu pārpalikums galvenajās rūpniecības nozarēs visā pasaulē un tā radītā tirdzniecības nelīdzsvarotība ir sākusi iedragāt ES uzņēmumu un nozaru uzticību ES tirdzniecības politikas pamatotībai;

| E. | tā kā lēnas ekonomiskās izaugsmes periodos liela nozīme ir ārvalstu tirdzniecības ieguldījumam Eiropas ekonomikas atlabšanā, jo tas sniedz konkrētus un izmērāmus rezultātus un palīdz nodrošināt pienācīgas darbvietas un ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un vienlīdzību Eiropā un aiz tās robežām; |
| --- | --- |

E.

tā kā lēnas ekonomiskās izaugsmes periodos liela nozīme ir ārvalstu tirdzniecības ieguldījumam Eiropas ekonomikas atlabšanā, jo tas sniedz konkrētus un izmērāmus rezultātus un palīdz nodrošināt pienācīgas darbvietas un ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un vienlīdzību Eiropā un aiz tās robežām;

| F. | tā kā jaunās paaudzes tirdzniecības politikā ir jāņem vērā iedzīvotāju bažas par pārredzamību un līdzdalību, labklājību un darbvietām, uzņēmumu cerības uz globālu un savstarpēji saistītu ekonomiku, cīņa pret nabadzību un nepieciešamība garantēt taisnīgāku tirdzniecības peļņas sadali un risināt jaunus jautājumus, piemēram, par digitālo tirdzniecību un MVU būtisko nozīmi; |
| --- | --- |

F.

tā kā jaunās paaudzes tirdzniecības politikā ir jāņem vērā iedzīvotāju bažas par pārredzamību un līdzdalību, labklājību un darbvietām, uzņēmumu cerības uz globālu un savstarpēji saistītu ekonomiku, cīņa pret nabadzību un nepieciešamība garantēt taisnīgāku tirdzniecības peļņas sadali un risināt jaunus jautājumus, piemēram, par digitālo tirdzniecību un MVU būtisko nozīmi;

| G. | tā kā pašreiz notiekošās sarunas ir pievērsušas sabiedrības uzmanību ES tirdzniecības politikai un tā kā aizvien vairāk un vairāk iedzīvotāju interesējas par tirdzniecības politiku un ir nobažījušies par to, ka KTP varētu apdraudēt Eiropas un valstu noteikumus un standartus; |
| --- | --- |

G.

tā kā pašreiz notiekošās sarunas ir pievērsušas sabiedrības uzmanību ES tirdzniecības politikai un tā kā aizvien vairāk un vairāk iedzīvotāju interesējas par tirdzniecības politiku un ir nobažījušies par to, ka KTP varētu apdraudēt Eiropas un valstu noteikumus un standartus;

| H. | tā kā Komisija ir skaidri apsolījusi, ka nevienā tirdzniecības nolīgumā netiks samazināts regulatīvās aizsardzības līmenis, ka iespējamas tikai tādas izmaiņas, kas paaugstina aizsardzības līmeni, un ka tiesības reglamentēt vienmēr tiks aizsargātas; |
| --- | --- |

H.

tā kā Komisija ir skaidri apsolījusi, ka nevienā tirdzniecības nolīgumā netiks samazināts regulatīvās aizsardzības līmenis, ka iespējamas tikai tādas izmaiņas, kas paaugstina aizsardzības līmeni, un ka tiesības reglamentēt vienmēr tiks aizsargātas;

| I. | tā kā regulatīvās sadarbības rezultātā tirdzniecības nolīgumos jānodrošina visaugstākais aizsardzības līmenis veselības un drošības jomā saskaņā ar LESD 191. pantā paredzēto piesardzības principu; |
| --- | --- |

I.

tā kā regulatīvās sadarbības rezultātā tirdzniecības nolīgumos jānodrošina visaugstākais aizsardzības līmenis veselības un drošības jomā saskaņā ar LESD 191. pantā paredzēto piesardzības principu;

| J. | tā kā ES iedzīvotājiem, uzņēmumiem un MVU ir radušās šaubas par to, vai lielo rūpniecības nozaru asociācijas patiešām pārstāv ES iedzīvotāju, ES uzņēmumu un visas Eiropas Savienības intereses; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES iedzīvotājiem, uzņēmumiem un MVU ir radušās šaubas par to, vai lielo rūpniecības nozaru asociācijas patiešām pārstāv ES iedzīvotāju, ES uzņēmumu un visas Eiropas Savienības intereses;

| K. | tā kā pārredzamības nodrošināšanai ir nepieciešams, lai ES iestādes pārliecinātos par to, ka ES nozaru vārdā iesniegtās nostājas patiešām atspoguļo ES nozaru viedokli; |
| --- | --- |

K.

tā kā pārredzamības nodrošināšanai ir nepieciešams, lai ES iestādes pārliecinātos par to, ka ES nozaru vārdā iesniegtās nostājas patiešām atspoguļo ES nozaru viedokli;

| L. | tā kā ES tirdzniecības un ieguldījumu politika ir jāveicina, ne tikai nodrošinot izdevīgu iznākumu attiecībā uz nodarbinātību un labklājības radīšanu iedzīvotājiem un uzņēmumiem, bet arī nostiprinot vides un sociālās tiesības un garantējot augstāko pārredzamības, iesaistes un pārskatatbildības līmeni, uzturot pastāvīgu dialogu ar uzņēmumiem, patērētājiem, sociālajiem partneriem, visām ieinteresētajām personām un vietējām un reģionālajām iestādēm un sarunu procesā nosakot precīzas pamatnostādnes; |
| --- | --- |

L.

tā kā ES tirdzniecības un ieguldījumu politika ir jāveicina, ne tikai nodrošinot izdevīgu iznākumu attiecībā uz nodarbinātību un labklājības radīšanu iedzīvotājiem un uzņēmumiem, bet arī nostiprinot vides un sociālās tiesības un garantējot augstāko pārredzamības, iesaistes un pārskatatbildības līmeni, uzturot pastāvīgu dialogu ar uzņēmumiem, patērētājiem, sociālajiem partneriem, visām ieinteresētajām personām un vietējām un reģionālajām iestādēm un sarunu procesā nosakot precīzas pamatnostādnes;

| M. | tā kā izcelsmes noteikumi ietekmē patiesos tirdzniecības liberalizācijas apmērus, jo tie nosaka, kuras preces gūst reālu labumu no brīvās tirdzniecības nolīgumiem, taču publiskās debatēs par tirdzniecības politiku tie nereti paliek neapspriesti un līdz šim tie nav tikuši analizēti arī Parlamentā; |
| --- | --- |

M.

tā kā izcelsmes noteikumi ietekmē patiesos tirdzniecības liberalizācijas apmērus, jo tie nosaka, kuras preces gūst reālu labumu no brīvās tirdzniecības nolīgumiem, taču publiskās debatēs par tirdzniecības politiku tie nereti paliek neapspriesti un līdz šim tie nav tikuši analizēti arī Parlamentā;

| N. | tā kā Eiropas Savienībai savā tirdzniecības politikā un tirdzniecības sarunās jāņem vērā dažu nozaru, jo īpaši lauksaimniecības nozares, jutīgums pret tirgus atvēršanu; |
| --- | --- |

N.

tā kā Eiropas Savienībai savā tirdzniecības politikā un tirdzniecības sarunās jāņem vērā dažu nozaru, jo īpaši lauksaimniecības nozares, jutīgums pret tirgus atvēršanu;

| O. | tā kā tika prognozēts, ka 2050. gadā ES-28 veidos tikai 15 % no pasaules IKP (23,7 % 2013. gadā), un tā kā kopš 2015. gada 90 % no pasaules ekonomikas izaugsmes apjoma tiek radīti ārpus Eiropas; tā kā jaunietekmes ekonomiku izaugsmes rādītāji jau ievērojami samazinās; |
| --- | --- |

O.

tā kā tika prognozēts, ka 2050. gadā ES-28 veidos tikai 15 % no pasaules IKP (23,7 % 2013. gadā), un tā kā kopš 2015. gada 90 % no pasaules ekonomikas izaugsmes apjoma tiek radīti ārpus Eiropas; tā kā jaunietekmes ekonomiku izaugsmes rādītāji jau ievērojami samazinās;

| P. | tā kā ES patlaban ir pasaulē lielākais tirdzniecības bloks, kas kontrolē trešo daļu no pasaules tirdzniecības apjoma, un tā kā tiek prognozēts, ka līdz 2020. gadam šī daļa samazināsies līdz aptuveni 26 %; |
| --- | --- |

P.

tā kā ES patlaban ir pasaulē lielākais tirdzniecības bloks, kas kontrolē trešo daļu no pasaules tirdzniecības apjoma, un tā kā tiek prognozēts, ka līdz 2020. gadam šī daļa samazināsies līdz aptuveni 26 %;

| Q. | tā kā ES pozīciju pasaules tirdzniecības arēnā var nelabvēlīgi iespaidot arī tādi aspekti kā demogrāfiskās izmaiņas; tā kā sagaidāms, ka ES iedzīvotāju īpatsvars pasaulē samazināsies no 7,1 % 2013. gadā līdz 5,3 % 2060. gadā, |
| --- | --- |

Q.

tā kā ES pozīciju pasaules tirdzniecības arēnā var nelabvēlīgi iespaidot arī tādi aspekti kā demogrāfiskās izmaiņas; tā kā sagaidāms, ka ES iedzīvotāju īpatsvars pasaulē samazināsies no 7,1 % 2013. gadā līdz 5,3 % 2060. gadā,

| R. | tā kā turpmākajos tirdzniecības nolīgumos un sarunās būtu jāņem vērā nostājas, kas paustas Parlamenta rezolūcijās par transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP) un par pakalpojumu tirdzniecības nolīgumu (TiSA), un jānodrošina atbilstība tām; |
| --- | --- |

R.

tā kā turpmākajos tirdzniecības nolīgumos un sarunās būtu jāņem vērā nostājas, kas paustas Parlamenta rezolūcijās par transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP) un par pakalpojumu tirdzniecības nolīgumu (TiSA), un jānodrošina atbilstība tām;

| S. | tā kā labklājības radīšanas epicentrs skaidri pārvietojas uz austrumiem, proti, Āzijas un Klusā okeāna valstu reģionu un Ķīnu, kas jau ir apsteigusi Japānu un iespējams apsteigs ASV, tādējādi 2025. gadā kļūstot par pasaules lielāko ekonomiku; tā kā tas norāda, ka jaunietekmes ekonomikas un jaunattīstības valstis ir panākušas rūpnieciski attīstīto valstu grupu un sasniedz attīstītas ekonomikas posmu; |
| --- | --- |

S.

tā kā labklājības radīšanas epicentrs skaidri pārvietojas uz austrumiem, proti, Āzijas un Klusā okeāna valstu reģionu un Ķīnu, kas jau ir apsteigusi Japānu un iespējams apsteigs ASV, tādējādi 2025. gadā kļūstot par pasaules lielāko ekonomiku; tā kā tas norāda, ka jaunietekmes ekonomikas un jaunattīstības valstis ir panākušas rūpnieciski attīstīto valstu grupu un sasniedz attīstītas ekonomikas posmu;

| T. | tā kā tiek lēsts, ka pārrobežu kapitāla, preču, pakalpojumu un datu plūsmas 2014. gadā papildināja pasaules ekonomiku par USD 7,8 triljoniem, turklāt USD 2,8 triljonus no šīs kopsummas nodrošināja tikai datu plūsmas, bet preču tirdzniecības nodrošinātā summa tiek lēsta USD 2,7 triljonu apmērā, |
| --- | --- |

T.

tā kā tiek lēsts, ka pārrobežu kapitāla, preču, pakalpojumu un datu plūsmas 2014. gadā papildināja pasaules ekonomiku par USD 7,8 triljoniem, turklāt USD 2,8 triljonus no šīs kopsummas nodrošināja tikai datu plūsmas, bet preču tirdzniecības nodrošinātā summa tiek lēsta USD 2,7 triljonu apmērā,

Straujāka pielāgošanās ātri mainīgajām pasaules tirdzniecības tendencēm

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Tirdzniecība visiem. Ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku” un jo īpaši uzmanības pievēršanu tādiem aspektiem kā atbildīga piegādes ķēžu pārvaldība, globālais digitālais tirgus, digitālā preču un pakalpojumu tirdzniecība, godīga un ētiska tirdzniecība un tirdzniecības liberalizācijas sociālās izmaksas; ir stingri pārliecināts, ka ar jebkuru turpmāko tirdzniecības politiku ir jāapkaro protekcionisms, tostarp jāsamazina nevajadzīgi, ar tarifiem nesaistīti tirdzniecības šķēršļi, un jānodrošina, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, piekļuve jauniem tirgiem; atgādina, ka tirdzniecības liberalizācija ir jāīsteno pareizi, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību; pauž nožēlu par to, ka Komisija jauno stratēģiju ir iesniegusi novēloti, lai gan Parlaments prasīja pārskatīto vidējā un ilgtermiņa tirdzniecības stratēģiju iesniegt līdz 2012. gada vasarai; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Tirdzniecība visiem. Ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku” un jo īpaši uzmanības pievēršanu tādiem aspektiem kā atbildīga piegādes ķēžu pārvaldība, globālais digitālais tirgus, digitālā preču un pakalpojumu tirdzniecība, godīga un ētiska tirdzniecība un tirdzniecības liberalizācijas sociālās izmaksas; ir stingri pārliecināts, ka ar jebkuru turpmāko tirdzniecības politiku ir jāapkaro protekcionisms, tostarp jāsamazina nevajadzīgi, ar tarifiem nesaistīti tirdzniecības šķēršļi, un jānodrošina, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, piekļuve jauniem tirgiem; atgādina, ka tirdzniecības liberalizācija ir jāīsteno pareizi, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību; pauž nožēlu par to, ka Komisija jauno stratēģiju ir iesniegusi novēloti, lai gan Parlaments prasīja pārskatīto vidējā un ilgtermiņa tirdzniecības stratēģiju iesniegt līdz 2012. gada vasarai;

| 2. | ir stingri pārliecināts, ka — lai gan pakalpojumu nozare nodrošina 70 % no ES IKP un tā nākotnē nodrošinās 90 % darbvietu — ES ražošanas nozare ir nozīmīgs Eiropas reindustralizācijas elements un tāpēc stratēģijā lielāka uzmanība būtu jāpievērš ražošanas nozares lomai kopējā tirdzniecības politikā; mudina Komisiju strādāt ar tirdzniecības partneriem, lai nodrošinātu, ka viņu tirgi ir vairāk atvērti ES uzņēmumiem, jo īpaši transporta, telekomunikāciju un publiskā iepirkuma jomā, jo šo valstu uzņēmumi joprojām izmanto priekšrocības, ko sniedz plaša piekļuve ES iekšējam tirgum; |
| --- | --- |

2.

ir stingri pārliecināts, ka — lai gan pakalpojumu nozare nodrošina 70 % no ES IKP un tā nākotnē nodrošinās 90 % darbvietu — ES ražošanas nozare ir nozīmīgs Eiropas reindustralizācijas elements un tāpēc stratēģijā lielāka uzmanība būtu jāpievērš ražošanas nozares lomai kopējā tirdzniecības politikā; mudina Komisiju strādāt ar tirdzniecības partneriem, lai nodrošinātu, ka viņu tirgi ir vairāk atvērti ES uzņēmumiem, jo īpaši transporta, telekomunikāciju un publiskā iepirkuma jomā, jo šo valstu uzņēmumi joprojām izmanto priekšrocības, ko sniedz plaša piekļuve ES iekšējam tirgum;

| 3. | atzīst, ka ES tirdzniecības politika Eiropai ir ģeopolitiski un ekonomiski ārkārtīgi svarīga, lai veidotu globalizācijas procesu, stiprinātu starptautiskos standartus un paplašinātu piekļuvi ārvalstu tirgiem; norāda, ka starptautiskos noteikumus pieņems citi tirgus dalībnieki, ja Eiropa steidzami nerīkosies; uzsver, ka, ņemot vērā ES kā lielākās ekonomikas pasaulē statusu, ilgtspējīga un atbildīga tirdzniecība ir tās spēcīgākais politikas instruments, lai gan atbalstītu Eiropas intereses, ieguldījumu un uzņēmumus, gan popularizētu Eiropas vērtības ārvalstīs, vienlaikus veicinot ekonomikas izaugsmi un ieguldījumus un radot darbvietas savā teritorijā; atbalsta Komisijas mērķi uzlabot tirdzniecības un iekšējā tirgus politikas sinerģiju un iesaka šajās politikas jomās prioritāti piešķirt pasākumiem, kas vērsti uz darbvietu radīšanu; |
| --- | --- |

3.

atzīst, ka ES tirdzniecības politika Eiropai ir ģeopolitiski un ekonomiski ārkārtīgi svarīga, lai veidotu globalizācijas procesu, stiprinātu starptautiskos standartus un paplašinātu piekļuvi ārvalstu tirgiem; norāda, ka starptautiskos noteikumus pieņems citi tirgus dalībnieki, ja Eiropa steidzami nerīkosies; uzsver, ka, ņemot vērā ES kā lielākās ekonomikas pasaulē statusu, ilgtspējīga un atbildīga tirdzniecība ir tās spēcīgākais politikas instruments, lai gan atbalstītu Eiropas intereses, ieguldījumu un uzņēmumus, gan popularizētu Eiropas vērtības ārvalstīs, vienlaikus veicinot ekonomikas izaugsmi un ieguldījumus un radot darbvietas savā teritorijā; atbalsta Komisijas mērķi uzlabot tirdzniecības un iekšējā tirgus politikas sinerģiju un iesaka šajās politikas jomās prioritāti piešķirt pasākumiem, kas vērsti uz darbvietu radīšanu;

| 4. | atzinīgi vērtē Komisijas solījumu, ka neviens tirdzniecības nolīgums nepazeminās jau panāktos patērētāju aizsardzības standartus, tostarp saistībā ar digitālo revolūciju; uzsver, ka Parlaments arī turpmāk cieši uzraudzīs, lai pašreizējās sarunās šis solījums tiktu pildīts; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Komisijas solījumu, ka neviens tirdzniecības nolīgums nepazeminās jau panāktos patērētāju aizsardzības standartus, tostarp saistībā ar digitālo revolūciju; uzsver, ka Parlaments arī turpmāk cieši uzraudzīs, lai pašreizējās sarunās šis solījums tiktu pildīts;

| 5. | uzsver saikni starp vienoto tirgu un ES tirdzniecības politiku, kam vajadzētu būt pilnībā savietojamiem savstarpēji un ar plašākām Savienības politikas jomām un vērtībām; uzskata, ka atvērta, atbildīga un brīva globāla tirdzniecība, kas balstās uz efektīviem, pārredzamiem un stingriem globāliem noteikumiem, ir būtiski svarīga, lai vienotais tirgus īstenotu pilnībā savu potenciālu, darbojoties, augot un strādājot iedzīvotāju, patērētāju un uzņēmumu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, savstarpējam labumam; atgādina, ka tirdzniecības atvēršana veicina lielāku produktivitāti, sekmē lielāku ārējo konkurētspēju un jau atbalsta gandrīz katru septīto darbvietu vienotajā tirgū, kā arī sniedz ievērojamu labumu patērētājiem; |
| --- | --- |

5.

uzsver saikni starp vienoto tirgu un ES tirdzniecības politiku, kam vajadzētu būt pilnībā savietojamiem savstarpēji un ar plašākām Savienības politikas jomām un vērtībām; uzskata, ka atvērta, atbildīga un brīva globāla tirdzniecība, kas balstās uz efektīviem, pārredzamiem un stingriem globāliem noteikumiem, ir būtiski svarīga, lai vienotais tirgus īstenotu pilnībā savu potenciālu, darbojoties, augot un strādājot iedzīvotāju, patērētāju un uzņēmumu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, savstarpējam labumam; atgādina, ka tirdzniecības atvēršana veicina lielāku produktivitāti, sekmē lielāku ārējo konkurētspēju un jau atbalsta gandrīz katru septīto darbvietu vienotajā tirgū, kā arī sniedz ievērojamu labumu patērētājiem;

| 6. | aicina Komisiju regulāri atjaunināt savu tirdzniecības un ieguldījumu stratēģiju un publiski ik pēc diviem gadiem, sākot ar 2017. gadu, iepazīstināt Parlamentu ar detalizētu starpposma īstenošanas pārskatu, lai nodrošinātu, ka tās solījumi tiek izpildīti; aicina Komisiju šajos pārskatos iekļaut informāciju par progresu pašreiz notiekošajās tirdzniecības sarunās un spēkā esošo tirdzniecības nolīgumu īstenošanu; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju regulāri atjaunināt savu tirdzniecības un ieguldījumu stratēģiju un publiski ik pēc diviem gadiem, sākot ar 2017. gadu, iepazīstināt Parlamentu ar detalizētu starpposma īstenošanas pārskatu, lai nodrošinātu, ka tās solījumi tiek izpildīti; aicina Komisiju šajos pārskatos iekļaut informāciju par progresu pašreiz notiekošajās tirdzniecības sarunās un spēkā esošo tirdzniecības nolīgumu īstenošanu;

| 7. | mudina Komisiju paātrināt savas procedūras, lai sarunu rezultātā pieņemtos tirdzniecības nolīgumus varētu nodot izskatīšanai Parlamentā īsākā termiņā, tādējādi ļaujot tos piemērot provizoriski vai tiem stāties spēkā ātrāk; |
| --- | --- |

7.

mudina Komisiju paātrināt savas procedūras, lai sarunu rezultātā pieņemtos tirdzniecības nolīgumus varētu nodot izskatīšanai Parlamentā īsākā termiņā, tādējādi ļaujot tos piemērot provizoriski vai tiem stāties spēkā ātrāk;

Pārredzama tirdzniecības politika un lielākas viedokļu paušanas iespējas pilsoņiem

| 8. | atzinīgi vērtē lielāku Komisijas pārredzamību un atklātību visos tirdzniecības sarunu posmos un atbalsta Komisijas TTIP pārredzamības iniciatīvu; atzīst, ka pēc vairākkārtējiem Parlamenta aicinājumiem Komisija ir pastiprinājusi sarunu pārredzamību, nodrošinot visiem Eiropas Parlamenta un nacionālo parlamentu deputātiem iespēju iepazīties ar konfidenciāliem sarunu dokumentiem un sniedzot plašāku informāciju ieinteresētajām personām; atgādina, ka Eiropas Parlamenta deputātiem sniegtā plašākā piekļuve klasificētai informācijai TTIP sarunās ir palielinājusi parlamentāro uzraudzību, tādējādi ļaujot Parlamentam vēl labāk pildīt savus pienākumus KTP jomā; tādēļ prasa paplašināt Komisijas pārredzamības iniciatīvu, lai sasniegtu pilnīgu pārredzamību un sabiedriskās kontroles iespēju attiecībā uz visām patlaban notiekošajām un turpmākajām tirdzniecības sarunām, kā arī apspriesties ar partnervalstīm, lai mudinātu tās ievērot visaugstākos pārredzamības standartus, nodrošināt, ka šis ir savstarpīgs process, kurā ES sarunu pozīcija nav apdraudēta, un ka darbības jomas izpētes laikā tiek panākta vienošanās par vēlamo sarunu pārredzamības līmeni; uzsver, ka nozīmīga pārredzamība var stiprināt globālu atbalstu tirdzniecībai, kuras pamatā ir skaidri noteikumi; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē lielāku Komisijas pārredzamību un atklātību visos tirdzniecības sarunu posmos un atbalsta Komisijas TTIP pārredzamības iniciatīvu; atzīst, ka pēc vairākkārtējiem Parlamenta aicinājumiem Komisija ir pastiprinājusi sarunu pārredzamību, nodrošinot visiem Eiropas Parlamenta un nacionālo parlamentu deputātiem iespēju iepazīties ar konfidenciāliem sarunu dokumentiem un sniedzot plašāku informāciju ieinteresētajām personām; atgādina, ka Eiropas Parlamenta deputātiem sniegtā plašākā piekļuve klasificētai informācijai TTIP sarunās ir palielinājusi parlamentāro uzraudzību, tādējādi ļaujot Parlamentam vēl labāk pildīt savus pienākumus KTP jomā; tādēļ prasa paplašināt Komisijas pārredzamības iniciatīvu, lai sasniegtu pilnīgu pārredzamību un sabiedriskās kontroles iespēju attiecībā uz visām patlaban notiekošajām un turpmākajām tirdzniecības sarunām, kā arī apspriesties ar partnervalstīm, lai mudinātu tās ievērot visaugstākos pārredzamības standartus, nodrošināt, ka šis ir savstarpīgs process, kurā ES sarunu pozīcija nav apdraudēta, un ka darbības jomas izpētes laikā tiek panākta vienošanās par vēlamo sarunu pārredzamības līmeni; uzsver, ka nozīmīga pārredzamība var stiprināt globālu atbalstu tirdzniecībai, kuras pamatā ir skaidri noteikumi;

| 9. | aicina Padomi nekavējoties publicēt visas iepriekš pieņemtās un turpmākās sarunu pilnvaras; |
| --- | --- |

9.

aicina Padomi nekavējoties publicēt visas iepriekš pieņemtās un turpmākās sarunu pilnvaras;

| 10. | aicina Komisiju nodrošināt ciešu un līdzsvarotu pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru iesaisti, tostarp īstenojot pienācīgas publiskas tiešsaistes apspriešanas un komunikācijas kampaņas, jo tas ir izšķirīgi svarīgi, lai uzlabotu ES tirdzniecības politikas saturu un tajā galveno uzmanību pievērstu pilsoņu tiesību aizsardzībai, tādējādi arī stiprinot tās leģitimitāti; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju nodrošināt ciešu un līdzsvarotu pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru iesaisti, tostarp īstenojot pienācīgas publiskas tiešsaistes apspriešanas un komunikācijas kampaņas, jo tas ir izšķirīgi svarīgi, lai uzlabotu ES tirdzniecības politikas saturu un tajā galveno uzmanību pievērstu pilsoņu tiesību aizsardzībai, tādējādi arī stiprinot tās leģitimitāti;

| 11. | uzsver, ka saistībā ar pašreizējām debatēm par tirdzniecības sarunu tvērumu regulatīvajai sadarbībai ir jāsaglabā regulējuma galvenā funkcija, proti, nodrošināt sabiedrības interešu ievērošanu; uzsver, ka labākai regulatoru sadarbībai būtu jāsekmē tirdzniecība un ieguldījumi, identificējot nevajadzīgos tirdzniecības tehniskos šķēršļus un dubultu vai pārmērīgu administratīvo slogu un formalitātes, kuras nesamērīgi ietekmē MVU, vienlaikus neapdraudot tehniskās procedūras, kas ir saistītas ar pamatstandartiem un noteikumiem, saglabājot Eiropas veselības, drošības, patēriņa, nodarbinātības, sociālo un vides tiesību aktos paredzētos standartus un kultūras daudzveidību un pilnībā aizsargājot piesardzības principu un valstu, reģionu un vietējo iestāžu regulatīvo autonomiju; atgādina, ka attiecīgo mehānismu pamatā jābūt plašākai informācijas apmaiņai un labākai starptautisko tehnisko standartu pieņemšanai un tiem jārada lielāka konverģence, vienlaikus nekādā gadījumā nelabvēlīgi neietekmējot vai nekavējot neviena tirdzniecības partnera demokrātiski atzītas lēmumu pieņemšanas procedūras; mudina izmantot un radīt turpmākus starptautiskus tehniskos standartus, kas balstītos uz ietekmes novērtējumiem, un pielikt visas pūles, lai nodrošinātu, ka mūsu tirdzniecības partneri pilnībā iesaistās starptautiskajās standartizācijas organizācijās; tomēr neuzskata, ka kopēja starptautiskā standarta neesamībai attiecīgā gadījumā būtu jākavē savstarpēja līdzvērtības atzīšana vai centieni pieņemt kopējus transatlantiskos tehniskos standartus; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka saistībā ar pašreizējām debatēm par tirdzniecības sarunu tvērumu regulatīvajai sadarbībai ir jāsaglabā regulējuma galvenā funkcija, proti, nodrošināt sabiedrības interešu ievērošanu; uzsver, ka labākai regulatoru sadarbībai būtu jāsekmē tirdzniecība un ieguldījumi, identificējot nevajadzīgos tirdzniecības tehniskos šķēršļus un dubultu vai pārmērīgu administratīvo slogu un formalitātes, kuras nesamērīgi ietekmē MVU, vienlaikus neapdraudot tehniskās procedūras, kas ir saistītas ar pamatstandartiem un noteikumiem, saglabājot Eiropas veselības, drošības, patēriņa, nodarbinātības, sociālo un vides tiesību aktos paredzētos standartus un kultūras daudzveidību un pilnībā aizsargājot piesardzības principu un valstu, reģionu un vietējo iestāžu regulatīvo autonomiju; atgādina, ka attiecīgo mehānismu pamatā jābūt plašākai informācijas apmaiņai un labākai starptautisko tehnisko standartu pieņemšanai un tiem jārada lielāka konverģence, vienlaikus nekādā gadījumā nelabvēlīgi neietekmējot vai nekavējot neviena tirdzniecības partnera demokrātiski atzītas lēmumu pieņemšanas procedūras; mudina izmantot un radīt turpmākus starptautiskus tehniskos standartus, kas balstītos uz ietekmes novērtējumiem, un pielikt visas pūles, lai nodrošinātu, ka mūsu tirdzniecības partneri pilnībā iesaistās starptautiskajās standartizācijas organizācijās; tomēr neuzskata, ka kopēja starptautiskā standarta neesamībai attiecīgā gadījumā būtu jākavē savstarpēja līdzvērtības atzīšana vai centieni pieņemt kopējus transatlantiskos tehniskos standartus;

| 12. | lai nodrošinātu pārredzamību un ES tirdzniecības interešu aizsardzību, aicina Komisiju, kad tā apspriežas ar nozares pārstāvjiem par tirdzniecības iniciatīvām, nodrošināt, ka ES asociācijas reāli pārstāv ES tirdzniecības intereses, atspoguļojot valstu nozaru patiesās intereses; uzsver, ka, cik iespējams, būtu jāpublicē ES iestāžu dokumenti, jo pārredzamība ir izšķiroši svarīga, lai iegūtu sabiedrības atbalstu kopējai tirdzniecības politikai; aicina Komisiju īstenot Eiropas Ombuda 2015. gada jūlija ieteikumus, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi visu sarunu dokumentiem; |
| --- | --- |

12.

lai nodrošinātu pārredzamību un ES tirdzniecības interešu aizsardzību, aicina Komisiju, kad tā apspriežas ar nozares pārstāvjiem par tirdzniecības iniciatīvām, nodrošināt, ka ES asociācijas reāli pārstāv ES tirdzniecības intereses, atspoguļojot valstu nozaru patiesās intereses; uzsver, ka, cik iespējams, būtu jāpublicē ES iestāžu dokumenti, jo pārredzamība ir izšķiroši svarīga, lai iegūtu sabiedrības atbalstu kopējai tirdzniecības politikai; aicina Komisiju īstenot Eiropas Ombuda 2015. gada jūlija ieteikumus, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi visu sarunu dokumentiem;

Lielāka saskaņotība starp ES tirdzniecības mērķiem un citiem ārpolitikas aspektiem attiecībā uz tirdzniecību attīstībai

| 13. | atgādina, ka KTP ir jāīsteno, ņemot vērā Savienības ārējās darbības principus un mērķus, kas noteikti LES 21. pantā un LESD 208. pantā, un ka būtu jāveicina ES aizstāvētās vērtības, kā definēts LES 2. pantā; atgādina, ka jānodrošina ārpolitikas saskaņotība ar iekšpolitikas virzieniem, kuriem ir ārēja dimensija; uzsver, ka Eiropas Savienībai ir juridisks pienākums ievērot cilvēktiesības un ka tai būtu jāveicina tirdzniecības partnervalstu ilgtspējīga ekonomiskā, sociālā un ekoloģiskā attīstība; uzskata, ka Eiropas Savienībai ir pienākums veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai paredzētu, nepieļautu un novērstu jebkādu nelabvēlīgu ES KTP radīto ietekmi, veicot regulārus ex-ante un ex-post novērtējumus par ietekmi uz cilvēktiesībām un ilgtspēju un pēc tam vajadzības gadījumā pārskatot tirdzniecības nolīgumus; atgādina, ka tikai taisnīga un pienācīgi reglamentēta tirdzniecība, ja tā ir pielāgota ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM), varētu samazināt nevienlīdzību un veicināt attīstību; atgādina, ka IAM ietver vairākus ar tirdzniecību saistītus mērķus dažādās politikas jomās un viens no konkrētākajiem mērķiem ir palielināt eksportu no jaunattīstības valstīm, lai līdz 2020. gadam dubultotu vismazāk attīstīto valstu (VAV) globālā eksporta daļu; |
| --- | --- |

13.

atgādina, ka KTP ir jāīsteno, ņemot vērā Savienības ārējās darbības principus un mērķus, kas noteikti LES 21. pantā un LESD 208. pantā, un ka būtu jāveicina ES aizstāvētās vērtības, kā definēts LES 2. pantā; atgādina, ka jānodrošina ārpolitikas saskaņotība ar iekšpolitikas virzieniem, kuriem ir ārēja dimensija; uzsver, ka Eiropas Savienībai ir juridisks pienākums ievērot cilvēktiesības un ka tai būtu jāveicina tirdzniecības partnervalstu ilgtspējīga ekonomiskā, sociālā un ekoloģiskā attīstība; uzskata, ka Eiropas Savienībai ir pienākums veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai paredzētu, nepieļautu un novērstu jebkādu nelabvēlīgu ES KTP radīto ietekmi, veicot regulārus ex-ante un ex-post novērtējumus par ietekmi uz cilvēktiesībām un ilgtspēju un pēc tam vajadzības gadījumā pārskatot tirdzniecības nolīgumus; atgādina, ka tikai taisnīga un pienācīgi reglamentēta tirdzniecība, ja tā ir pielāgota ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM), varētu samazināt nevienlīdzību un veicināt attīstību; atgādina, ka IAM ietver vairākus ar tirdzniecību saistītus mērķus dažādās politikas jomās un viens no konkrētākajiem mērķiem ir palielināt eksportu no jaunattīstības valstīm, lai līdz 2020. gadam dubultotu vismazāk attīstīto valstu (VAV) globālā eksporta daļu;

| 14. | atzinīgi vērtē to, ka kopš 1990. gada ir krietni samazinājies tādu iedzīvotāju skaits, kuri dzīvo pilnīgā nabadzībā, kā to definējusi Pasaules Banka; tomēr norāda, ka ir jāveic vairāk pasākumu gan privāto, gan valsts ieguldījumu veicināšanai vismazāk attīstītajās valstīs, lai radītu iestāžu un infrastruktūras sistēmas, kas ļautu VAV labāk izmantot tirdzniecības sniegtās priekšrocības un palīdzētu tām savas ekonomikas dažādot un integrēt globālajās vērtības veidošanas ķēdēs, dodot tām iespēju specializēties augstākas pievienotās vērtības produktu ražošanā; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē to, ka kopš 1990. gada ir krietni samazinājies tādu iedzīvotāju skaits, kuri dzīvo pilnīgā nabadzībā, kā to definējusi Pasaules Banka; tomēr norāda, ka ir jāveic vairāk pasākumu gan privāto, gan valsts ieguldījumu veicināšanai vismazāk attīstītajās valstīs, lai radītu iestāžu un infrastruktūras sistēmas, kas ļautu VAV labāk izmantot tirdzniecības sniegtās priekšrocības un palīdzētu tām savas ekonomikas dažādot un integrēt globālajās vērtības veidošanas ķēdēs, dodot tām iespēju specializēties augstākas pievienotās vērtības produktu ražošanā;

| 15. | ņem vērā Komisijas paziņojumus par ilgtspējīgas attīstības stiprināšanu un cilvēktiesību, darba un sociālo standartu un vides ilgstpējības veicināšanu pasaulē ar tās tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumiem, tomēr prasa apņēmīgi īstenot centienus, lai attiecīgās sadaļas pilnībā īstenotu un piemērotu praksē; piekrīt Komisijas viedoklim, ka Eiropas Savienībai ir īpaša atbildība par tās tirdzniecības politikas ietekmi uz jaunattīstības valstīm, jo īpaši uz VAV; |
| --- | --- |

15.

ņem vērā Komisijas paziņojumus par ilgtspējīgas attīstības stiprināšanu un cilvēktiesību, darba un sociālo standartu un vides ilgstpējības veicināšanu pasaulē ar tās tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumiem, tomēr prasa apņēmīgi īstenot centienus, lai attiecīgās sadaļas pilnībā īstenotu un piemērotu praksē; piekrīt Komisijas viedoklim, ka Eiropas Savienībai ir īpaša atbildība par tās tirdzniecības politikas ietekmi uz jaunattīstības valstīm, jo īpaši uz VAV;

| 16. | uzskata, ka viena no lielākajām ES problēmām 21. gadsimtā ir migrācija; uzsver, ka politikas virzienu saskaņotības nodrošināšanai ES tirdzniecības un ieguldījumu jomā ir izšķirīgi svarīga nozīme migrācijas cēloņu novēršanā; pauž nožēlu, ka tas nav pietiekami atspoguļots stratēģijā “Tirdzniecība visiem”; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka viena no lielākajām ES problēmām 21. gadsimtā ir migrācija; uzsver, ka politikas virzienu saskaņotības nodrošināšanai ES tirdzniecības un ieguldījumu jomā ir izšķirīgi svarīga nozīme migrācijas cēloņu novēršanā; pauž nožēlu, ka tas nav pietiekami atspoguļots stratēģijā “Tirdzniecība visiem”;

| 17. | uzskata, ka par padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA) mērķi — jo īpaši partnervalstīs, kurās ir ekonomikas krīze — vispirms ir jākļūst konkrētiem un ilgtspējīgiem parasto cilvēku dzīves apstākļu uzlabojumiem; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka par padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA) mērķi — jo īpaši partnervalstīs, kurās ir ekonomikas krīze — vispirms ir jākļūst konkrētiem un ilgtspējīgiem parasto cilvēku dzīves apstākļu uzlabojumiem;

| 18. | uzsver, ka noteikumiem cilvēktiesību jomā, sociālajiem un vides standartiem, saistībām darba tiesību jomā, kuras balstās uz SDO pamatkonvencijām un uzņēmumu sociālo atbildības principiem, tostarp uz ESAO principiem par daudznacionāliem uzņēmumiem un ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipiem, vajadzētu būt saistošiem un tiem jākļūst par ES tirdzniecības nolīgumu būtisku sastāvdaļu kā īstenojamām saistībām; aicina Komisiju visos ES tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos iekļaut ilgtspējīgas attīstības sadaļas; uzskata — lai padarītu šos ilgtspējīgas attīstības noteikumus par saistošiem, jāievēro “trīs soļu” pieeja, kas paredz apspriešanos ar valdībām, vietējās konsultatīvās grupas un ekspertu grupas, iesaistot SDO, un nolīguma vispārīgā strīdu risināšanas noteikuma izmantošanu kā galējo līdzekli strīdu risināšanai, paredzot iespēju noteikt finansiālas sankcijas; norāda, ka darba un vides standarti neattiecas vienīgi uz tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļām, bet tiem jābūt spēkā visās tirdzniecības nolīgumu jomās; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka noteikumiem cilvēktiesību jomā, sociālajiem un vides standartiem, saistībām darba tiesību jomā, kuras balstās uz SDO pamatkonvencijām un uzņēmumu sociālo atbildības principiem, tostarp uz ESAO principiem par daudznacionāliem uzņēmumiem un ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipiem, vajadzētu būt saistošiem un tiem jākļūst par ES tirdzniecības nolīgumu būtisku sastāvdaļu kā īstenojamām saistībām; aicina Komisiju visos ES tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos iekļaut ilgtspējīgas attīstības sadaļas; uzskata — lai padarītu šos ilgtspējīgas attīstības noteikumus par saistošiem, jāievēro “trīs soļu” pieeja, kas paredz apspriešanos ar valdībām, vietējās konsultatīvās grupas un ekspertu grupas, iesaistot SDO, un nolīguma vispārīgā strīdu risināšanas noteikuma izmantošanu kā galējo līdzekli strīdu risināšanai, paredzot iespēju noteikt finansiālas sankcijas; norāda, ka darba un vides standarti neattiecas vienīgi uz tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļām, bet tiem jābūt spēkā visās tirdzniecības nolīgumu jomās;

| 19. | uzsver, ka ir svarīgi tirdzniecības nolīgumos iekļaut efektīvus drošības mehānismus; vienlaikus prasa iekļaut efektīvus darba un vides tiesību piemērošanas mehānismus, kuriem nepiemēro cilvēktiesību klauzulu; aicina Komisiju izveidot strukturētu un nepolitisku procesu, saskaņā ar kuru, ievērojot skaidri definētus kritērijus, ir jāsāk apspriešanās ar partneriem gadījumā, ja rodas aizdomas par jebkādiem tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļās paredzēto saistību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka ir svarīgi tirdzniecības nolīgumos iekļaut efektīvus drošības mehānismus; vienlaikus prasa iekļaut efektīvus darba un vides tiesību piemērošanas mehānismus, kuriem nepiemēro cilvēktiesību klauzulu; aicina Komisiju izveidot strukturētu un nepolitisku procesu, saskaņā ar kuru, ievērojot skaidri definētus kritērijus, ir jāsāk apspriešanās ar partneriem gadījumā, ja rodas aizdomas par jebkādiem tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļās paredzēto saistību pārkāpumiem;

| 20. | uzsver pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanas nozīmi brīvās tirdzniecības nolīgumos (BTN) un iespēju izmantot modernākus medijus, lai sekmētu pilsoniskās sabiedrības līdzdalību; |
| --- | --- |

20.

uzsver pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanas nozīmi brīvās tirdzniecības nolīgumos (BTN) un iespēju izmantot modernākus medijus, lai sekmētu pilsoniskās sabiedrības līdzdalību;

| 21. | atkārtoti norāda, ka ir svarīgi ievērot Eiropas un starptautiskos noteikumus par ieroču tirdzniecību, jo īpaši Apvienoto Nāciju Ieroču tirdzniecības līgumu un ES Rīcības kodeksu attiecībā uz ieroču tirdzniecību; uzsver, ka ES tirdzniecības politika ir ekonomiskās diplomātijas instruments, kas varētu arī sniegt ieguldījumu terorisma pamatcēloņu novēršanā; uzsver, ka efektīvs eksporta kontroles regulējums arī ir svarīgs ES tirdzniecības politikas aspekts; šajā sakarībā aicina Komisiju atjaunināt ES divējāda lietojuma preču eksporta kontroles tiesību aktus, lai sasniegtu ES stratēģiskos mērķus un vispārējās vērtības; |
| --- | --- |

21.

atkārtoti norāda, ka ir svarīgi ievērot Eiropas un starptautiskos noteikumus par ieroču tirdzniecību, jo īpaši Apvienoto Nāciju Ieroču tirdzniecības līgumu un ES Rīcības kodeksu attiecībā uz ieroču tirdzniecību; uzsver, ka ES tirdzniecības politika ir ekonomiskās diplomātijas instruments, kas varētu arī sniegt ieguldījumu terorisma pamatcēloņu novēršanā; uzsver, ka efektīvs eksporta kontroles regulējums arī ir svarīgs ES tirdzniecības politikas aspekts; šajā sakarībā aicina Komisiju atjaunināt ES divējāda lietojuma preču eksporta kontroles tiesību aktus, lai sasniegtu ES stratēģiskos mērķus un vispārējās vērtības;

| 22. | atgādina, ka pēc SDO aplēsēm 865 miljoni sieviešu pasaulē varētu būtiskāk piedalīties ekonomikas izaugsmes veidošanā, ja tām tiktu sniegts lielāks atbalsts; norāda, ka sievietēm piederošiem uzņēmumiem ir nepietiekami izmantots sviras efekts attiecībā uz konkurētspējas veicināšanu, uzņēmējdarbības paātrināšanu un izaugsmes nodrošināšanu; norāda, ka tirdzniecības politika var atšķirīgi ietekmēt sievietes un vīriešus dažādās ekonomikas nozarēs un ka ir nepieciešams vairāk datu par dzimumu sadalījumu un tirdzniecību; norāda, ka Komisija savā paziņojumā “Tirdzniecība visiem” nav iekļāvusi tirdzniecības nolīgumu dzimumu dimensiju; aicina Komisiju pastiprināt centienus, lai izmantotu tirdzniecības sarunas kā instrumentu dzimumu līdztiesības veicināšanai visā pasaulē, kā arī lai nodrošinātu, ka gan sievietes, gan vīrieši var izmantot tirdzniecības liberalizācijas sniegtās priekšrocības un tiek aizsargāti pret tās nelabvēlīgo ietekmi; lai to sasniegtu, Komisijai būtu jānodrošina, ka dzimumu līdztiesības princips tiek iekļauts visos turpmākajos tirdzniecības nolīgumos horizontāli un ka būtu jāuzrauga spēkā esošo tirdzniecības nolīgumu ietekme uz dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

22.

atgādina, ka pēc SDO aplēsēm 865 miljoni sieviešu pasaulē varētu būtiskāk piedalīties ekonomikas izaugsmes veidošanā, ja tām tiktu sniegts lielāks atbalsts; norāda, ka sievietēm piederošiem uzņēmumiem ir nepietiekami izmantots sviras efekts attiecībā uz konkurētspējas veicināšanu, uzņēmējdarbības paātrināšanu un izaugsmes nodrošināšanu; norāda, ka tirdzniecības politika var atšķirīgi ietekmēt sievietes un vīriešus dažādās ekonomikas nozarēs un ka ir nepieciešams vairāk datu par dzimumu sadalījumu un tirdzniecību; norāda, ka Komisija savā paziņojumā “Tirdzniecība visiem” nav iekļāvusi tirdzniecības nolīgumu dzimumu dimensiju; aicina Komisiju pastiprināt centienus, lai izmantotu tirdzniecības sarunas kā instrumentu dzimumu līdztiesības veicināšanai visā pasaulē, kā arī lai nodrošinātu, ka gan sievietes, gan vīrieši var izmantot tirdzniecības liberalizācijas sniegtās priekšrocības un tiek aizsargāti pret tās nelabvēlīgo ietekmi; lai to sasniegtu, Komisijai būtu jānodrošina, ka dzimumu līdztiesības princips tiek iekļauts visos turpmākajos tirdzniecības nolīgumos horizontāli un ka būtu jāuzrauga spēkā esošo tirdzniecības nolīgumu ietekme uz dzimumu līdztiesību;

| 23. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par ieceri veikt Vispārējo preferenču sistēmas (VPS) vidusposma pārskatu, jo īpaši novērtējot iespēju sistēmā preferences attiecināt uz pakalpojumiem; tajā pašā laikā uzsver, ka VPS, tostarp “Viss, izņemot ieročus” un VPS+ sistēmas, ir rīki, kas ļauj nodrošināt pamatvērtību ievērošanu un kas ir efektīvi jāīsteno un jāuzrauga; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par ieceri veikt Vispārējo preferenču sistēmas (VPS) vidusposma pārskatu, jo īpaši novērtējot iespēju sistēmā preferences attiecināt uz pakalpojumiem; tajā pašā laikā uzsver, ka VPS, tostarp “Viss, izņemot ieročus” un VPS+ sistēmas, ir rīki, kas ļauj nodrošināt pamatvērtību ievērošanu un kas ir efektīvi jāīsteno un jāuzrauga;

Pārredzamas globālās vērtības veidošanas ķēdes (GVVĶ), kas nodrošina pamatvērtību un standartu ievērošanu pasaules mērogā

| 24. | atzīst, ka pasaules ražošanas sistēmas internacionalizācija ir sekmējusi jaunas ekonomikas attīstības iespējas un simtiem miljoniem pasaules iedzīvotāju palīdzējusi ar darbu izkļūt no nabadzības; atgādina, ka pēc SDO aplēsēm aptuveni 780 miljoni darbspējīgo sieviešu un vīriešu nenopelna pietiekami, lai varētu izkļūt no nabadzības; uzsver, ka GVVĶ paplašināšana ir radījusi darba iespējas, tomēr izcelsmes valstīs neatliekami risināms jautājums ir vāja to spēkā esošo darba tiesību aktu un darba drošības standartu piemērošana, kuri ieviesti, lai aizsargātu darba ņēmējus no pārmērīgi garām darba stundām un nepieņemamiem darba apstākļiem; norāda, ka GVVĶ ir arī pamudinājušas dažus piegādes uzņēmumus ignorēt darba tiesības, pārcelt savu saimniecisko darbību uz valstīm ārpus ES, nodarbināt darba ņēmējus nedrošos un nepieņemamos apstākļos, pieprasīt pārmērīgi garu darba laiku un neievērot darba ņēmēju pamattiesības; atgādina, ka šī prakse rada negodīgu konkurenci tiem piegādātājiem, kuri ievēro darba tiesības un starptautiskos darba un vides standartus, un valdībām, kas vēlas paaugstināt algas un dzīves līmeni; aicina Komisiju izpētīt GVVĶ pieauguma ietekmi un iesniegt konkrētus priekšlikumus, lai šajās ķēdēs uzlabotu nosacījumus ciešā sadarbībā ar SDO un ESAO; uzsver, ka ES turpmāka integrācija globālajās vērtības veidošanas ķēdēs būtu jāveic, pamatojoties uz diviem principiem — Eiropas sociālā un regulatīvā modeļa nodrošināšanu un ilgtspējīgas un vienlīdzīgas izaugsmes un cilvēka cienīgu darbvietu nodrošināšanu un radīšanu Eiropas Savienībā un tās partneriem; atzīst, ka vērtības veidošanas ķēžu globalizācija palielina importa saturu gan iekšzemes kopprodukta, gan eksporta apjomā, līdz ar to būtiski palielinot protekcionisma pasākumu izmaksas; |
| --- | --- |

24.

atzīst, ka pasaules ražošanas sistēmas internacionalizācija ir sekmējusi jaunas ekonomikas attīstības iespējas un simtiem miljoniem pasaules iedzīvotāju palīdzējusi ar darbu izkļūt no nabadzības; atgādina, ka pēc SDO aplēsēm aptuveni 780 miljoni darbspējīgo sieviešu un vīriešu nenopelna pietiekami, lai varētu izkļūt no nabadzības; uzsver, ka GVVĶ paplašināšana ir radījusi darba iespējas, tomēr izcelsmes valstīs neatliekami risināms jautājums ir vāja to spēkā esošo darba tiesību aktu un darba drošības standartu piemērošana, kuri ieviesti, lai aizsargātu darba ņēmējus no pārmērīgi garām darba stundām un nepieņemamiem darba apstākļiem; norāda, ka GVVĶ ir arī pamudinājušas dažus piegādes uzņēmumus ignorēt darba tiesības, pārcelt savu saimniecisko darbību uz valstīm ārpus ES, nodarbināt darba ņēmējus nedrošos un nepieņemamos apstākļos, pieprasīt pārmērīgi garu darba laiku un neievērot darba ņēmēju pamattiesības; atgādina, ka šī prakse rada negodīgu konkurenci tiem piegādātājiem, kuri ievēro darba tiesības un starptautiskos darba un vides standartus, un valdībām, kas vēlas paaugstināt algas un dzīves līmeni; aicina Komisiju izpētīt GVVĶ pieauguma ietekmi un iesniegt konkrētus priekšlikumus, lai šajās ķēdēs uzlabotu nosacījumus ciešā sadarbībā ar SDO un ESAO; uzsver, ka ES turpmāka integrācija globālajās vērtības veidošanas ķēdēs būtu jāveic, pamatojoties uz diviem principiem — Eiropas sociālā un regulatīvā modeļa nodrošināšanu un ilgtspējīgas un vienlīdzīgas izaugsmes un cilvēka cienīgu darbvietu nodrošināšanu un radīšanu Eiropas Savienībā un tās partneriem; atzīst, ka vērtības veidošanas ķēžu globalizācija palielina importa saturu gan iekšzemes kopprodukta, gan eksporta apjomā, līdz ar to būtiski palielinot protekcionisma pasākumu izmaksas;

| 25. | uzskata, ka tirdzniecības politikai ir jāpalīdz nodrošināt pārredzamu ražošanas procesu visā vērtības veidošanas ķēdē, kā arī atbilstību vides, sociālajiem un drošības pamatstandartiem; aicina Komisiju veicināt iniciatīvas par pienācīgas pārbaudes standartiem attiecībā uz piegādes ķēdēm; atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi cieši sadarboties ar SDO un ESAO, lai izstrādātu vispārēju pieeju darba apstākļu uzlabošanai, jo īpaši apģērbu ražošanas nozarē; uzsver, ka ir svarīgi apzināt un izvērtēt jaunas nozaru vai ģeogrāfiskās iespējas attiecībā uz atbildīgu piegādes ķēžu papildu iniciatīvām; ar nepacietību gaida Komisijas plānoto paziņojumu par korporatīvo sociālo atbildību; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka tirdzniecības politikai ir jāpalīdz nodrošināt pārredzamu ražošanas procesu visā vērtības veidošanas ķēdē, kā arī atbilstību vides, sociālajiem un drošības pamatstandartiem; aicina Komisiju veicināt iniciatīvas par pienācīgas pārbaudes standartiem attiecībā uz piegādes ķēdēm; atzinīgi vērtē Komisijas vēlmi cieši sadarboties ar SDO un ESAO, lai izstrādātu vispārēju pieeju darba apstākļu uzlabošanai, jo īpaši apģērbu ražošanas nozarē; uzsver, ka ir svarīgi apzināt un izvērtēt jaunas nozaru vai ģeogrāfiskās iespējas attiecībā uz atbildīgu piegādes ķēžu papildu iniciatīvām; ar nepacietību gaida Komisijas plānoto paziņojumu par korporatīvo sociālo atbildību;

| 26. | mudina Komisiju veicināt ANO Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) visaptverošo ieguldījumu politikas satvaru ilgtspējīgai attīstībai; |
| --- | --- |

26.

mudina Komisiju veicināt ANO Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) visaptverošo ieguldījumu politikas satvaru ilgtspējīgai attīstībai;

| 27. | pieprasa palīdzību tirdzniecībai un tehnisko palīdzību galvenokārt paredzēt nabadzīgo ražotāju, mikrouzņēmumu un mazo uzņēmumu, kooperatīvu un sieviešu iespēju uzlabošanai un dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, lai veicinātu šo kategoriju ieguvumus no tirdzniecības vietējos un reģionālajos tirgos; |
| --- | --- |

27.

pieprasa palīdzību tirdzniecībai un tehnisko palīdzību galvenokārt paredzēt nabadzīgo ražotāju, mikrouzņēmumu un mazo uzņēmumu, kooperatīvu un sieviešu iespēju uzlabošanai un dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, lai veicinātu šo kategoriju ieguvumus no tirdzniecības vietējos un reģionālajos tirgos;

| 28. | aicina Komisiju izstrādāt tiesību aktus ar mērķi aizliegt tādu preču importu, kuras ir ražotas, izmantojot jebkāda veida piespiedu darbu vai mūsdienu verdzību, un, kamēr šādi tiesību akti nav pieņemti, stiprināt importa un piegādes ķēžu kontroles pasākumus, pamatojoties uz ētiskiem apsvērumiem; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju izstrādāt tiesību aktus ar mērķi aizliegt tādu preču importu, kuras ir ražotas, izmantojot jebkāda veida piespiedu darbu vai mūsdienu verdzību, un, kamēr šādi tiesību akti nav pieņemti, stiprināt importa un piegādes ķēžu kontroles pasākumus, pamatojoties uz ētiskiem apsvērumiem;

| 29. | uzsver, ka visa intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) spektra labākai aizsardzībai un efektīvākai īstenošanai ir izšķiroša nozīme attiecībā uz turpmāku integrāciju globālajās vērtības veidošanas ķēdēs; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka visa intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) spektra labākai aizsardzībai un efektīvākai īstenošanai ir izšķiroša nozīme attiecībā uz turpmāku integrāciju globālajās vērtības veidošanas ķēdēs;

| 30. | aicina Komisiju atbalstīt visas jaunattīstības valstis, tām pilnīgi un efektīvi izmantojot visus elastīgos noteikumus, kas paredzēti TRIPS līgumā, atzīti un apstiprināti 2001. gada 14. novembrī pieņemtajā Dohas deklarācijā par TRIPS līgumu un sabiedrības veselību, lai garantētu, ka tās savās sabiedrības veselības iekšējās programmās varētu nodrošināt būtiskāko zāļu pieejamību par pieņemamu cenu; aicina Padomi šajā sakarā izpildīt savas Dohas deklarācijā paredzētās saistības, nodrošinot, ka Komisija nepārprotami garantē zāļu pieejamību, kad attiecībā uz turpmākajiem divpusējiem un reģionāliem tirdzniecības nolīgumiem ar jaunattīstības valstīm risina sarunas par noteikumiem saistībā ar farmācijas nozari vai kad jaunattīstības valstis sāk pievienošanos PTO; atzinīgi vērtē Komisijas atbalstu VAV lūgumam pagarināt intelektuālā īpašuma tiesības farmācijas nozarē, taču pauž nožēlu par PTO TRIPS padomes lēmumu piešķirt pagarinājumu tikai uz 17 gadiem; |
| --- | --- |

30.

aicina Komisiju atbalstīt visas jaunattīstības valstis, tām pilnīgi un efektīvi izmantojot visus elastīgos noteikumus, kas paredzēti TRIPS līgumā, atzīti un apstiprināti 2001. gada 14. novembrī pieņemtajā Dohas deklarācijā par TRIPS līgumu un sabiedrības veselību, lai garantētu, ka tās savās sabiedrības veselības iekšējās programmās varētu nodrošināt būtiskāko zāļu pieejamību par pieņemamu cenu; aicina Padomi šajā sakarā izpildīt savas Dohas deklarācijā paredzētās saistības, nodrošinot, ka Komisija nepārprotami garantē zāļu pieejamību, kad attiecībā uz turpmākajiem divpusējiem un reģionāliem tirdzniecības nolīgumiem ar jaunattīstības valstīm risina sarunas par noteikumiem saistībā ar farmācijas nozari vai kad jaunattīstības valstis sāk pievienošanos PTO; atzinīgi vērtē Komisijas atbalstu VAV lūgumam pagarināt intelektuālā īpašuma tiesības farmācijas nozarē, taču pauž nožēlu par PTO TRIPS padomes lēmumu piešķirt pagarinājumu tikai uz 17 gadiem;

| 31. | atzinīgi vērtē to, ka Komisijas paziņojumā “Tirdzniecība visiem” uzmanība tiek veltīta godīgai tirdzniecībai, un aicina Komisiju prioritāri izpildīt savas saistības par esošās struktūras izmantošanu BTN īstenošanai, lai veicinātu godīgu tirdzniecību, godīgas tirdzniecības programmas, kas paredzētas mazajiem ražotājiem trešās valstīs, iesaistot ES delegācijas, un izstrādāt ES izpratnes veicināšanas pasākumus, piemēram, ieviest balvu “ES taisnīgas un ētiskas tirdzniecības pilsēta”; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē to, ka Komisijas paziņojumā “Tirdzniecība visiem” uzmanība tiek veltīta godīgai tirdzniecībai, un aicina Komisiju prioritāri izpildīt savas saistības par esošās struktūras izmantošanu BTN īstenošanai, lai veicinātu godīgu tirdzniecību, godīgas tirdzniecības programmas, kas paredzētas mazajiem ražotājiem trešās valstīs, iesaistot ES delegācijas, un izstrādāt ES izpratnes veicināšanas pasākumus, piemēram, ieviest balvu “ES taisnīgas un ētiskas tirdzniecības pilsēta”;

| 32. | uzskata, ka jaunās tehnoloģijas un internets nodrošina jaunus preču izsekojamības instrumentus visas piegādes ķēdes ietvaros; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka jaunās tehnoloģijas un internets nodrošina jaunus preču izsekojamības instrumentus visas piegādes ķēdes ietvaros;

| 33. | norāda uz banku pakalpojumu nozīmi tirdzniecības un ieguldījumu attīstībā; aicina ES atbalstīt pasākumus, kuru mērķis ir veicināt piekļuvi banku pakalpojumiem jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

33.

norāda uz banku pakalpojumu nozīmi tirdzniecības un ieguldījumu attīstībā; aicina ES atbalstīt pasākumus, kuru mērķis ir veicināt piekļuvi banku pakalpojumiem jaunattīstības valstīs;

| 34. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par izcelsmes noteikumu modernizāciju, jo izcelsmes noteikumi ir būtisks tirdzniecības šķērslis tirdzniecības modeļos, kuros dominē GVVĶ; uzsver, ka jautājumam par izcelsmes noteikumu modernizāciju ir jābūt vienai no prioritātēm visos BTN, par kuriem Savienība rīko sarunas; aicina Komisiju īpaši pievērsties jautājumam par elastīgiem izcelsmes noteikumiem, tostarp zemām prasībām attiecībā uz pievienoto vērtību un harmonizētās sistēmas apakšpozīciju maiņu; |
| --- | --- |

34.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par izcelsmes noteikumu modernizāciju, jo izcelsmes noteikumi ir būtisks tirdzniecības šķērslis tirdzniecības modeļos, kuros dominē GVVĶ; uzsver, ka jautājumam par izcelsmes noteikumu modernizāciju ir jābūt vienai no prioritātēm visos BTN, par kuriem Savienība rīko sarunas; aicina Komisiju īpaši pievērsties jautājumam par elastīgiem izcelsmes noteikumiem, tostarp zemām prasībām attiecībā uz pievienoto vērtību un harmonizētās sistēmas apakšpozīciju maiņu;

Esošo nolīgumu uzraudzības, novērtēšanas un pārraudzības noteikšana par būtisku ES tirdzniecības politikas prioritāti

| 35. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu īstenot ciešāku partnerību ar Parlamentu un ieinteresētajām personām tirdzniecības nolīgumu īstenošanas nolūkā; uzsver, ka Parlaments ir savlaicīgi jāiesaista un pilnībā jāinformē visos procedūras posmos, tostarp sistemātiski apspriežoties ar Parlamentu pirms sarunu pilnvaru sagatavošanas; norāda, ka Komisijas pienākums ir informēt Parlamentu par tās rīcību saistībā ar tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu īstenošanu, uzraudzību un turpmākajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

35.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu īstenot ciešāku partnerību ar Parlamentu un ieinteresētajām personām tirdzniecības nolīgumu īstenošanas nolūkā; uzsver, ka Parlaments ir savlaicīgi jāiesaista un pilnībā jāinformē visos procedūras posmos, tostarp sistemātiski apspriežoties ar Parlamentu pirms sarunu pilnvaru sagatavošanas; norāda, ka Komisijas pienākums ir informēt Parlamentu par tās rīcību saistībā ar tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu īstenošanu, uzraudzību un turpmākajiem pasākumiem;

| 36. | aicina Komisiju neprasīt tirdzniecības nolīgumu, tostarp asociācijas nolīgumu tirdzniecības sadaļu, provizorisku piemērošanu, kamēr Parlaments nav devis savu piekrišanu; atgādina, ka tas būtiski apdraudētu Parlamenta tiesības un radīt iespējamu juridisku nenoteiktību otrai nolīguma pusei un attiecīgajiem ekonomikas dalībniekiem; atgādina un atzinīgi vērtē tirdzniecības komisāres apņemšanos šajā jomā, tomēr stingri iesaka šo vienošanos oficiāli iekļaut jaunajā iestāžu nolīgumā; |
| --- | --- |

36.

aicina Komisiju neprasīt tirdzniecības nolīgumu, tostarp asociācijas nolīgumu tirdzniecības sadaļu, provizorisku piemērošanu, kamēr Parlaments nav devis savu piekrišanu; atgādina, ka tas būtiski apdraudētu Parlamenta tiesības un radīt iespējamu juridisku nenoteiktību otrai nolīguma pusei un attiecīgajiem ekonomikas dalībniekiem; atgādina un atzinīgi vērtē tirdzniecības komisāres apņemšanos šajā jomā, tomēr stingri iesaka šo vienošanos oficiāli iekļaut jaunajā iestāžu nolīgumā;

| 37. | uzskata, ka jaukto nolīgumu gadījumā līdzsvaru starp demokrātisko uzraudzību un efektivitāti vislabāk nodrošinās jau praksē pierādītā sistēma, kurā nolīgums provizoriski netiek piemērots, kamēr Parlaments nav devis savu piekrišanu, vienlaikus gaidot valstu parlamentu ratifikāciju; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka jaukto nolīgumu gadījumā līdzsvaru starp demokrātisko uzraudzību un efektivitāti vislabāk nodrošinās jau praksē pierādītā sistēma, kurā nolīgums provizoriski netiek piemērots, kamēr Parlaments nav devis savu piekrišanu, vienlaikus gaidot valstu parlamentu ratifikāciju;

| 38. | uzstāj, ka esošo nolīgumu uzraudzība, novērtēšana un pārraudzība ir jānosaka par tirdzniecības politikas būtisku prioritāti; aicina Komisiju pārdalīt pienācīgus resursus, lai Tirdzniecības ĢD varētu labāk uzraudzīt tirdzniecības nolīgumus, kas jāīsteno, ņemot vērā sarunu programmas paplašināšanos; aicina Komisiju noteikt konkrētus rādītājus, lai nodrošinātu tirdzniecības līgumu īstenošanas uzraudzību, un publiski un regulāri iesniegt būtisku un sīki izstrādātu ikgadēju īstenošanas ziņojumu Parlamentam, norādot, piemēram, ES nozaru rezultātus un nolīgumu ietekmi uz dažādām jomām un to attiecīgajām tirgus daļām; |
| --- | --- |

38.

uzstāj, ka esošo nolīgumu uzraudzība, novērtēšana un pārraudzība ir jānosaka par tirdzniecības politikas būtisku prioritāti; aicina Komisiju pārdalīt pienācīgus resursus, lai Tirdzniecības ĢD varētu labāk uzraudzīt tirdzniecības nolīgumus, kas jāīsteno, ņemot vērā sarunu programmas paplašināšanos; aicina Komisiju noteikt konkrētus rādītājus, lai nodrošinātu tirdzniecības līgumu īstenošanas uzraudzību, un publiski un regulāri iesniegt būtisku un sīki izstrādātu ikgadēju īstenošanas ziņojumu Parlamentam, norādot, piemēram, ES nozaru rezultātus un nolīgumu ietekmi uz dažādām jomām un to attiecīgajām tirgus daļām;

| 39. | aicina Komisiju uzlabot kvalitāti un precizitāti ex-ante un ex-post novērtējumiem, kuru pamatā ir pārskatītā metodika; uzsver, ka vienmēr ir jāiesniedz padziļināts un visaptverošs ilgtspējas ietekmes novērtējums par tirdzniecības politikas iniciatīvām, jo īpaši ņemot vērā neseno Ombuda ieteikumu attiecībā uz sūdzību Nr. 1409/201/JN par ES un Vjetnamas BTN; uzsver, ka novērtējumos būtu jāietver vismaz: jutīgas ekonomikas nozares; cilvēktiesības, sociālās un vides tiesības; un lauksaimniecības un vietējā produkcija attālākajos reģionos; pauž bažas par to, ka trūkst starpposma un ex-post novērtējumu un ka veikto novērtējumu kvalitāte ir zema, kā tas apliecināts Eiropas Revīzijas palātas īpašajā ziņojumā Nr. 02/2014; uzstāj, ka kvalitatīvāki starpposma un ex-post novērtējumi ir jāveic attiecībā uz visiem tirdzniecības nolīgumiem, lai politikas veidotāji, ieinteresētās personas un Eiropas nodokļu maksātāji varētu novērtēt, vai tirdzniecības nolīgumi ir snieguši vēlamo rezultātu; prasa Komisijai sniegt datus par to tirdzniecības nolīgumu ietekmi, kas ir noslēgti, īpašu uzmanību pievēršot MVU, pienācīgu darbvietu radīšanai, cilvēktiesībām un videi, tostarp partnervalstīs, kā arī ierosināt papildu pasākumus, ar kuriem tiktu nodrošināts, ka VAV gūst labumu no mūsu tirdzniecības politikas; |
| --- | --- |

39.

aicina Komisiju uzlabot kvalitāti un precizitāti ex-ante un ex-post novērtējumiem, kuru pamatā ir pārskatītā metodika; uzsver, ka vienmēr ir jāiesniedz padziļināts un visaptverošs ilgtspējas ietekmes novērtējums par tirdzniecības politikas iniciatīvām, jo īpaši ņemot vērā neseno Ombuda ieteikumu attiecībā uz sūdzību Nr. 1409/201/JN par ES un Vjetnamas BTN; uzsver, ka novērtējumos būtu jāietver vismaz: jutīgas ekonomikas nozares; cilvēktiesības, sociālās un vides tiesības; un lauksaimniecības un vietējā produkcija attālākajos reģionos; pauž bažas par to, ka trūkst starpposma un ex-post novērtējumu un ka veikto novērtējumu kvalitāte ir zema, kā tas apliecināts Eiropas Revīzijas palātas īpašajā ziņojumā Nr. 02/2014; uzstāj, ka kvalitatīvāki starpposma un ex-post novērtējumi ir jāveic attiecībā uz visiem tirdzniecības nolīgumiem, lai politikas veidotāji, ieinteresētās personas un Eiropas nodokļu maksātāji varētu novērtēt, vai tirdzniecības nolīgumi ir snieguši vēlamo rezultātu; prasa Komisijai sniegt datus par to tirdzniecības nolīgumu ietekmi, kas ir noslēgti, īpašu uzmanību pievēršot MVU, pienācīgu darbvietu radīšanai, cilvēktiesībām un videi, tostarp partnervalstīs, kā arī ierosināt papildu pasākumus, ar kuriem tiktu nodrošināts, ka VAV gūst labumu no mūsu tirdzniecības politikas;

| 40. | aicina Komisiju iesniegt ziņojumu Parlamentam par svarīgu ES tirdzniecības partneru īstenotu dubultās cenas noteikšanas un cenas kropļošanas praksi, īpašu uzmanību pievēršot energoresursiem un skaidrojot šādas prakses ietekmi uz ES ekonomiku, un norādot Komisijas īstenotos pasākumus divpusējā, daudzpusējā un PTO līmenī, lai novērstu šādu praksi; aicina Komisiju darīt visu iespējamo, lai tirdzniecības attiecībās ar visiem tās tirdzniecības partneriem pārtrauktu dubultās cenas noteikšanas praksi un citas cenu kropļojošas prakses; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju iesniegt ziņojumu Parlamentam par svarīgu ES tirdzniecības partneru īstenotu dubultās cenas noteikšanas un cenas kropļošanas praksi, īpašu uzmanību pievēršot energoresursiem un skaidrojot šādas prakses ietekmi uz ES ekonomiku, un norādot Komisijas īstenotos pasākumus divpusējā, daudzpusējā un PTO līmenī, lai novērstu šādu praksi; aicina Komisiju darīt visu iespējamo, lai tirdzniecības attiecībās ar visiem tās tirdzniecības partneriem pārtrauktu dubultās cenas noteikšanas praksi un citas cenu kropļojošas prakses;

Globālās tirdzniecības veidošana ar daudzpusēju pieeju PTO

| 41. | uzsver, ka PTO paredzētā daudzpusējās tirdzniecības sistēma joprojām ir labākais risinājums, kā nodrošināt atvērtu, godīgu un uz noteikumiem pamatotu sistēmu, kurā ņemtas vērā un līdzsvarotas tās dalībnieku daudzās atšķirīgās intereses; atkārto, ka Parlaments pārliecinoši atbalsta daudzpusējo programmu; atzinīgi vērtē to, ka ir noslēgušās sarunas par Tirdzniecības atvieglošanas nolīgumu, kas daudzās valstīs palīdzēs vienkāršot un modernizēt muitas procedūras, tādējādi arī veicinot jaunattīstības valstu integrāciju starptautiskajā tirdzniecības sistēmā; prasa, lai visas puses ātri un pareizi īstenotu šo nolīgumu; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka PTO paredzētā daudzpusējās tirdzniecības sistēma joprojām ir labākais risinājums, kā nodrošināt atvērtu, godīgu un uz noteikumiem pamatotu sistēmu, kurā ņemtas vērā un līdzsvarotas tās dalībnieku daudzās atšķirīgās intereses; atkārto, ka Parlaments pārliecinoši atbalsta daudzpusējo programmu; atzinīgi vērtē to, ka ir noslēgušās sarunas par Tirdzniecības atvieglošanas nolīgumu, kas daudzās valstīs palīdzēs vienkāršot un modernizēt muitas procedūras, tādējādi arī veicinot jaunattīstības valstu integrāciju starptautiskajā tirdzniecības sistēmā; prasa, lai visas puses ātri un pareizi īstenotu šo nolīgumu;

| 42. | norāda, ka 2015. gadā Nairobi notikušajā desmitajā PTO Ministru konferencē tika panākti zināmi uzlabojumi; atzīst, ka PTO dalībvalstīm ir dažādi viedokļi par to, kā rīkoties attiecībā uz Dohas sarunu kārtu, tostarp nepieciešamību apsvērt jaunas pieejas, lai atrisinātu atlikušos jautājumus attiecībā uz jaunattīstības valstu un VAV dažādajām interesēm, vienlaikus atzīstot jaunietekmes ekonomiku lielāku atbildību par Dohas sarunu kārtas pabeigšanu; atzinīgi vērtē ES apņemšanos piecu gadu laikā nodrošināt finansējumu EUR 400 miljonu apmērā, lai atbalstītu jaunattīstības valstis, īpaši VAV, tām cenšoties īstenot Tirdzniecības atvieglošanas nolīgumu; atzīmē dažu PTO dalībvalstu interesi pievērsties jaunām sarunu jomām, piemēram, bet ne tikai, ieguldījumiem, valsts uzņēmumiem, konkurencei un elektroniskai tirdzniecībai; uzskata, ka Nairobi Ministru konferences iznākums dod iespēju atjaunināt PTO sarunu funkciju; mudina Komisiju uzņemties iniciatīvu reformēt un stiprināt PTO ar mērķi nodrošināt lielāku iekļautību, efektivitāti, pārredzamību un pārskatatbildību, tostarp stiprinot koordināciju ar SDO un citām ANO aģentūrām, kas ir saistītas ar vides aizsardzību un cilvēktiesībām; atgādina, ka palīdzība tirdzniecībai ir būtiska, lai veidotu ar tirdzniecību saistītas spējas un nodrošinātu tehnisko palīdzību jaunattīstības valstīm un VAV; šajā saistībā aicina ES un tās dalībvalstis apņemties palielināt palīdzību tirdzniecībai, lai jaunattīstības valstis varētu gūt labumu no lielākas GVVĶ pievienotās vērtības daļas; aicina Komisiju tirdzniecības atbalsta stratēģijas pārskatīšanā pievērst lielu uzmanību godīgas un ētiskas tirdzniecības jautājumam; |
| --- | --- |

42.

norāda, ka 2015. gadā Nairobi notikušajā desmitajā PTO Ministru konferencē tika panākti zināmi uzlabojumi; atzīst, ka PTO dalībvalstīm ir dažādi viedokļi par to, kā rīkoties attiecībā uz Dohas sarunu kārtu, tostarp nepieciešamību apsvērt jaunas pieejas, lai atrisinātu atlikušos jautājumus attiecībā uz jaunattīstības valstu un VAV dažādajām interesēm, vienlaikus atzīstot jaunietekmes ekonomiku lielāku atbildību par Dohas sarunu kārtas pabeigšanu; atzinīgi vērtē ES apņemšanos piecu gadu laikā nodrošināt finansējumu EUR 400 miljonu apmērā, lai atbalstītu jaunattīstības valstis, īpaši VAV, tām cenšoties īstenot Tirdzniecības atvieglošanas nolīgumu; atzīmē dažu PTO dalībvalstu interesi pievērsties jaunām sarunu jomām, piemēram, bet ne tikai, ieguldījumiem, valsts uzņēmumiem, konkurencei un elektroniskai tirdzniecībai; uzskata, ka Nairobi Ministru konferences iznākums dod iespēju atjaunināt PTO sarunu funkciju; mudina Komisiju uzņemties iniciatīvu reformēt un stiprināt PTO ar mērķi nodrošināt lielāku iekļautību, efektivitāti, pārredzamību un pārskatatbildību, tostarp stiprinot koordināciju ar SDO un citām ANO aģentūrām, kas ir saistītas ar vides aizsardzību un cilvēktiesībām; atgādina, ka palīdzība tirdzniecībai ir būtiska, lai veidotu ar tirdzniecību saistītas spējas un nodrošinātu tehnisko palīdzību jaunattīstības valstīm un VAV; šajā saistībā aicina ES un tās dalībvalstis apņemties palielināt palīdzību tirdzniecībai, lai jaunattīstības valstis varētu gūt labumu no lielākas GVVĶ pievienotās vērtības daļas; aicina Komisiju tirdzniecības atbalsta stratēģijas pārskatīšanā pievērst lielu uzmanību godīgas un ētiskas tirdzniecības jautājumam;

| 43. | uzskata, ka daudzpusējās sarunas, vēlams PTO ietvaros, (piemēram, informācijas tehnoloģiju nolīgums (ITA), vides preču nolīgumi (EGA) un pakalpojumu tirdzniecības nolīgums (TiSA)) sniedz iespēju atdzīvināt progresu PTO līmenī, bet tikai tad, ja tiek saglabāta iespēja pievienoties citiem ieinteresētiem PTO dalībniekiem; ir stingri pārliecināts — ja vien tas ir iespējams, šādiem nolīgumiem jābūt pietiekami vērienīgiem, lai tos varētu piemērot visām PTO dalībvalstīm saskaņā ar lielākās labvēlības režīmu, un tie būtu jāizmanto kā pamats turpmākiem daudzpusējiem nolīgumiem; uzsver, ka tirdzniecības politika būtu jāizmanto arī kā instruments, ar ko palielināt videi labvēlīgu produktu konkurētspēju gan attiecībā uz to izmantošanu, gan ražošanas metodēm; uzsver, ka ir svarīgi Videi nekaitīgu ražojumu iniciatīvu padarīt daudzpusēju un apsvērt iespēju tirdzniecības nolīgumos nodrošināt labākas preferences patiesām vides precēm; uzsver, ka TiSA nodrošina iespēju stimulēt pakalpojumu tirdzniecības attīstību PTO līmenī; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka daudzpusējās sarunas, vēlams PTO ietvaros, (piemēram, informācijas tehnoloģiju nolīgums (ITA), vides preču nolīgumi (EGA) un pakalpojumu tirdzniecības nolīgums (TiSA)) sniedz iespēju atdzīvināt progresu PTO līmenī, bet tikai tad, ja tiek saglabāta iespēja pievienoties citiem ieinteresētiem PTO dalībniekiem; ir stingri pārliecināts — ja vien tas ir iespējams, šādiem nolīgumiem jābūt pietiekami vērienīgiem, lai tos varētu piemērot visām PTO dalībvalstīm saskaņā ar lielākās labvēlības režīmu, un tie būtu jāizmanto kā pamats turpmākiem daudzpusējiem nolīgumiem; uzsver, ka tirdzniecības politika būtu jāizmanto arī kā instruments, ar ko palielināt videi labvēlīgu produktu konkurētspēju gan attiecībā uz to izmantošanu, gan ražošanas metodēm; uzsver, ka ir svarīgi Videi nekaitīgu ražojumu iniciatīvu padarīt daudzpusēju un apsvērt iespēju tirdzniecības nolīgumos nodrošināt labākas preferences patiesām vides precēm; uzsver, ka TiSA nodrošina iespēju stimulēt pakalpojumu tirdzniecības attīstību PTO līmenī;

| 44. | prasa nodrošināt spēcīgu un efektīvu PTO parlamentāro dimensiju, lai uzlabotu organizācijas pārredzamību un nostiprinātu un garantētu starptautiskās tirdzniecības politikas demokrātisko leģitimitāti; mudina PTO pilnībā izmantot Parlamentāro konferenci par PTO, lai nodrošinātu, ka deputātiem ir piekļuve visai nepieciešamajai informācijai, kas viņiem ļauj efektīvi pildīt uzraudzības funkciju un sniegt jēgpilnu ieguldījumu tirdzniecības politikā; |
| --- | --- |

44.

prasa nodrošināt spēcīgu un efektīvu PTO parlamentāro dimensiju, lai uzlabotu organizācijas pārredzamību un nostiprinātu un garantētu starptautiskās tirdzniecības politikas demokrātisko leģitimitāti; mudina PTO pilnībā izmantot Parlamentāro konferenci par PTO, lai nodrošinātu, ka deputātiem ir piekļuve visai nepieciešamajai informācijai, kas viņiem ļauj efektīvi pildīt uzraudzības funkciju un sniegt jēgpilnu ieguldījumu tirdzniecības politikā;

Individuāla pieeja attiecībā uz turpmāko BTN sarunu izvēli

| 45. | aicina Komisiju koncentrēties uz notiekošo tirdzniecības sarunu pabeigšanu, rīkojoties līdzsvaroti un pienācīgi ievērojot savstarpīguma un savstarpējā labuma principus, un aicina to notiekošajās sarunās un jau noslēgtajos tirdzniecības nolīgumos jo īpaši novērtēt iespējas un kopējo ietekmi uz jutīgajiem ražojumiem, ko rada kvotas vai liberalizācija; prasa labāk novērtēt un paziņot noslēgto tirdzniecības nolīgumu pašreizējo un potenciālo ietekmi, lai atbilstoši līdzsvarotu jutīgo lauksaimniecības nozari un Savienības, kas ir viena no lielākajām lauksaimniecības pārtikas produktu eksportētājām, aktīvās intereses, tostarp paredzot atbilstošus pārejas periodus un kvotas pašiem jutīgākajiem produktiem, bet dažos gadījumos tos no nolīgumiem pat izslēdzot; atgādina Komisijai, ka pirms sarunu pilnvaru projektu pieņemšanas ir jāveic visaptveroša darbības jomas izpēte un objektīvi ex-ante ilgtspējīgas ietekmes novērtējumi, ņemot vērā Savienības intereses; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju koncentrēties uz notiekošo tirdzniecības sarunu pabeigšanu, rīkojoties līdzsvaroti un pienācīgi ievērojot savstarpīguma un savstarpējā labuma principus, un aicina to notiekošajās sarunās un jau noslēgtajos tirdzniecības nolīgumos jo īpaši novērtēt iespējas un kopējo ietekmi uz jutīgajiem ražojumiem, ko rada kvotas vai liberalizācija; prasa labāk novērtēt un paziņot noslēgto tirdzniecības nolīgumu pašreizējo un potenciālo ietekmi, lai atbilstoši līdzsvarotu jutīgo lauksaimniecības nozari un Savienības, kas ir viena no lielākajām lauksaimniecības pārtikas produktu eksportētājām, aktīvās intereses, tostarp paredzot atbilstošus pārejas periodus un kvotas pašiem jutīgākajiem produktiem, bet dažos gadījumos tos no nolīgumiem pat izslēdzot; atgādina Komisijai, ka pirms sarunu pilnvaru projektu pieņemšanas ir jāveic visaptveroša darbības jomas izpēte un objektīvi ex-ante ilgtspējīgas ietekmes novērtējumi, ņemot vērā Savienības intereses;

| 46. | uzskata, ka pirmkārt un galvenokārt ir jānodrošina, lai veiksmīgi noslēgtas tirdzniecības sarunas tiktu ratificētas pēc iespējas ātri; jo īpaši prasa noslēgt vienošanos ar Kanādu un Singapūru, lai nodrošinātu piekļuvi šiem diviem lielajiem tirgiem, kuri turpmāk būs ļoti svarīgi ES uzņēmumiem; prasa rīkot ar informāciju pamatotas politiskās apspriedes visā ES; |
| --- | --- |

46.

uzskata, ka pirmkārt un galvenokārt ir jānodrošina, lai veiksmīgi noslēgtas tirdzniecības sarunas tiktu ratificētas pēc iespējas ātri; jo īpaši prasa noslēgt vienošanos ar Kanādu un Singapūru, lai nodrošinātu piekļuvi šiem diviem lielajiem tirgiem, kuri turpmāk būs ļoti svarīgi ES uzņēmumiem; prasa rīkot ar informāciju pamatotas politiskās apspriedes visā ES;

| 47. | uzsver to, cik svarīgi ir visās ES tirdzniecības sarunās censties panākt jutīgo un aktīvo interešu aizsardzību, piemēram, ieguldījumu veicināšanu, nevajadzīgu beztarifu barjeru likvidēšanu tirdzniecībā, ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu (GI) atzīšanu un darba tiesību aizsardzību, labāku piekļuvi publiskajiem iepirkumiem (īpaši saistībā ar pašreizējām sarunām par transatlantisko tirdzniecības un investīciju partnerību (TTIP) un ES un Japānas BTN), pienācīgu un kvalitatīvu darbvietu nodrošināšanu, MVU integrāciju globālās vērtību ķēdēs, sabiedrisko pakalpojumu un audiovizuālo pakalpojumu izslēgšanu no šīm sarunām, kā arī tiesiski nodrošināt tiesības veidot regulējumu, kad notiek sarunas par BTN kā daļu no vērienīga līdzsvarota un visaptveroša tiesību aktu kopuma; |
| --- | --- |

47.

uzsver to, cik svarīgi ir visās ES tirdzniecības sarunās censties panākt jutīgo un aktīvo interešu aizsardzību, piemēram, ieguldījumu veicināšanu, nevajadzīgu beztarifu barjeru likvidēšanu tirdzniecībā, ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu (GI) atzīšanu un darba tiesību aizsardzību, labāku piekļuvi publiskajiem iepirkumiem (īpaši saistībā ar pašreizējām sarunām par transatlantisko tirdzniecības un investīciju partnerību (TTIP) un ES un Japānas BTN), pienācīgu un kvalitatīvu darbvietu nodrošināšanu, MVU integrāciju globālās vērtību ķēdēs, sabiedrisko pakalpojumu un audiovizuālo pakalpojumu izslēgšanu no šīm sarunām, kā arī tiesiski nodrošināt tiesības veidot regulējumu, kad notiek sarunas par BTN kā daļu no vērienīga līdzsvarota un visaptveroša tiesību aktu kopuma;

| 48. | uzstāj, ka tirdzniecības sarunām ir jānotiek saskaņā ar individuālu reģionālās tirdzniecības stratēģiju un ka ir jānodrošina pilnīga saderība ar reģionālo integrāciju, īpaši attiecībā uz Āziju, Āfriku un Latīņameriku — reģioniem, kurus Komisija atzinusi par īpaši svarīgiem ES ekonomiskajām interesēm, nemazinot ES un ASV stratēģiskās partnerības galveno lomu; aicina Komisiju nekavējoties sākt sarunas par ieguldījumu nolīgumu ar Taivānu; atgādina, ka ES un Latīņamerika ir dabiski sabiedrotie, kuru kopējais iedzīvotāju skaits ir viens miljards un kuri kopā nodrošina pusi no pasaules IKP; norāda, ka šīs partnerības potenciāls vēl nav pilnībā izmantots; atzinīgi vērtē to, ka Komisijas jaunajā tirdzniecības un ieguldījumu stratēģijā liela uzmanība pievērsta Latīņamerikai; aicina Komisiju izmantot pašreizējo impulsu Mercosur tirdzniecības sarunās, lai noslēgtu visaptverošu, līdzsvarotu un vērienīgu nolīgumu; atbalsta ar Meksiku un Čīli noslēgto nolīgumu modernizāciju; aicina dot papildu stimulu sarunām par BTN ar Austrāliju un Jaunzēlandi un atgādina, ka ir svarīgi attīstīt ES tirdzniecības attiecības ar Indiju, ņemot vērā šā tirgus milzīgo potenciālu; mudina Komisiju pēc sagatavošanās sarunām par visaptverošu ekonomisko partnerību iespējami ātri atsākt sarunas ar Malaiziju un sākt sarunas ar Indonēziju; |
| --- | --- |

48.

uzstāj, ka tirdzniecības sarunām ir jānotiek saskaņā ar individuālu reģionālās tirdzniecības stratēģiju un ka ir jānodrošina pilnīga saderība ar reģionālo integrāciju, īpaši attiecībā uz Āziju, Āfriku un Latīņameriku — reģioniem, kurus Komisija atzinusi par īpaši svarīgiem ES ekonomiskajām interesēm, nemazinot ES un ASV stratēģiskās partnerības galveno lomu; aicina Komisiju nekavējoties sākt sarunas par ieguldījumu nolīgumu ar Taivānu; atgādina, ka ES un Latīņamerika ir dabiski sabiedrotie, kuru kopējais iedzīvotāju skaits ir viens miljards un kuri kopā nodrošina pusi no pasaules IKP; norāda, ka šīs partnerības potenciāls vēl nav pilnībā izmantots; atzinīgi vērtē to, ka Komisijas jaunajā tirdzniecības un ieguldījumu stratēģijā liela uzmanība pievērsta Latīņamerikai; aicina Komisiju izmantot pašreizējo impulsu Mercosur tirdzniecības sarunās, lai noslēgtu visaptverošu, līdzsvarotu un vērienīgu nolīgumu; atbalsta ar Meksiku un Čīli noslēgto nolīgumu modernizāciju; aicina dot papildu stimulu sarunām par BTN ar Austrāliju un Jaunzēlandi un atgādina, ka ir svarīgi attīstīt ES tirdzniecības attiecības ar Indiju, ņemot vērā šā tirgus milzīgo potenciālu; mudina Komisiju pēc sagatavošanās sarunām par visaptverošu ekonomisko partnerību iespējami ātri atsākt sarunas ar Malaiziju un sākt sarunas ar Indonēziju;

| 49. | uzsver, ka saistībā ar pašreizējām problēmām īpaša uzmanība būtu jāpievērš regulējumam, kas būs spēkā pēc Kotonū nolīguma termiņa beigām, uzsverot tā saistību ar cilvēktiesību klauzulām EPN, un Āfrikas kontinentālās brīvās tirdzniecības zonas izveides atbalstīšanai, jo tas veicinātu stabilitāti, reģionālo integrāciju, vietējo izaugsmi, nodarbinātību un inovāciju; atgādina, ka ES ir jānodrošina stabilitāte tās austrumu un dienvidu kaimiņreģionā, un prasa panākt labāku tirdzniecības un ekonomisko integrāciju, šajā sakarībā pilnā apjomā, ātri un pienācīgi īstenojot padziļinātos un visaptverošos brīvās tirdzniecības nolīgumus ar Ukrainu, Gruziju un Moldovas Republiku, kā arī panākt konkrētu progresu attiecībās ar Tunisiju, Maroku un Jordāniju; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka saistībā ar pašreizējām problēmām īpaša uzmanība būtu jāpievērš regulējumam, kas būs spēkā pēc Kotonū nolīguma termiņa beigām, uzsverot tā saistību ar cilvēktiesību klauzulām EPN, un Āfrikas kontinentālās brīvās tirdzniecības zonas izveides atbalstīšanai, jo tas veicinātu stabilitāti, reģionālo integrāciju, vietējo izaugsmi, nodarbinātību un inovāciju; atgādina, ka ES ir jānodrošina stabilitāte tās austrumu un dienvidu kaimiņreģionā, un prasa panākt labāku tirdzniecības un ekonomisko integrāciju, šajā sakarībā pilnā apjomā, ātri un pienācīgi īstenojot padziļinātos un visaptverošos brīvās tirdzniecības nolīgumus ar Ukrainu, Gruziju un Moldovas Republiku, kā arī panākt konkrētu progresu attiecībās ar Tunisiju, Maroku un Jordāniju;

| 50. | aicina Komisiju pilnībā iesaistīt valstu uzņēmumus visos tirdzniecības sarunu posmos, paralēli konsultācijām ar ES līmeņa apvienībām arī iesaistoties konsultācijās ar valstu apvienībām, un tirdzniecības nolīguma tekstam, par kuru panākta vienošanās, pievienot sarakstu, kurā precīzi norādīti sarunu rezultāti dažādām nozarēm un skaidroti iemesli Komisijas izdarītām izvēlēm; |
| --- | --- |

50.

aicina Komisiju pilnībā iesaistīt valstu uzņēmumus visos tirdzniecības sarunu posmos, paralēli konsultācijām ar ES līmeņa apvienībām arī iesaistoties konsultācijās ar valstu apvienībām, un tirdzniecības nolīguma tekstam, par kuru panākta vienošanās, pievienot sarakstu, kurā precīzi norādīti sarunu rezultāti dažādām nozarēm un skaidroti iemesli Komisijas izdarītām izvēlēm;

Iebildumi pret tirgus ekonomikas statusa piešķiršanu Ķīnai un nepieciešamība pēc efektīviem tirdzniecības aizsardzības instrumentiem

| 51. | uzsver, ka turpmāki tirdzniecības liberalizācijas pasākumi, kas varētu veicināt negodīgu tirdzniecības praksi un konkurenci starp valstīm saistībā ar visu veidu ar tarifiem nesaistītiem tirdzniecības šķēršļiem (NTB), darba tiesībām un vides aizsardzības un sabiedrības veselības standartiem, prasa no ES, lai tā varētu vēl efektīvāk reaģēt uz negodīgu tirdzniecības praksi un nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus; uzsver, ka tirdzniecības aizsardzības instrumentiem (TDI) joprojām ir jābūt ES tirdzniecības stratēģijas neatņemamai sastāvdaļai un jānodrošina iespēja uzlabot tās konkurētspēju, nepieciešamības gadījumā atjaunojot godīgas konkurences apstākļus; atgādina, ka pašreizējais ES tirdzniecības aizsardzības regulējums ir pieņemts 1995. gadā; uzsver, ka Savienības tirdzniecības aizsardzības sistēmai ir steidzami vajadzīga modernizācija, lai tā nekļūtu vājāka; norāda, ka ES tirdzniecības aizsardzības tiesību aktiem ir jābūt efektīvākiem, MVU pieejamākiem un pielāgotiem mūsdienu prasībām un tirdzniecības modeļiem, ka izmeklēšanai jānotiek īsākā laikā un ka jāpalielina pārredzamība un prognozējamība; pauž nožēlu, ka priekšlikums modernizēt TDI tiek bloķēts Padomē un tā nav spējīga dot savu ieguldījumu šā svarīgā tiesību akta pieņemšanā; pauž nožēlu, ka Komisija paziņojumā “Tirdzniecība visiem” nav pieminējusi nepieciešamību modernizēt TDI; aicina Padomi, pamatojoties uz Parlamenta nostāju, steidzami novērst strupceļu attiecībā uz TDI modernizāciju, jo īpaši laikā, kad Ķīna stingri prasa atzīt tās kā tirgus ekonomikas statusu; |
| --- | --- |

51.

uzsver, ka turpmāki tirdzniecības liberalizācijas pasākumi, kas varētu veicināt negodīgu tirdzniecības praksi un konkurenci starp valstīm saistībā ar visu veidu ar tarifiem nesaistītiem tirdzniecības šķēršļiem (NTB), darba tiesībām un vides aizsardzības un sabiedrības veselības standartiem, prasa no ES, lai tā varētu vēl efektīvāk reaģēt uz negodīgu tirdzniecības praksi un nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus; uzsver, ka tirdzniecības aizsardzības instrumentiem (TDI) joprojām ir jābūt ES tirdzniecības stratēģijas neatņemamai sastāvdaļai un jānodrošina iespēja uzlabot tās konkurētspēju, nepieciešamības gadījumā atjaunojot godīgas konkurences apstākļus; atgādina, ka pašreizējais ES tirdzniecības aizsardzības regulējums ir pieņemts 1995. gadā; uzsver, ka Savienības tirdzniecības aizsardzības sistēmai ir steidzami vajadzīga modernizācija, lai tā nekļūtu vājāka; norāda, ka ES tirdzniecības aizsardzības tiesību aktiem ir jābūt efektīvākiem, MVU pieejamākiem un pielāgotiem mūsdienu prasībām un tirdzniecības modeļiem, ka izmeklēšanai jānotiek īsākā laikā un ka jāpalielina pārredzamība un prognozējamība; pauž nožēlu, ka priekšlikums modernizēt TDI tiek bloķēts Padomē un tā nav spējīga dot savu ieguldījumu šā svarīgā tiesību akta pieņemšanā; pauž nožēlu, ka Komisija paziņojumā “Tirdzniecība visiem” nav pieminējusi nepieciešamību modernizēt TDI; aicina Padomi, pamatojoties uz Parlamenta nostāju, steidzami novērst strupceļu attiecībā uz TDI modernizāciju, jo īpaši laikā, kad Ķīna stingri prasa atzīt tās kā tirgus ekonomikas statusu;

| 52. | atkārtoti uzsver, ka nozīmīga ir tāda ES un Ķīnas stratēģiskā partnerība, kurā svarīga loma ir brīvai un taisnīgai tirdzniecībai un ieguldījumiem; pauž pārliecību — kamēr Ķīna neizpildīs visus piecus kritērijus, kas nepieciešami tirgus ekonomikas statusa iegūšanai, ES antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanā par Ķīnas importu būtu jāizmanto nestandarta metodika cenu salīdzināmības noteikšanā, lai panāktu atbilstību un nodrošinātu pilnu spēku tām Protokola par Ķīnas pievienošanos 15. sadaļas daļām, kas ļauj piemērot nestandarta metodiku; aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumu saskaņā ar šo principu un atgādina par nepieciešamību šajā jautājumā cieši sadarboties ar citiem PTO partneriem; |
| --- | --- |

52.

atkārtoti uzsver, ka nozīmīga ir tāda ES un Ķīnas stratēģiskā partnerība, kurā svarīga loma ir brīvai un taisnīgai tirdzniecībai un ieguldījumiem; pauž pārliecību — kamēr Ķīna neizpildīs visus piecus kritērijus, kas nepieciešami tirgus ekonomikas statusa iegūšanai, ES antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanā par Ķīnas importu būtu jāizmanto nestandarta metodika cenu salīdzināmības noteikšanā, lai panāktu atbilstību un nodrošinātu pilnu spēku tām Protokola par Ķīnas pievienošanos 15. sadaļas daļām, kas ļauj piemērot nestandarta metodiku; aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumu saskaņā ar šo principu un atgādina par nepieciešamību šajā jautājumā cieši sadarboties ar citiem PTO partneriem;

| 53. | aicina Komisiju šajā sakarībā neveikt nekādus pasākumus, kamēr nav pabeigts iepriekšējs, rūpīgs un visaptverošs ietekmes novērtējums, kurā izskatītas visas iespējamās sekas un ietekme uz nodarbinātību un ilgtspējīgu izaugsmi visās ES nozarēs, kā arī iespējamās sekas un ietekme uz vidi; |
| --- | --- |

53.

aicina Komisiju šajā sakarībā neveikt nekādus pasākumus, kamēr nav pabeigts iepriekšējs, rūpīgs un visaptverošs ietekmes novērtējums, kurā izskatītas visas iespējamās sekas un ietekme uz nodarbinātību un ilgtspējīgu izaugsmi visās ES nozarēs, kā arī iespējamās sekas un ietekme uz vidi;

Lielāka saskaņotība starp ES tirdzniecības un rūpniecības politiku un labāka intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība

| 54. | uzskata, ka vēl daudz ir jāpaveic, lai visaptveroši risinātu Eiropas rūpniecības nozaru vajadzības, un ka ES rūpniecības nozare bieži vien tiek atstāta novārtā, lielāku uzmanību pievēršot pakalpojumu nozarei; uzsver, ka tirdzniecības politikā ir jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi Eiropas rūpniecībai, jānodrošina piekļuve jauniem un jaunietekmes tirgiem un attiecībā uz standartiem jāveicina augšupvērsta konverģence, vienlaikus novēršot divkāršu sertifikāciju; aicina Komisiju nodrošināt ES tirdzniecības un rūpniecības politikas saskaņotību un veicināt Eiropas rūpniecības attīstību un konkurētspēju, īpaši ņemot vērā reindustrializācijas stratēģiju; |
| --- | --- |

54.

uzskata, ka vēl daudz ir jāpaveic, lai visaptveroši risinātu Eiropas rūpniecības nozaru vajadzības, un ka ES rūpniecības nozare bieži vien tiek atstāta novārtā, lielāku uzmanību pievēršot pakalpojumu nozarei; uzsver, ka tirdzniecības politikā ir jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi Eiropas rūpniecībai, jānodrošina piekļuve jauniem un jaunietekmes tirgiem un attiecībā uz standartiem jāveicina augšupvērsta konverģence, vienlaikus novēršot divkāršu sertifikāciju; aicina Komisiju nodrošināt ES tirdzniecības un rūpniecības politikas saskaņotību un veicināt Eiropas rūpniecības attīstību un konkurētspēju, īpaši ņemot vērā reindustrializācijas stratēģiju;

| 55. | uzsver izcelsmes noteikumu (RoO) galveno lomu, nosakot to, kurām nozarēm ES BTN sniedz labumu vai rada zaudējumus; atzīstot, ka Parlaments līdz šim nav pilnībā analizējis izcelsmes noteikumus, prasa Komisijai sagatavot ziņojumu, četrciparu KN līmenī izsakot izmaiņas, kuras Komisija pēdējo 10 gadu laikā ir veikusi savā standarta BTN sarunu nostājā attiecībā uz izcelsmes noteikumiem, un paskaidrot jebkādu izmaiņu iemeslus; |
| --- | --- |

55.

uzsver izcelsmes noteikumu (RoO) galveno lomu, nosakot to, kurām nozarēm ES BTN sniedz labumu vai rada zaudējumus; atzīstot, ka Parlaments līdz šim nav pilnībā analizējis izcelsmes noteikumus, prasa Komisijai sagatavot ziņojumu, četrciparu KN līmenī izsakot izmaiņas, kuras Komisija pēdējo 10 gadu laikā ir veikusi savā standarta BTN sarunu nostājā attiecībā uz izcelsmes noteikumiem, un paskaidrot jebkādu izmaiņu iemeslus;

| 56. | uzskata, ka nepietiekami efektīva intelektuālā īpašuma tiesību īstenošana apdraud veselu Eiropas rūpniecības nozaru izdzīvošanu; uzsver, ka viltošana noved pie darbvietu zuduma un kaitē inovācijai; no jauna atgādina, ka pienācīga intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība un efektīva īstenošana ir globālās ekonomikas pamatprincipi; atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos palielināt intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību un īstenošanu BTN un PTO un kopīgi ar partneriem strādāt pie krāpšanas apkarošanas; pauž atbalstu Komisijai attiecībā uz mērķi aizsargāt visu intelektuālā īpašuma tiesību spektru, tostarp patentus, preču zīmes, autortiesības, dizainparaugus, ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, izcelsmes marķējumus un zāles; |
| --- | --- |

56.

uzskata, ka nepietiekami efektīva intelektuālā īpašuma tiesību īstenošana apdraud veselu Eiropas rūpniecības nozaru izdzīvošanu; uzsver, ka viltošana noved pie darbvietu zuduma un kaitē inovācijai; no jauna atgādina, ka pienācīga intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība un efektīva īstenošana ir globālās ekonomikas pamatprincipi; atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos palielināt intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību un īstenošanu BTN un PTO un kopīgi ar partneriem strādāt pie krāpšanas apkarošanas; pauž atbalstu Komisijai attiecībā uz mērķi aizsargāt visu intelektuālā īpašuma tiesību spektru, tostarp patentus, preču zīmes, autortiesības, dizainparaugus, ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, izcelsmes marķējumus un zāles;

Jaunu tirgus iespēju pavēršana ES pakalpojumu sniedzējiem un profesionālo kvalifikāciju atzīšana kā būtisks ES tirdzniecības stratēģijas elements

| 57. | atgādina, ka ES ieņem vadošu pozīciju pakalpojumu nozarē; uzsver, ka jaunu tirgus iespēju pavēršanai vajadzētu būt būtiskam ES starptautiskās tirdzniecības stratēģijas elementam; uzsver, ka pakalpojumu iekļaušana tirdzniecības nolīgumos ir ļoti svarīga, jo tā rada iespējas Eiropas uzņēmumiem un vietējiem darba ņēmējiem, un vienlaikus ir svarīgi saskaņā ar LESD 14. un 106. pantu un 26. protokolu no jebkura nolīguma piemērošanas jomas izslēgt pašreizējos un turpmākos vispārējas nozīmes pakalpojumus un vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus neatkarīgi no tā, vai tie ir publiski vai privāti finansēti; prasa, lai Komisija tirdzniecības nolīgumos veicinātu un iekļautu profesionālo kvalifikāciju atzīšanu, tādējādi radot jaunas iespējas Eiropas uzņēmumiem un darba ņēmējiem; īpaši prasa, lai apmaiņā pret kvalifikāciju atzīšanu tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos tiktu iekļautas noteiktas priekšrocības, ko sniedz Direktīva par uzņēmuma ietvaros pārceltajiem darbiniekiem; |
| --- | --- |

57.

atgādina, ka ES ieņem vadošu pozīciju pakalpojumu nozarē; uzsver, ka jaunu tirgus iespēju pavēršanai vajadzētu būt būtiskam ES starptautiskās tirdzniecības stratēģijas elementam; uzsver, ka pakalpojumu iekļaušana tirdzniecības nolīgumos ir ļoti svarīga, jo tā rada iespējas Eiropas uzņēmumiem un vietējiem darba ņēmējiem, un vienlaikus ir svarīgi saskaņā ar LESD 14. un 106. pantu un 26. protokolu no jebkura nolīguma piemērošanas jomas izslēgt pašreizējos un turpmākos vispārējas nozīmes pakalpojumus un vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus neatkarīgi no tā, vai tie ir publiski vai privāti finansēti; prasa, lai Komisija tirdzniecības nolīgumos veicinātu un iekļautu profesionālo kvalifikāciju atzīšanu, tādējādi radot jaunas iespējas Eiropas uzņēmumiem un darba ņēmējiem; īpaši prasa, lai apmaiņā pret kvalifikāciju atzīšanu tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos tiktu iekļautas noteiktas priekšrocības, ko sniedz Direktīva par uzņēmuma ietvaros pārceltajiem darbiniekiem;

| 58. | piekrīt Komisijas viedoklim, ka speciālistu pagaidu pārvietošanās ir kļuvusi par ļoti svarīgu aspektu uzņēmējdarbības starptautiskai paplašināšanai un tā ievērojami atbilst ES interesēm; uzsver, ka darbaspēka mobilitātes sadaļa būtu jāiekļauj visos ES tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos; tomēr atgādina, ka 4. režīma saistībām jāattiecas tikai uz augsti kvalificētu speciālistu (piemēram, personu ar augstskolas vai līdzvērtīgu maģistra grādu vai augstā vadošā amatā) pārvietošanos konkrētam mērķim, uz ierobežotu laikposmu un saskaņā ar precīziem noteikumiem, kas ir iekļauti gan tās valsts tiesību aktos, kurā pakalpojums tiek sniegts, gan līgumā, kurā tiek ņemti vērā šīs valsts tiesību akti atbilstoši Pakalpojumu direktīvas 16. pantam, vienlaikus nodrošinot, ka ES un dalībvalstis var netraucēti uzturēt un uzlabot darba standartus un koplīgumus; |
| --- | --- |

58.

piekrīt Komisijas viedoklim, ka speciālistu pagaidu pārvietošanās ir kļuvusi par ļoti svarīgu aspektu uzņēmējdarbības starptautiskai paplašināšanai un tā ievērojami atbilst ES interesēm; uzsver, ka darbaspēka mobilitātes sadaļa būtu jāiekļauj visos ES tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos; tomēr atgādina, ka 4. režīma saistībām jāattiecas tikai uz augsti kvalificētu speciālistu (piemēram, personu ar augstskolas vai līdzvērtīgu maģistra grādu vai augstā vadošā amatā) pārvietošanos konkrētam mērķim, uz ierobežotu laikposmu un saskaņā ar precīziem noteikumiem, kas ir iekļauti gan tās valsts tiesību aktos, kurā pakalpojums tiek sniegts, gan līgumā, kurā tiek ņemti vērā šīs valsts tiesību akti atbilstoši Pakalpojumu direktīvas 16. pantam, vienlaikus nodrošinot, ka ES un dalībvalstis var netraucēti uzturēt un uzlabot darba standartus un koplīgumus;

| 59. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izmantot tirdzniecības politiku, lai apkarotu jaunās digitālā protekcionisma formas un paredzētu noteikumus e-komercijai un pārrobežu datu plūsmām atbilstīgi ES datu aizsardzības un privātuma tiesību aktiem un pamattiesību nodrošināšanai; uzskata, ka vēl daudz kas darāms, lai radītu labvēlīgu vidi e-komercijai un uzņēmējdarbībai ES, samazinot monopolus un monopola stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu telekomunikāciju tirgū, nepieļaujot ģeobloķēšanas praksi un ieviešot konkrētus pārsūdzības risinājumus; uzsver, ka ir izšķirīgi svarīgi digitālās tirdzniecības nozarē nodrošināt regulatīvo sadarbību, mazināt krāpšanu tiešsaistē, panākt savstarpēju atzīšanu un standartu saskaņošanu; aicina Komisiju ierosināt jaunu modeli e-komercijas sadaļās, visās tirdzniecības sarunās paredzot pilnīgu izņēmumu attiecībā uz jebkuru esošo un turpmāko ES tiesisko regulējumu datu aizsardzībai, lai nodrošinātu, ka datu apmaiņa notiek pilnīgā atbilstībā tiem datu aizsardzības noteikumiem, kas ir spēkā datu subjekta izcelsmes valstī; prasa nodrošināt ciešāku izpildītāju sadarbību, jo īpaši attiecībā uz negodīgu komercpraksi tiešsaistē; |
| --- | --- |

59.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izmantot tirdzniecības politiku, lai apkarotu jaunās digitālā protekcionisma formas un paredzētu noteikumus e-komercijai un pārrobežu datu plūsmām atbilstīgi ES datu aizsardzības un privātuma tiesību aktiem un pamattiesību nodrošināšanai; uzskata, ka vēl daudz kas darāms, lai radītu labvēlīgu vidi e-komercijai un uzņēmējdarbībai ES, samazinot monopolus un monopola stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu telekomunikāciju tirgū, nepieļaujot ģeobloķēšanas praksi un ieviešot konkrētus pārsūdzības risinājumus; uzsver, ka ir izšķirīgi svarīgi digitālās tirdzniecības nozarē nodrošināt regulatīvo sadarbību, mazināt krāpšanu tiešsaistē, panākt savstarpēju atzīšanu un standartu saskaņošanu; aicina Komisiju ierosināt jaunu modeli e-komercijas sadaļās, visās tirdzniecības sarunās paredzot pilnīgu izņēmumu attiecībā uz jebkuru esošo un turpmāko ES tiesisko regulējumu datu aizsardzībai, lai nodrošinātu, ka datu apmaiņa notiek pilnīgā atbilstībā tiem datu aizsardzības noteikumiem, kas ir spēkā datu subjekta izcelsmes valstī; prasa nodrošināt ciešāku izpildītāju sadarbību, jo īpaši attiecībā uz negodīgu komercpraksi tiešsaistē;

Digitālās ekonomikas nozīmīgums turpmākajā starptautiskajā tirdzniecībā

| 60. | norāda, ka digitālās ekonomikas izaugsme un nozīme pieaug ne tikai Eiropā, bet arī pasaulē — tiek lēsts, ka visā pasaulē ir 3,3 miljardi interneta lietotāju, kas veido 40 % pasaules iedzīvotāju; uzskata, ka tādas tendences kā mākoņdatošana, mobilie tīmekļa pakalpojumi, viedie tīkli un sociālie plašsaziņas līdzekļi radikāli pārveidos uzņēmējdarbības vidi; uzsver, ka ES tirdzniecības politikai ir jāiet kopsolī ar digitālās jomas un tehnoloģiju attīstības tendencēm; |
| --- | --- |

60.

norāda, ka digitālās ekonomikas izaugsme un nozīme pieaug ne tikai Eiropā, bet arī pasaulē — tiek lēsts, ka visā pasaulē ir 3,3 miljardi interneta lietotāju, kas veido 40 % pasaules iedzīvotāju; uzskata, ka tādas tendences kā mākoņdatošana, mobilie tīmekļa pakalpojumi, viedie tīkli un sociālie plašsaziņas līdzekļi radikāli pārveidos uzņēmējdarbības vidi; uzsver, ka ES tirdzniecības politikai ir jāiet kopsolī ar digitālās jomas un tehnoloģiju attīstības tendencēm;

| 61. | prasa, lai Komisija kopā ar PTO partneriem ne tikai izveidotu PTO darba grupu digitālās tirdzniecības jautājumos, kam būtu sīki jāpārbauda pašreizējā regulējuma piemērotība e-komercijai, izskatot konkrētus ieteikumus, precizējumus un pielāgojumus, bet arī izvērtē iespēju veidot jaunu regulējumu tirdzniecības atvieglošanai pakalpojumu nozarē, pamatojoties uz paraugpraksi saistībā ar Tirdzniecības atvieglošanas nolīguma īstenošanu; |
| --- | --- |

61.

prasa, lai Komisija kopā ar PTO partneriem ne tikai izveidotu PTO darba grupu digitālās tirdzniecības jautājumos, kam būtu sīki jāpārbauda pašreizējā regulējuma piemērotība e-komercijai, izskatot konkrētus ieteikumus, precizējumus un pielāgojumus, bet arī izvērtē iespēju veidot jaunu regulējumu tirdzniecības atvieglošanai pakalpojumu nozarē, pamatojoties uz paraugpraksi saistībā ar Tirdzniecības atvieglošanas nolīguma īstenošanu;

Atbalsts Komisijai cīņā pret korupciju

| 62. | apzinās, ka finanšu pakalpojumu noteikumu iekļaušana tirdzniecības nolīgumos ir izraisījusi bažas par to iespējami negatīvo ietekmi saistībā ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu; mudina Komisiju cīnīties pret korupciju, kas ir būtisks ar tarifiem nesaistīts tirdzniecības šķērslis attīstītajās un jaunattīstības valstīs; uzskata, ka tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumi var nodrošināt labāku sadarbību cīņā ar korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; uzskata, ka atbilstošos starptautiskos nolīgumos būtu jāiekļauj saistības, kas pamatojas uz starptautiskiem standartiem, valstu ziņošanas pienākumiem un automātisku informācijas apmaiņu, lai sekmētu finanšu pakalpojumu turpmāku liberalizāciju; |
| --- | --- |

62.

apzinās, ka finanšu pakalpojumu noteikumu iekļaušana tirdzniecības nolīgumos ir izraisījusi bažas par to iespējami negatīvo ietekmi saistībā ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu; mudina Komisiju cīnīties pret korupciju, kas ir būtisks ar tarifiem nesaistīts tirdzniecības šķērslis attīstītajās un jaunattīstības valstīs; uzskata, ka tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumi var nodrošināt labāku sadarbību cīņā ar korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; uzskata, ka atbilstošos starptautiskos nolīgumos būtu jāiekļauj saistības, kas pamatojas uz starptautiskiem standartiem, valstu ziņošanas pienākumiem un automātisku informācijas apmaiņu, lai sekmētu finanšu pakalpojumu turpmāku liberalizāciju;

| 63. | uzskata, ka saikne starp tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumiem un nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumiem nav pietiekami izpētīta un aicina Komisiju rūpīgi izskatīt jebkādus veidus, kā šie instrumenti var ietekmēt cits citu un plašāku politikas saskaņotību cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- |

63.

uzskata, ka saikne starp tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumiem un nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas līgumiem nav pietiekami izpētīta un aicina Komisiju rūpīgi izskatīt jebkādus veidus, kā šie instrumenti var ietekmēt cits citu un plašāku politikas saskaņotību cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas;

Tālredzīga tirdzniecības politika, kurā ņemtas vērā MVU īpašās vajadzības

| 64. | uzsver, ka tālredzīgā tirdzniecības politikā ir jāveltī lielāka uzmanība mikrouzņēmumu un MVU īpašajām vajadzībām un jānodrošina, ka tie var izmantot visas tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu sniegtās priekšrocības; atgādina, ka tikai neliela daļa Eiropas MVU spēj apzināt un izmantot globalizācijas un tirdzniecības liberalizācijas sniegtās iespējas; norāda, ka tikai 13 % Eiropas MVU ir veikuši aktīvu starptautisku darbību ārpus ES, kaut tie nodrošina trešdaļu no visa ES eksporta apjoma; atbalsta iniciatīvas ar mērķi sekmēt Eiropas MVU internacionalizāciju, tādēļ pieprasa, lai visos turpmākajos BTN tiktu iekļauta sadaļa par MVU; uzskata, ka ir jāizskata jauni veidi, kā labāk palīdzēt MVU pārdod savas preces un pakalpojumus ārvalstīs; uzsver, ka MVU ir vajadzīgs individualizētāks atbalsts, kas sāktos dalībvalstīs, atvieglota piekļuve lietotājam draudzīgai tiešsaistes informācijai par tirdzniecības pasākumiem, kā arī konkrēti un precīzi ceļveži par iespējām un priekšrocībām, ko devis vai dos ikviens ES pagātnē vai nākotnē noslēgts tirdzniecības nolīgums; |
| --- | --- |

64.

uzsver, ka tālredzīgā tirdzniecības politikā ir jāveltī lielāka uzmanība mikrouzņēmumu un MVU īpašajām vajadzībām un jānodrošina, ka tie var izmantot visas tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu sniegtās priekšrocības; atgādina, ka tikai neliela daļa Eiropas MVU spēj apzināt un izmantot globalizācijas un tirdzniecības liberalizācijas sniegtās iespējas; norāda, ka tikai 13 % Eiropas MVU ir veikuši aktīvu starptautisku darbību ārpus ES, kaut tie nodrošina trešdaļu no visa ES eksporta apjoma; atbalsta iniciatīvas ar mērķi sekmēt Eiropas MVU internacionalizāciju, tādēļ pieprasa, lai visos turpmākajos BTN tiktu iekļauta sadaļa par MVU; uzskata, ka ir jāizskata jauni veidi, kā labāk palīdzēt MVU pārdod savas preces un pakalpojumus ārvalstīs; uzsver, ka MVU ir vajadzīgs individualizētāks atbalsts, kas sāktos dalībvalstīs, atvieglota piekļuve lietotājam draudzīgai tiešsaistes informācijai par tirdzniecības pasākumiem, kā arī konkrēti un precīzi ceļveži par iespējām un priekšrocībām, ko devis vai dos ikviens ES pagātnē vai nākotnē noslēgts tirdzniecības nolīgums;

| 65. | aicina Komisiju horizontāli risināt MVU vajadzības visās tirdzniecības nolīgumu sadaļās, tostarp, bet ne tikai, izveidojot vienotus tiešsaistes kontaktpunktus, kuros MVU var iegūt informāciju par attiecīgo regulējumu, kas ir īpaši būtiski pārrobežu pakalpojumu sniedzējiem saistībā ar licencēšanu un citām administratīvām prasībām; norāda, ka attiecīgos gadījumos šiem rīkiem būtu jānodrošina jaunas tirgus piekļuves iespējas MVU, jo īpaši piedāvājumiem ar mazu vērtību; uzsver, ka ir jāsamazina MVU tirdzniecības izmaksas, racionalizējot muitas procedūras, mazinot nevajadzīgus ar tarifiem nesaistītus šķēršļus un regulatīvo slogu un vienkāršojot izcelsmes noteikumus; uzskata, ka MVU var palīdzēt Komisijai šo rīku izstrādē, lai nodrošinātu tirdzniecības nolīgumu atbilstību to vajadzībām; mudina Komisiju visos tirdzniecības sarunu posmos uzturēt ciešu dialogu ar MVU pārstāvjiem; |
| --- | --- |

65.

aicina Komisiju horizontāli risināt MVU vajadzības visās tirdzniecības nolīgumu sadaļās, tostarp, bet ne tikai, izveidojot vienotus tiešsaistes kontaktpunktus, kuros MVU var iegūt informāciju par attiecīgo regulējumu, kas ir īpaši būtiski pārrobežu pakalpojumu sniedzējiem saistībā ar licencēšanu un citām administratīvām prasībām; norāda, ka attiecīgos gadījumos šiem rīkiem būtu jānodrošina jaunas tirgus piekļuves iespējas MVU, jo īpaši piedāvājumiem ar mazu vērtību; uzsver, ka ir jāsamazina MVU tirdzniecības izmaksas, racionalizējot muitas procedūras, mazinot nevajadzīgus ar tarifiem nesaistītus šķēršļus un regulatīvo slogu un vienkāršojot izcelsmes noteikumus; uzskata, ka MVU var palīdzēt Komisijai šo rīku izstrādē, lai nodrošinātu tirdzniecības nolīgumu atbilstību to vajadzībām; mudina Komisiju visos tirdzniecības sarunu posmos uzturēt ciešu dialogu ar MVU pārstāvjiem;

| 66. | uzsver — ir svarīgi nodrošināt, ka Eiropas MVU var ātrāk piekļūt antidempinga procedūrām, lai tos aizsargātu no negodīgas tirdzniecības prakses; uzsver, ka ir nepieciešama PTO daudzpusējās sistēmas reforma, lai labāk iesaistītu MVU un nodrošinātu ātrāku strīdu izšķiršanu; |
| --- | --- |

66.

uzsver — ir svarīgi nodrošināt, ka Eiropas MVU var ātrāk piekļūt antidempinga procedūrām, lai tos aizsargātu no negodīgas tirdzniecības prakses; uzsver, ka ir nepieciešama PTO daudzpusējās sistēmas reforma, lai labāk iesaistītu MVU un nodrošinātu ātrāku strīdu izšķiršanu;

| 67. | aicina Komisiju izvērtēt un uzlabot esošos instrumentus attiecībā uz subsidiaritāti, dublēšanās novēršanu un saskaņotību saistībā ar attiecīgajām dalībvalstu programmām un Eiropas pievienoto vērtību, pirms tā izstrādā turpmākas individuālas MVU internacionalizācijas atbalsta iespējas; uzsver, ka Komisijai būtu jāiesniedz Parlamentam neatkarīgs novērtējums par visām spēkā esošajām programmām; |
| --- | --- |

67.

aicina Komisiju izvērtēt un uzlabot esošos instrumentus attiecībā uz subsidiaritāti, dublēšanās novēršanu un saskaņotību saistībā ar attiecīgajām dalībvalstu programmām un Eiropas pievienoto vērtību, pirms tā izstrādā turpmākas individuālas MVU internacionalizācijas atbalsta iespējas; uzsver, ka Komisijai būtu jāiesniedz Parlamentam neatkarīgs novērtējums par visām spēkā esošajām programmām;

Ieguldījumi

| 68. | uzsver, ka ES ekonomikai ir svarīgi ienākošie un izejošie ieguldījumi un ka ir jānodrošina ES uzņēmumu aizsardzība, kad tie iegulda trešo valstu tirgos; šajā sakarībā novērtē Komisijas centienus attiecībā uz jauno ieguldījumu tiesu sistēmu (ICS); uzsver, ka ir svarīgi turpināt apspriešanos ar ieinteresētajām personām un Parlamentu attiecībā uz ICS; uzsver, ka sistēmai jābūt saskaņotai ar ES tiesisko kārtību, jo īpaši ES tiesu pilnvarām un, konkrētāk, ES konkurences noteikumiem; atbalsta ieceri vidējā termiņā izveidot daudzpusēju risinājumu ieguldījumu strīdu izšķiršanai; pauž nožēlu par to, ka priekšlikumā par ICS nav iekļauti noteikumi par ieguldītāju pienākumiem; |
| --- | --- |

68.

uzsver, ka ES ekonomikai ir svarīgi ienākošie un izejošie ieguldījumi un ka ir jānodrošina ES uzņēmumu aizsardzība, kad tie iegulda trešo valstu tirgos; šajā sakarībā novērtē Komisijas centienus attiecībā uz jauno ieguldījumu tiesu sistēmu (ICS); uzsver, ka ir svarīgi turpināt apspriešanos ar ieinteresētajām personām un Parlamentu attiecībā uz ICS; uzsver, ka sistēmai jābūt saskaņotai ar ES tiesisko kārtību, jo īpaši ES tiesu pilnvarām un, konkrētāk, ES konkurences noteikumiem; atbalsta ieceri vidējā termiņā izveidot daudzpusēju risinājumu ieguldījumu strīdu izšķiršanai; pauž nožēlu par to, ka priekšlikumā par ICS nav iekļauti noteikumi par ieguldītāju pienākumiem;

| 69. | aicina ES un dalībvalstis izpildīt ieteikumus UNCTAD visaptverošajā ieguldījumu politikas satvarā ilgtspējīgai attīstībai, lai veicinātu atbildīgākus, pārredzamākus un uzticamākus ieguldījumus; |
| --- | --- |

69.

aicina ES un dalībvalstis izpildīt ieteikumus UNCTAD visaptverošajā ieguldījumu politikas satvarā ilgtspējīgai attīstībai, lai veicinātu atbildīgākus, pārredzamākus un uzticamākus ieguldījumus;

| 70. | norāda uz Komisijas “Investīciju plānā Eiropai” iekļauto prasību palielināt ieguldījumus Eiropas Savienībā, un uzskata, ka tirdzniecības stratēģijas ir būtisks līdzeklis šo mērķu sasniegšanai; atzīmē, ka Eiropas Stratēģisko ieguldījumu fondam trūkst ārējās dimensijas; prasa Komisijai apsvērt ārējā komponenta izveidi tikai pēc tam, kad ir veikta rūpīga fonda darbības analīze un ir izskatīts tā lietderīgums, ņemot vērā iespējamos aizdevumus no Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas un Eiropas Attīstības fonda darbības; uzsver, ka šiem fondiem ir jāveicina ilgtspējīga attīstība un pienācīgu darbvietu izveide, jāapkaro nabadzība un jāierobežo migrācijas pamatcēloņi; |
| --- | --- |

70.

norāda uz Komisijas “Investīciju plānā Eiropai” iekļauto prasību palielināt ieguldījumus Eiropas Savienībā, un uzskata, ka tirdzniecības stratēģijas ir būtisks līdzeklis šo mērķu sasniegšanai; atzīmē, ka Eiropas Stratēģisko ieguldījumu fondam trūkst ārējās dimensijas; prasa Komisijai apsvērt ārējā komponenta izveidi tikai pēc tam, kad ir veikta rūpīga fonda darbības analīze un ir izskatīts tā lietderīgums, ņemot vērā iespējamos aizdevumus no Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas un Eiropas Attīstības fonda darbības; uzsver, ka šiem fondiem ir jāveicina ilgtspējīga attīstība un pienācīgu darbvietu izveide, jāapkaro nabadzība un jāierobežo migrācijas pamatcēloņi;

| 71. | atgādina par nepieciešamību uzlabot attīstības finansēšanas iestāžu, publisko un privāto partnerību pārredzamību un pārskatatbildību, lai efektīvi sekotu līdzi naudas plūsmām, parādu atmaksājamībai un tam, kādu pievienoto vērtību ilgtspējīgai attīstībai sniedz to īstenotie projekti, un minētos aspektus uzraudzītu; |
| --- | --- |

71.

atgādina par nepieciešamību uzlabot attīstības finansēšanas iestāžu, publisko un privāto partnerību pārredzamību un pārskatatbildību, lai efektīvi sekotu līdzi naudas plūsmām, parādu atmaksājamībai un tam, kādu pievienoto vērtību ilgtspējīgai attīstībai sniedz to īstenotie projekti, un minētos aspektus uzraudzītu;

Tirdzniecība un lauksaimniecība

| 72. | uzsver, ka Eiropas augstie vides, pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku labturības un sociālie standarti ir ļoti svarīgi ES iedzīvotājiem, jo īpaši attiecībā uz sabiedrības morāli un apzinātu patērētāju izvēli, uzskata, ka ar tirdzniecības nolīgumiem vajadzētu veicināt godīgu konkurenci, lai nodrošinātu, ka ES lauksaimnieki pilnībā gūst labumu no tarifu koncesijām un nenonāk ekonomiski nelabvēlīgā situācijā salīdzinājumā ar lauksaimniekiem trešās valstīs; uzsver, ka ir jāgarantē ES pārtikas nekaitīguma un dzīvnieku labturības standartu aizsardzība, saglabājot piesardzības principu, ilgtspējīgu lauksaimniecību un augsta līmeņa izsekojamību un produktu marķēšanu, kā arī nodrošinot, ka viss imports atbilst piemērojamiem ES tiesību aktiem; atzīmē, ka dzīvnieku labturības standarti starptautiskā līmenī ievērojami atšķiras; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību regulēt dzīvo lauksaimniecības dzīvnieku eksportu saskaņā ar spēkā esošajiem ES tiesību aktiem un Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) noteiktajiem standartiem; |
| --- | --- |

72.

uzsver, ka Eiropas augstie vides, pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku labturības un sociālie standarti ir ļoti svarīgi ES iedzīvotājiem, jo īpaši attiecībā uz sabiedrības morāli un apzinātu patērētāju izvēli, uzskata, ka ar tirdzniecības nolīgumiem vajadzētu veicināt godīgu konkurenci, lai nodrošinātu, ka ES lauksaimnieki pilnībā gūst labumu no tarifu koncesijām un nenonāk ekonomiski nelabvēlīgā situācijā salīdzinājumā ar lauksaimniekiem trešās valstīs; uzsver, ka ir jāgarantē ES pārtikas nekaitīguma un dzīvnieku labturības standartu aizsardzība, saglabājot piesardzības principu, ilgtspējīgu lauksaimniecību un augsta līmeņa izsekojamību un produktu marķēšanu, kā arī nodrošinot, ka viss imports atbilst piemērojamiem ES tiesību aktiem; atzīmē, ka dzīvnieku labturības standarti starptautiskā līmenī ievērojami atšķiras; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību regulēt dzīvo lauksaimniecības dzīvnieku eksportu saskaņā ar spēkā esošajiem ES tiesību aktiem un Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) noteiktajiem standartiem;

| 73. | uzskata, ka jauno tirgu atvēršanai ES lauksaimniecības produkcijai, piemēram, piena produktiem, gaļai un augļiem un dārzeņiem, ir būtiska nozīme sakarā ar pašreizējo lauksaimniecības krīzi; uzsver, ka jāapzina jauni noieta tirgi ar augstu pirktspējas potenciālu; |
| --- | --- |

73.

uzskata, ka jauno tirgu atvēršanai ES lauksaimniecības produkcijai, piemēram, piena produktiem, gaļai un augļiem un dārzeņiem, ir būtiska nozīme sakarā ar pašreizējo lauksaimniecības krīzi; uzsver, ka jāapzina jauni noieta tirgi ar augstu pirktspējas potenciālu;

| 74. | uzskata, ka ir jāuzlabo lauksaimniecības pievienotā vērtība un jārīko veicināšanas kampaņas ar mērķi atvērt jaunus tirgus; īpaši uzsver, ka ir būtiski nostiprināt ES līmeņa kvalitātes shēmas, jo tās ES produktiem pasaules tirgū nodrošina vislabāko iespējamo tēlu, netieši dodot labumu visai Eiropas lauksaimniecībai kopumā; |
| --- | --- |

74.

uzskata, ka ir jāuzlabo lauksaimniecības pievienotā vērtība un jārīko veicināšanas kampaņas ar mērķi atvērt jaunus tirgus; īpaši uzsver, ka ir būtiski nostiprināt ES līmeņa kvalitātes shēmas, jo tās ES produktiem pasaules tirgū nodrošina vislabāko iespējamo tēlu, netieši dodot labumu visai Eiropas lauksaimniecībai kopumā;

| 75. | uzsver, ka ir jāpastiprina importa kontrole uz robežām un ka produktiem un tirdzniecības apstākļiem valstīs, kas eksportē uz ES, ir vajadzīgas stingrākas Pārtikas un veterinārā biroja inspekcijas, lai nodrošinātu atbilstību Savienības noteikumiem; |
| --- | --- |

75.

uzsver, ka ir jāpastiprina importa kontrole uz robežām un ka produktiem un tirdzniecības apstākļiem valstīs, kas eksportē uz ES, ir vajadzīgas stingrākas Pārtikas un veterinārā biroja inspekcijas, lai nodrošinātu atbilstību Savienības noteikumiem;

| 76. | uzsver, ka visās sarunās par brīvās tirdzniecības nolīgumiem ir svarīgi panākt rezultātus saistībā ar veselības, fitosanitārajiem un citiem ar tarifiem nesaistītiem lauksaimniecības produktu tirdzniecības šķēršļiem, pievēršot īpašu uzmanību ES noteiktajām “sarkanajām līnijām” aspektos, kuri var ietekmēt patērētāju veselību; |
| --- | --- |

76.

uzsver, ka visās sarunās par brīvās tirdzniecības nolīgumiem ir svarīgi panākt rezultātus saistībā ar veselības, fitosanitārajiem un citiem ar tarifiem nesaistītiem lauksaimniecības produktu tirdzniecības šķēršļiem, pievēršot īpašu uzmanību ES noteiktajām “sarkanajām līnijām” aspektos, kuri var ietekmēt patērētāju veselību;

| 77. | atgādina, ka ģeogrāfiskās izcelsmes norādes ievērojami palīdz popularizēt Eiropas tradicionālos lauksaimniecības pārtikas produktus, aizsargāt tos no kaitējošas parazītiskas prakses, nodrošināt patērētāju tiesības un apzinātu izvēli un aizsargāt lauku ražotājus un lauksaimniekus, jo īpaši MVU; norāda, ka ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība un atzīšana trešās valstīs potenciāli ir ļoti svarīga visai ES lauksaimniecības pārtikas nozarei, un uzskata, ka visos tirdzniecības nolīgumos būtu jāiekļauj aizsardzības pasākumi un darbības viltošanas apkarošanai; |
| --- | --- |

77.

atgādina, ka ģeogrāfiskās izcelsmes norādes ievērojami palīdz popularizēt Eiropas tradicionālos lauksaimniecības pārtikas produktus, aizsargāt tos no kaitējošas parazītiskas prakses, nodrošināt patērētāju tiesības un apzinātu izvēli un aizsargāt lauku ražotājus un lauksaimniekus, jo īpaši MVU; norāda, ka ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība un atzīšana trešās valstīs potenciāli ir ļoti svarīga visai ES lauksaimniecības pārtikas nozarei, un uzskata, ka visos tirdzniecības nolīgumos būtu jāiekļauj aizsardzības pasākumi un darbības viltošanas apkarošanai;

Eiropas ekonomikas dalībnieku labāka piekļuve publiskajiem līgumiem

| 78. | prasa novērst pašreizējo nelīdzsvarotību saistībā ar publiskā iepirkuma tirgus atvērtību ES un citiem tirdzniecības partneriem; aicina Komisiju iet vēl tālāk centienos panākt starptautisko publiskā iepirkuma tirgu vērienīgu un savstarpēju atvēršanu, vienlaikus garantējot vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu izslēgšanu un nodrošinot, ka valstis attiecībā uz iepirkuma procedūrām joprojām var brīvi attiecināt sociālos un vides standartus, piemēram, saimnieciski visizdevīgākā piedāvājuma (MEAT) kritērijus; uzsver, ka Eiropas uzņēmumiem — gan korporācijām, gan MVU — ir nepieciešama labāka piekļuve publiskiem līgumiem trešās valstīs, izmantojot tādus instrumentus kā Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts, un ka ir jāmazina pašreizējais asimetrijas līmenis; šajā sakarībā atgādina, ka ES ir viens no pašiem atvērtākajiem publiskā iepirkuma tirgiem no visiem PTO dalībniekiem; |
| --- | --- |

78.

prasa novērst pašreizējo nelīdzsvarotību saistībā ar publiskā iepirkuma tirgus atvērtību ES un citiem tirdzniecības partneriem; aicina Komisiju iet vēl tālāk centienos panākt starptautisko publiskā iepirkuma tirgu vērienīgu un savstarpēju atvēršanu, vienlaikus garantējot vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu izslēgšanu un nodrošinot, ka valstis attiecībā uz iepirkuma procedūrām joprojām var brīvi attiecināt sociālos un vides standartus, piemēram, saimnieciski visizdevīgākā piedāvājuma (MEAT) kritērijus; uzsver, ka Eiropas uzņēmumiem — gan korporācijām, gan MVU — ir nepieciešama labāka piekļuve publiskiem līgumiem trešās valstīs, izmantojot tādus instrumentus kā Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts, un ka ir jāmazina pašreizējais asimetrijas līmenis; šajā sakarībā atgādina, ka ES ir viens no pašiem atvērtākajiem publiskā iepirkuma tirgiem no visiem PTO dalībniekiem;

| 79. | atzīmē Komisijas grozīto priekšlikumu regulai par trešo valstu preču un pakalpojumu piekļuvi Savienības publiskā iepirkuma iekšējam tirgum, kas ir nozīmīgs instruments, ar ko nodrošina vienlīdzīgus konkurences apstākļus piekļuvē trešo valstu tirgiem, un pauž dziļu nožēlu par to, ka dalībvalstu valdības turpina atbalstīt sākotnējo priekšlikumu; aicina Komisiju censties panākt pozitīvu savstarpējību piekļuvē publiskā iepirkuma tirgiem attiecībās ar galvenajiem tirdzniecības partneriem; |
| --- | --- |

79.

atzīmē Komisijas grozīto priekšlikumu regulai par trešo valstu preču un pakalpojumu piekļuvi Savienības publiskā iepirkuma iekšējam tirgum, kas ir nozīmīgs instruments, ar ko nodrošina vienlīdzīgus konkurences apstākļus piekļuvē trešo valstu tirgiem, un pauž dziļu nožēlu par to, ka dalībvalstu valdības turpina atbalstīt sākotnējo priekšlikumu; aicina Komisiju censties panākt pozitīvu savstarpējību piekļuvē publiskā iepirkuma tirgiem attiecībās ar galvenajiem tirdzniecības partneriem;

Vienlīdzīga piekļuve resursiem, lai nodrošinātu godīgu konkurenci pasaules tirgū

| 80. | uzsver, ka dabas resursi ir ierobežoti un būtu jāizmanto tikai ekonomiski un ekoloģiski ilgtspējīgā veidā, par prioritāti nosakot pārstrādi; atzīst jaunattīstības valstu un VAV lielo atkarību no dabas resursiem; atgādina, ka Eiropas tirdzniecības politikā būtu jāievēro konsekventa, ilgtspējīga, visaptveroša un starppolitiska stratēģija attiecībā uz izejvielām, kā tas norādīts Parlamenta rezolūcijā par jaunu Eiropas tirdzniecības politiku atbilstīgi stratēģijai “Eiropa 2020”; |
| --- | --- |

80.

uzsver, ka dabas resursi ir ierobežoti un būtu jāizmanto tikai ekonomiski un ekoloģiski ilgtspējīgā veidā, par prioritāti nosakot pārstrādi; atzīst jaunattīstības valstu un VAV lielo atkarību no dabas resursiem; atgādina, ka Eiropas tirdzniecības politikā būtu jāievēro konsekventa, ilgtspējīga, visaptveroša un starppolitiska stratēģija attiecībā uz izejvielām, kā tas norādīts Parlamenta rezolūcijā par jaunu Eiropas tirdzniecības politiku atbilstīgi stratēģijai “Eiropa 2020”;

| 81. | uzsver nepieciešamību virzīties uz mazoglekļa ekonomiku un tādēļ mudina Komisiju pastiprināt sadarbību enerģētikas pētniecības, attīstības un inovācijas darbību jomā, kuru mērķis ir veicināt enerģijas piegādātāju, maršrutu un avotu dažādošanu, jaunu enerģijas tirdzniecības partneru noteikšanu un lielākas konkurences veidošanu, pazeminot cenas enerģijas patērētājiem; uzsver, ka atjaunojamo energoresursu attīstīšana un energoefektivitātes veicināšana ir būtiska, lai palielinātu energoapgādes drošību un samazinātu atkarību no enerģijas importa; uzsver, cik svarīgi ir iekļaut abus nosacījumus brīvās tirdzniecības nolīgumos ar mērķi veidot ilgtspējīgas enerģētikas partnerības un veicināt tehnisko sadarbību, jo īpaši atjaunojamās enerģijas, energoefektivitātes un aizsardzības pasākumu jomā, un novērstu oglekļa dioksīda emisiju pārvirzi, lai tādējādi sasniegtu COP21 noteiktos mērķus; |
| --- | --- |

81.

uzsver nepieciešamību virzīties uz mazoglekļa ekonomiku un tādēļ mudina Komisiju pastiprināt sadarbību enerģētikas pētniecības, attīstības un inovācijas darbību jomā, kuru mērķis ir veicināt enerģijas piegādātāju, maršrutu un avotu dažādošanu, jaunu enerģijas tirdzniecības partneru noteikšanu un lielākas konkurences veidošanu, pazeminot cenas enerģijas patērētājiem; uzsver, ka atjaunojamo energoresursu attīstīšana un energoefektivitātes veicināšana ir būtiska, lai palielinātu energoapgādes drošību un samazinātu atkarību no enerģijas importa; uzsver, cik svarīgi ir iekļaut abus nosacījumus brīvās tirdzniecības nolīgumos ar mērķi veidot ilgtspējīgas enerģētikas partnerības un veicināt tehnisko sadarbību, jo īpaši atjaunojamās enerģijas, energoefektivitātes un aizsardzības pasākumu jomā, un novērstu oglekļa dioksīda emisiju pārvirzi, lai tādējādi sasniegtu COP21 noteiktos mērķus;

Cīņa pret savvaļas dzīvnieku un augu un to produktu nelikumīgu tirdzniecību

| 82. | turpina paust dziļas bažas par to, ka pēdējā laikā ir strauji pieaudzis noziegumu skaits pret savvaļas dzīvniekiem un augiem un ar to saistītā nelikumīgā tirdzniecība, kas ne tikai postoši ietekmē bioloģisko daudzveidību un sugu īpatņu skaitu, bet arī rada skaidru un tūlītēju apdraudējumu iztikas līdzekļiem un vietējai ekonomikai, jo īpaši jaunattīstības valstīs; atzinīgi vērtē ES apņemšanos izskaust savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgo tirdzniecību, kas ir daļa no ES atbildes reakcijas uz ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, jo īpaši 15. ilgtspējīgas attīstības mērķi, kurā ir norādīta nepieciešamība ne tikai pārtraukt aizsargājamu augu un dzīvnieku sugu malumedniecību un kontrabandu, bet arī likvidēt pieprasījumu pēc nelikumīgiem savvaļas dzīvnieku un augu produktiem un to piedāvājumu; šajā saistībā cer, ka Komisija pēc pārdomu perioda, tostarp apspriešanās ar Parlamentu un dalībvalstīm, izskatīs, kā turpmākajos ES tirdzniecības nolīgumos veiksmīgāk iekļaut noteikumus par savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgu tirdzniecību; |
| --- | --- |

82.

turpina paust dziļas bažas par to, ka pēdējā laikā ir strauji pieaudzis noziegumu skaits pret savvaļas dzīvniekiem un augiem un ar to saistītā nelikumīgā tirdzniecība, kas ne tikai postoši ietekmē bioloģisko daudzveidību un sugu īpatņu skaitu, bet arī rada skaidru un tūlītēju apdraudējumu iztikas līdzekļiem un vietējai ekonomikai, jo īpaši jaunattīstības valstīs; atzinīgi vērtē ES apņemšanos izskaust savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgo tirdzniecību, kas ir daļa no ES atbildes reakcijas uz ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, jo īpaši 15. ilgtspējīgas attīstības mērķi, kurā ir norādīta nepieciešamība ne tikai pārtraukt aizsargājamu augu un dzīvnieku sugu malumedniecību un kontrabandu, bet arī likvidēt pieprasījumu pēc nelikumīgiem savvaļas dzīvnieku un augu produktiem un to piedāvājumu; šajā saistībā cer, ka Komisija pēc pārdomu perioda, tostarp apspriešanās ar Parlamentu un dalībvalstīm, izskatīs, kā turpmākajos ES tirdzniecības nolīgumos veiksmīgāk iekļaut noteikumus par savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgu tirdzniecību;

Labāka muitas sadarbība un nelikumīgas tirdzniecības apkarošana uz ES robežām

| 83. | uzsver, ka labākas, saskaņotas un efektīvākas muitas procedūras Eiropā un ārvalstīs palīdz sekmēt tirdzniecību, nodrošināt atbilstību tirdzniecības veicināšanas prasībām un apkarot viltojumu, nelikumīgu un viltotu preču nokļūšanu vienotajā tirgū, kas grauj ES ekonomikas izaugsmi un nopietni kaitē ES patērētājiem; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu pastiprināt muitas iestāžu sadarbību; vēlreiz aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot vienotu ES muitas dienestu, lai visā ES muitas teritorijā varētu efektīvāk piemērot muitas noteikumus un procedūras; |
| --- | --- |

83.

uzsver, ka labākas, saskaņotas un efektīvākas muitas procedūras Eiropā un ārvalstīs palīdz sekmēt tirdzniecību, nodrošināt atbilstību tirdzniecības veicināšanas prasībām un apkarot viltojumu, nelikumīgu un viltotu preču nokļūšanu vienotajā tirgū, kas grauj ES ekonomikas izaugsmi un nopietni kaitē ES patērētājiem; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu pastiprināt muitas iestāžu sadarbību; vēlreiz aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot vienotu ES muitas dienestu, lai visā ES muitas teritorijā varētu efektīvāk piemērot muitas noteikumus un procedūras;

| 84. | uzsver, ka Komisijai sarunās par tirdzniecības nolīgumiem būtu jācenšas pārliecināt tirdzniecības partnerus par nepieciešamību ieviest vienotu kontaktpunktu, lai nodrošinātu atbilstību muitas un robežu jautājumos, vajadzības gadījumā palīdzot ar spēju veidošanu tirdzniecības veicināšanas atbalstam; |
| --- | --- |

84.

uzsver, ka Komisijai sarunās par tirdzniecības nolīgumiem būtu jācenšas pārliecināt tirdzniecības partnerus par nepieciešamību ieviest vienotu kontaktpunktu, lai nodrošinātu atbilstību muitas un robežu jautājumos, vajadzības gadījumā palīdzot ar spēju veidošanu tirdzniecības veicināšanas atbalstam;

| 85. | uzsver, ka atbilstīgi sakari un stabila koordinācija ir nepieciešama, lai nodrošinātu, ka tarifu atcelšana tiek veikta, īstenojot atbilstošus tehniskus, institucionālus un politiskus pasākumus, lai garantētu pastāvīgu tirdzniecības drošību; |
| --- | --- |

85.

uzsver, ka atbilstīgi sakari un stabila koordinācija ir nepieciešama, lai nodrošinātu, ka tarifu atcelšana tiek veikta, īstenojot atbilstošus tehniskus, institucionālus un politiskus pasākumus, lai garantētu pastāvīgu tirdzniecības drošību;

| 86. | prasa Komisijai apsvērt galveno darbības rādītāju noteikšanu, lai novērtētu ES vai ārvalstu muitas pārvaldes darbu; pauž nožēlu, ka pašlaik ir pieejams ļoti maz publisko datu; norāda, ka būtu noderīgi izprast muitas un citu robežkontroles aģentūru pastāvīgu darbību uz vietas un starp tirdzniecības partneriem, lai varētu apmainīties ar paraugpraksi un Eiropas iestādēs koordinēt ar tirdzniecības atvieglošanu saistītās konkrētās intereses, ņemot vērā PTO Tirdzniecības atvieglošanas nolīguma 13. panta noteikumus; |
| --- | --- |

86.

prasa Komisijai apsvērt galveno darbības rādītāju noteikšanu, lai novērtētu ES vai ārvalstu muitas pārvaldes darbu; pauž nožēlu, ka pašlaik ir pieejams ļoti maz publisko datu; norāda, ka būtu noderīgi izprast muitas un citu robežkontroles aģentūru pastāvīgu darbību uz vietas un starp tirdzniecības partneriem, lai varētu apmainīties ar paraugpraksi un Eiropas iestādēs koordinēt ar tirdzniecības atvieglošanu saistītās konkrētās intereses, ņemot vērā PTO Tirdzniecības atvieglošanas nolīguma 13. panta noteikumus;

| 87. | prasa Komisijai un dalībvalstīm sākt atklātas debates par iespēju organizēt muitas iestāžu darbu ES, nevis valstu līmenī; |
| --- | --- |

87.

prasa Komisijai un dalībvalstīm sākt atklātas debates par iespēju organizēt muitas iestāžu darbu ES, nevis valstu līmenī;

Jūtama labuma nodrošināšana patērētājiem

| 88. | atzīst, ka tirdzniecības nolīgumiem ir potenciāls sniegt lielas priekšrocības patērētājiem, jo īpaši palielinot konkurenci, pazeminot cenas, nodrošinot lielāku izvēli un veicinot inovāciju; lai atraisītu šo potenciālu, aicina Komisiju visās sarunās stingri iestāties par ģeogrāfiskās bloķēšanas prakses ierobežošanu, starptautiskās viesabonēšanas tarifu samazināšanu un pasažieru tiesību nostiprināšanu; |
| --- | --- |

88.

atzīst, ka tirdzniecības nolīgumiem ir potenciāls sniegt lielas priekšrocības patērētājiem, jo īpaši palielinot konkurenci, pazeminot cenas, nodrošinot lielāku izvēli un veicinot inovāciju; lai atraisītu šo potenciālu, aicina Komisiju visās sarunās stingri iestāties par ģeogrāfiskās bloķēšanas prakses ierobežošanu, starptautiskās viesabonēšanas tarifu samazināšanu un pasažieru tiesību nostiprināšanu;

| 89. | prasa ieviest pasākumus patērētāju atbalstam saistībā ar preču un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību ar trešām valstīm, piemēram, izveidojot tiešsaistes palīdzības dienestus, kas domstarpību gadījumā sniegtu informāciju vai padomus; |
| --- | --- |

89.

prasa ieviest pasākumus patērētāju atbalstam saistībā ar preču un pakalpojumu pārrobežu tirdzniecību ar trešām valstīm, piemēram, izveidojot tiešsaistes palīdzības dienestus, kas domstarpību gadījumā sniegtu informāciju vai padomus;

| 90. | uzstāj, ka patērētājiem jāsniedz precīza informācija par tirgoto produktu īpašībām; |
| --- | --- |

90.

uzstāj, ka patērētājiem jāsniedz precīza informācija par tirgoto produktu īpašībām;

Tirdzniecība visiem. Atvērtai tirdzniecības un ieguldījumu politikai vajadzīgā plaša atbalsta politika, lai maksimāli palielinātu ieguvumus un samazinātu zaudējumus

| 91. | piekrīt ESAO uzskatam, ka atvērtai tirdzniecības un ieguldījumu politikai ir vajadzīga plaša atbalsta politika, lai maksimāli palielinātu ieguvumus un samazinātu zaudējumus, ko tirdzniecības liberalizācija rada ES un trešo valstu iedzīvotājiem un ekonomikai; mudina dalībvalstis un Komisiju darīt daudz vairāk, lai tirdzniecības atvēršanu papildinātu ar vairākiem atbalsta pasākumiem un tādējādi nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību — piemēram, tādās jomās kā sabiedriskie pakalpojumi un ieguldījumi, izglītība un veselība, aktīva darba tirgus politika, pētniecība un izstrāde, infrastruktūras attīstība un atbilstoši noteikumi, lai garantētu sociālo un vides aizsardzību; |
| --- | --- |

91.

piekrīt ESAO uzskatam, ka atvērtai tirdzniecības un ieguldījumu politikai ir vajadzīga plaša atbalsta politika, lai maksimāli palielinātu ieguvumus un samazinātu zaudējumus, ko tirdzniecības liberalizācija rada ES un trešo valstu iedzīvotājiem un ekonomikai; mudina dalībvalstis un Komisiju darīt daudz vairāk, lai tirdzniecības atvēršanu papildinātu ar vairākiem atbalsta pasākumiem un tādējādi nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību — piemēram, tādās jomās kā sabiedriskie pakalpojumi un ieguldījumi, izglītība un veselība, aktīva darba tirgus politika, pētniecība un izstrāde, infrastruktūras attīstība un atbilstoši noteikumi, lai garantētu sociālo un vides aizsardzību;

| 92. | aicina Komisiju un dalībvalstis attiecībā uz visiem tirdzniecības nolīgumiem un saistītajiem tiesību aktiem veikt visaptverošu ex-ante un ex-post analīzi, kuras pamatā ir nozaru un reģionālās ietekmes novērtējumi, lai prognozētu iespējamo negatīvo ietekmi uz ES darba tirgu un rastu modernākus risinājumus, kā ieviest riska mazināšanas pasākumus, lai no jauna attīstītu nozares un reģionus, kas cieš zaudējumus, ar nolūku panākt taisnīgāku sadali un panākt plašus ieguvumus no tirdzniecības; uzsver, ka šajā sakarībā Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem un īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fondam un Eiropas Sociālajam fondam var būt ārkārtīgi svarīga nozīme; norāda, ka Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds arī varētu būt svarīgs instruments, ja to reformētu un pārveidotu tā, ka tas ir pienācīgi finansēts un var sniegt gan palīdzību ES uzņēmumiem un ražotājiem, kurus ietekmē trešo valstu ar tirdzniecību saistītas sankcijas, gan atbalstu MVU darbiniekiem, kurus tieši negatīvi ietekmē globalizācija; |
| --- | --- |

92.

aicina Komisiju un dalībvalstis attiecībā uz visiem tirdzniecības nolīgumiem un saistītajiem tiesību aktiem veikt visaptverošu ex-ante un ex-post analīzi, kuras pamatā ir nozaru un reģionālās ietekmes novērtējumi, lai prognozētu iespējamo negatīvo ietekmi uz ES darba tirgu un rastu modernākus risinājumus, kā ieviest riska mazināšanas pasākumus, lai no jauna attīstītu nozares un reģionus, kas cieš zaudējumus, ar nolūku panākt taisnīgāku sadali un panākt plašus ieguvumus no tirdzniecības; uzsver, ka šajā sakarībā Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem un īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fondam un Eiropas Sociālajam fondam var būt ārkārtīgi svarīga nozīme; norāda, ka Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds arī varētu būt svarīgs instruments, ja to reformētu un pārveidotu tā, ka tas ir pienācīgi finansēts un var sniegt gan palīdzību ES uzņēmumiem un ražotājiem, kurus ietekmē trešo valstu ar tirdzniecību saistītas sankcijas, gan atbalstu MVU darbiniekiem, kurus tieši negatīvi ietekmē globalizācija;

o

o o

| 93. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, UNCTAD un PTO. |
| --- | --- |

93.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, UNCTAD un PTO.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0415.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0252.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0041.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0250.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0219.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0175.

(7)  OV C 56 E, 26.2.2013., 87. lpp.

(8)  OV C 188 E, 28.6.2012., 42. lpp.

(9)  OV C 99 E, 3.4.2012., 94. lpp.

(10)  OV C 99 E, 3.4.2012., 31. lpp.

(11)  OV C 99 E, 3.4.2012., 101. lpp.

---

| 16.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/47

---

P8_TA(2016)0300

Cilvēku tirdzniecības apkarošana ES ārējās attiecībās

Eiropas Parlamenta 2016. gada 5. jūlija rezolūcija par cilvēku tirdzniecības apkarošanu ES ārējās attiecībās (2015/2340(INI))

(2018/C 101/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un visus attiecīgos starptautiskos cilvēktiesību līgumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un visus attiecīgos starptautiskos cilvēktiesību līgumus,

| — | ņemot vērā Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā Konvencijas par bērna tiesībām Fakultatīvo protokolu par bērnu tirdzniecību, bērnu prostitūciju un bērnu pornogrāfiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvencijas par bērna tiesībām Fakultatīvo protokolu par bērnu tirdzniecību, bērnu prostitūciju un bērnu pornogrāfiju,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību (2000) un tās protokolus, īpaši Protokolu par cilvēku tirdzniecības, jo sevišķi tirdzniecības ar sievietēm un bērniem, novēršanu, apkarošanu un sodīšanu par to (2000) un Protokolu par migrantu nelikumīgas ievešanas pa zemes, jūras un gaisa ceļiem apkarošanu (2000), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību (2000) un tās protokolus, īpaši Protokolu par cilvēku tirdzniecības, jo sevišķi tirdzniecības ar sievietēm un bērniem, novēršanu, apkarošanu un sodīšanu par to (2000) un Protokolu par migrantu nelikumīgas ievešanas pa zemes, jūras un gaisa ceļiem apkarošanu (2000),

| — | ņemot vērā Starptautisko konvenciju par visu migrējošu darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību (1990), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko konvenciju par visu migrējošu darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību (1990),

| — | ņemot vērā starptautisko cilvēktiesību mehānismu, tostarp ANO īpašās referentes cilvēku, īpaši sieviešu un bērnu, tirdzniecības jautājumos un citu attiecīgo ANO īpašo referentu, veikto darbu, vispārējo regulāro pārskatu un attiecīgo ANO cilvēktiesību līguma struktūru veikto darbu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starptautisko cilvēktiesību mehānismu, tostarp ANO īpašās referentes cilvēku, īpaši sieviešu un bērnu, tirdzniecības jautājumos un citu attiecīgo ANO īpašo referentu, veikto darbu, vispārējo regulāro pārskatu un attiecīgo ANO cilvēktiesību līguma struktūru veikto darbu,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes īpašās referentes cilvēku, īpaši sieviešu un bērnu, tirdzniecības jautājumos ziņojumu (2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes īpašās referentes cilvēku, īpaši sieviešu un bērnu, tirdzniecības jautājumos ziņojumu (2014),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Narkotiku kontroles un noziedzīgu nodarījumu novēršanas biroja visas valstis aptverošo ziņojumu par cilvēku tirdzniecību (2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Narkotiku kontroles un noziedzīgu nodarījumu novēršanas biroja visas valstis aptverošo ziņojumu par cilvēku tirdzniecību (2014),

| — | ņemot vērā ANO paraugmodeli tiesību aktam, kas vērsts pret cilvēku tirdzniecību, lai palīdzētu valstīm pārskatīt un grozīt spēkā esošos tiesību aktus un pieņemt jaunus tiesību aktus cilvēku tirdzniecības apkarošanai (2009), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO paraugmodeli tiesību aktam, kas vērsts pret cilvēku tirdzniecību, lai palīdzētu valstīm pārskatīt un grozīt spēkā esošos tiesību aktus un pieņemt jaunus tiesību aktus cilvēku tirdzniecības apkarošanai (2009),

| — | ņemot vērā ieteiktos principus un pamatnostādnes par cilvēktiesībām un cilvēku tirdzniecību, ko Ekonomikas un sociālo lietu padome iesniedza kā pielikumu ANO augstā cilvēktiesību komisāra (UNHCHR) ziņojumam (E/2002/68/Add.1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ieteiktos principus un pamatnostādnes par cilvēktiesībām un cilvēku tirdzniecību, ko Ekonomikas un sociālo lietu padome iesniedza kā pielikumu ANO augstā cilvēktiesību komisāra (UNHCHR) ziņojumam (E/2002/68/Add.1),

| — | ņemot vērā ANO Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus, ar ko īsteno ANO programmu “Aizsargāt, ievērot un labot”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus, ar ko īsteno ANO programmu “Aizsargāt, ievērot un labot”,

| — | ņemot vērā ANO pamatprincipus par tiesībām uz efektīvu tiesisko aizsardzību cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO pamatprincipus par tiesībām uz efektīvu tiesisko aizsardzību cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām,

| — | ņemot vērā UNICEF Vadlīnijas bērnu tirdzniecībā cietušo personu tiesību aizsardzībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNICEF Vadlīnijas bērnu tirdzniecībā cietušo personu tiesību aizsardzībai,

| — | ņemot vērā SDO 1930. gada Piespiedu darba konvenciju (Nr. 29), 2014. gada Protokolu par 1930. gada Piespiedu darba konvenciju, 1957. gada Konvenciju par piespiedu darba izskaušanu (Nr. 105) un 2014. gada Ieteikumu par piespiedu darbu (Papildu pasākumi) (Nr. 203), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO 1930. gada Piespiedu darba konvenciju (Nr. 29), 2014. gada Protokolu par 1930. gada Piespiedu darba konvenciju, 1957. gada Konvenciju par piespiedu darba izskaušanu (Nr. 105) un 2014. gada Ieteikumu par piespiedu darbu (Papildu pasākumi) (Nr. 203),

| — | ņemot vērā 1973. gada Konvenciju par minimālo vecumu (Nr. 138) un 1999. gada Bērnu darba ļaunāko formu konvenciju (Nr. 182), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1973. gada Konvenciju par minimālo vecumu (Nr. 138) un 1999. gada Bērnu darba ļaunāko formu konvenciju (Nr. 182),

| — | ņemot vērā SDO 2011. gada Konvenciju par mājsaimniecībās nodarbinātajām personām (Nr. 189) par pienācīgu darbu mājsaimniecībās nodarbinātajām personām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO 2011. gada Konvenciju par mājsaimniecībās nodarbinātajām personām (Nr. 189) par pienācīgu darbu mājsaimniecībās nodarbinātajām personām,

| — | ņemot vērā SDO ziņojumu “Peļņa un nabadzība – piespiedu darba ekonomika” (2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO ziņojumu “Peļņa un nabadzība – piespiedu darba ekonomika” (2014),

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Eiropas Sociālo hartu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 5. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Eiropas Sociālo hartu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 5. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/23/EK par kvalitātes un drošības standartu noteikšanu cilvēka audu un šūnu ziedošanai, ieguvei, testēšanai, apstrādei, konservācijai, uzglabāšanai un izplatīšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/23/EK par kvalitātes un drošības standartu noteikšanu cilvēka audu un šūnu ziedošanai, ieguvei, testēšanai, apstrādei, konservācijai, uzglabāšanai un izplatīšanai,

| — | ņemot vērā Rīcības dokumentu par ārējas dimensijas stiprināšanu cīņā pret cilvēku tirdzniecību (2009) un divus tā īstenošanas ziņojumus (2011. un 2012. gads), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rīcības dokumentu par ārējas dimensijas stiprināšanu cīņā pret cilvēku tirdzniecību (2009) un divus tā īstenošanas ziņojumus (2011. un 2012. gads),

| — | ņemot vērā ES stratēģiju cilvēku tirdzniecības izskaušanai (2012–2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES stratēģiju cilvēku tirdzniecības izskaušanai (2012–2016),

| — | ņemot vērā starpposma ziņojumu par to, kā piemēro ES stratēģiju cilvēku tirdzniecības izskaušanai (COM(2014)0635), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starpposma ziņojumu par to, kā piemēro ES stratēģiju cilvēku tirdzniecības izskaušanai (COM(2014)0635),

| — | ņemot vērā darbu, ko veicis ES koordinators cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā darbu, ko veicis ES koordinators cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā,

| — | ņemot vērā ES Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā (2015–2019), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā (2015–2019),

| — | ņemot vērā 2015. gada 17. decembra rezolūciju par 2014. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 17. decembra rezolūciju par 2014. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (1),

| — | ņemot vērā programmu ES darbībām dzimumu līdztiesības un sieviešu iespēju veicināšanas jomā ES ārējās attiecībās 2016.–2020. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā programmu ES darbībām dzimumu līdztiesības un sieviešu iespēju veicināšanas jomā ES ārējās attiecībās 2016.–2020. gadā,

| — | ņemot vērā Eiropola 2016. gada februāra ziņojumu par situāciju cilvēku tirdzniecības jomā ES, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropola 2016. gada februāra ziņojumu par situāciju cilvēku tirdzniecības jomā ES,

| — | ņemot vērā vispārējo pieeju migrācijai un mobilitātei (GAMM); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vispārējo pieeju migrācijai un mobilitātei (GAMM);

| — | ņemot vērā 2015. gada 13. maija Eiropas programmu migrācijas jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 13. maija Eiropas programmu migrācijas jomā,

| — | ņemot vērā Valletas augstākā līmeņa sanāksmes 2015. gada novembra rīcības plānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Valletas augstākā līmeņa sanāksmes 2015. gada novembra rīcības plānu,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecību (2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecību (2005),

| — | ņemot vērā Ekspertu darbības grupas pret cilvēku tirdzniecību (GRETA) jaunāko vispārējo darbības pārskatu, kurā uzsvērta Eiropas Padomes Konvencijas par cīņu pret cilvēku tirdzniecību īstenošana (2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekspertu darbības grupas pret cilvēku tirdzniecību (GRETA) jaunāko vispārējo darbības pārskatu, kurā uzsvērta Eiropas Padomes Konvencijas par cīņu pret cilvēku tirdzniecību īstenošana (2014),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju pret cilvēku orgānu nelegālu tirdzniecību, kas pieejama parakstīšanai kopš 2015. gada marta, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju pret cilvēku orgānu nelegālu tirdzniecību, kas pieejama parakstīšanai kopš 2015. gada marta,

| — | ņemot vērā Konvenciju par cilvēktiesību un cilvēka cieņas aizsardzību bioloģijā un medicīnā — Konvencija par cilvēktiesībām un biomedicīnu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par cilvēktiesību un cilvēka cieņas aizsardzību bioloģijā un medicīnā — Konvencija par cilvēktiesībām un biomedicīnu,

| — | ņemot vērā Stambulas deklarāciju par orgānu tirdzniecības un transplantātu tūrisma apkarošanu (2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Stambulas deklarāciju par orgānu tirdzniecības un transplantātu tūrisma apkarošanu (2008),

| — | ņemot vērā EDSO Pamatprincipus par cilvēktiesībām, atgriežoties cilvēku tirdzniecībā cietušām personām (2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EDSO Pamatprincipus par cilvēktiesībām, atgriežoties cilvēku tirdzniecībā cietušām personām (2014),

| — | ņemot vērā starpvaldību Finanšu darījumu darba grupas (FATF) ziņojumu (2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starpvaldību Finanšu darījumu darba grupas (FATF) ziņojumu (2011),

| — | ņemot vērā Hāgas Konvenciju par bērnu aizsardzību un sadarbību starpvalstu adopcijas jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Hāgas Konvenciju par bērnu aizsardzību un sadarbību starpvalstu adopcijas jautājumos,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Migrācijas organizācijas (IOM) pārskatu par cilvēku tirdzniecības apkarošanu un palīdzību neaizsargātiem migrantiem (2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Migrācijas organizācijas (IOM) pārskatu par cilvēku tirdzniecības apkarošanu un palīdzību neaizsargātiem migrantiem (2012),

| — | ņemot vērā IOM ziņojumu par risinājumiem cīņai pret cilvēku tirdzniecību un izmantošanu krīzes laikā (2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā IOM ziņojumu par risinājumiem cīņai pret cilvēku tirdzniecību un izmantošanu krīzes laikā (2015),

| — | ņemot vērā ASEAN Konvenciju pret cilvēku, īpaši sieviešu un bērnu, tirdzniecību (2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASEAN Konvenciju pret cilvēku, īpaši sieviešu un bērnu, tirdzniecību (2015),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumus (A8-0205/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumus (A8-0205/2016),

| A. | tā kā cilvēku tirdzniecība, kas ir organizētās noziedzības veids, ir viens no smagākajiem cilvēktiesību pārkāpumiem, jo tas mazina cilvēku vērtību, viņus padarot par preci un tā būtiski un ilgstoši pārkāpjot cietušo personu cieņu, neaizskaramību un tiesības, un tas ietekmē veselas ģimenes un kopienas, kā arī apzināti ļaunprātīgi tiek izmantotas personas tādās nestabilās situācijās kā nabadzība vai izolētība; |
| --- | --- |

A.

tā kā cilvēku tirdzniecība, kas ir organizētās noziedzības veids, ir viens no smagākajiem cilvēktiesību pārkāpumiem, jo tas mazina cilvēku vērtību, viņus padarot par preci un tā būtiski un ilgstoši pārkāpjot cietušo personu cieņu, neaizskaramību un tiesības, un tas ietekmē veselas ģimenes un kopienas, kā arī apzināti ļaunprātīgi tiek izmantotas personas tādās nestabilās situācijās kā nabadzība vai izolētība;

| B. | tā kā Apvienoto Nāciju Organizācija (Palermo protokolā) cilvēku tirdzniecību ir definējusi kā ekspluatācijas nolūkā izdarītu personu vervēšanu, pārvadāšanu, nodošanu, izmitināšanu vai saņemšanu, tostarp kontroles pār minētajām personām maiņu vai nodošanu, izmantojot draudus vai spēku vai citā veidā piespiežot, aizvedot ar viltu, krāpjot, maldinot, ļaunprātīgi izmantojot varu vai personas neaizsargātības stāvokli vai dodot vai saņemot maksu vai citāda veida labumus, lai panāktu tās personas piekrišanu, kura kontrolē citu personu; tā kā ekspluatācija ietver vismaz citu personu piespiedu prostitūciju vai citus seksuālas izmantošanas veidus, piespiedu darbu vai pakalpojumu sniegšanu, verdzību vai tai līdzīgu praksi, tostarp bērnu verdzību nolūkā vervēt bērnus kareivjus, kalpību vai orgānu izņemšanu; tā kā šī ir ļaunprātīga prakse, jo īpaši tad, ja cilvēki bērnus pakļauj smagākajiem izmantošanas veidiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā Apvienoto Nāciju Organizācija (Palermo protokolā) cilvēku tirdzniecību ir definējusi kā ekspluatācijas nolūkā izdarītu personu vervēšanu, pārvadāšanu, nodošanu, izmitināšanu vai saņemšanu, tostarp kontroles pār minētajām personām maiņu vai nodošanu, izmantojot draudus vai spēku vai citā veidā piespiežot, aizvedot ar viltu, krāpjot, maldinot, ļaunprātīgi izmantojot varu vai personas neaizsargātības stāvokli vai dodot vai saņemot maksu vai citāda veida labumus, lai panāktu tās personas piekrišanu, kura kontrolē citu personu; tā kā ekspluatācija ietver vismaz citu personu piespiedu prostitūciju vai citus seksuālas izmantošanas veidus, piespiedu darbu vai pakalpojumu sniegšanu, verdzību vai tai līdzīgu praksi, tostarp bērnu verdzību nolūkā vervēt bērnus kareivjus, kalpību vai orgānu izņemšanu; tā kā šī ir ļaunprātīga prakse, jo īpaši tad, ja cilvēki bērnus pakļauj smagākajiem izmantošanas veidiem;

| C. | tā kā ANO Konvencijas par bērna tiesībām Fakultatīvā protokola par bērnu tirdzniecību, bērnu prostitūciju un bērnu pornogrāfiju 2. panta a) punktā bērnu tirdzniecība ir definēta kā “jebkura darbība vai darījums, ar kuru jebkura persona vai personu grupa bērnu nodod citai personai vai personu grupai par atlīdzību vai jebkādu citu kompensāciju”; |
| --- | --- |

C.

tā kā ANO Konvencijas par bērna tiesībām Fakultatīvā protokola par bērnu tirdzniecību, bērnu prostitūciju un bērnu pornogrāfiju 2. panta a) punktā bērnu tirdzniecība ir definēta kā “jebkura darbība vai darījums, ar kuru jebkura persona vai personu grupa bērnu nodod citai personai vai personu grupai par atlīdzību vai jebkādu citu kompensāciju”;

| D. | tā kā saskaņā ar jaunāko Apvienoto Nāciju Organizācijas Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja (UNODC) visas valstis aptverošo ziņojumu par cilvēku tirdzniecību (2014) 70 % identificēto cietušo ir sievietes un meitenes; tā kā 79 % seksuālas izmantošanas identificēto gadījumu cietušās ir sievietes (53 % no visiem identificētajiem izmantošanas veidiem) un tā kā 83 % piespiedu darba identificēto gadījumu cietušie ir vīrieši (40 % no visiem identificētajiem izmantošanas veidiem); |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar jaunāko Apvienoto Nāciju Organizācijas Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja (UNODC) visas valstis aptverošo ziņojumu par cilvēku tirdzniecību (2014) 70 % identificēto cietušo ir sievietes un meitenes; tā kā 79 % seksuālas izmantošanas identificēto gadījumu cietušās ir sievietes (53 % no visiem identificētajiem izmantošanas veidiem) un tā kā 83 % piespiedu darba identificēto gadījumu cietušie ir vīrieši (40 % no visiem identificētajiem izmantošanas veidiem);

| E. | tā kā sarežģīti un savstarpēji saistīti faktori, piemēram, sistemātiska un strukturāla diskriminācija, cilvēktiesību pārkāpumi, nabadzība, nevienlīdzība, korupcija, vardarbīgs konflikts, zemes konfiskācija, izglītības trūkums, bezdarbs un neefektīvi darbaspēka migrācijas noteikumi, palielina personu neaizsargātību pret ekspluatāciju un ļaunprātīgu izmantošanu, jo viņiem ir ierobežotas izvēles iespējas un resursi; tā kā ES Stratēģijā cilvēku tirdzniecības izskaušanai (2012–2016) ir noteikts, ka vardarbība pret sievietēm ir viens no galvenajiem šādas tirdzniecības cēloņiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā sarežģīti un savstarpēji saistīti faktori, piemēram, sistemātiska un strukturāla diskriminācija, cilvēktiesību pārkāpumi, nabadzība, nevienlīdzība, korupcija, vardarbīgs konflikts, zemes konfiskācija, izglītības trūkums, bezdarbs un neefektīvi darbaspēka migrācijas noteikumi, palielina personu neaizsargātību pret ekspluatāciju un ļaunprātīgu izmantošanu, jo viņiem ir ierobežotas izvēles iespējas un resursi; tā kā ES Stratēģijā cilvēku tirdzniecības izskaušanai (2012–2016) ir noteikts, ka vardarbība pret sievietēm ir viens no galvenajiem šādas tirdzniecības cēloņiem;

| F. | tā kā cilvēku tirdzniecība ir ar dzimumu saistīts noziegums; tā kā sieviešu un meiteņu procentuālais īpatsvars ir augsts arī attiecībā uz citiem cilvēku tirdzniecības veidiem, piemēram, piespiedu izmantošana mājsaimniecības un aprūpes darbos, ražošanā, ēdināšanas, uzkopšanas un citās nozarēs; |
| --- | --- |

F.

tā kā cilvēku tirdzniecība ir ar dzimumu saistīts noziegums; tā kā sieviešu un meiteņu procentuālais īpatsvars ir augsts arī attiecībā uz citiem cilvēku tirdzniecības veidiem, piemēram, piespiedu izmantošana mājsaimniecības un aprūpes darbos, ražošanā, ēdināšanas, uzkopšanas un citās nozarēs;

| G. | tā kā cilvēku tirdzniecība ir viena no visienesīgākajām organizētās noziedzības darbībām pasaulē līdztekus nelegālai narkotiku un ieroču tirdzniecībai; tā kā saskaņā ar jaunākajām SDO aplēsēm nelikumīgā ikgadējā peļņa no piespiedu darba, tostarp legalizējot nelikumīgi iegūtus līdzekļus, ir aptuveni USD 150 miljardi, turklāt tiek lēsts, ka 90 % cietušo tiek izmantoti ekonomikas privātajā sektorā un divas trešdaļas peļņas rodas no komerciālas seksuālas izmantošanas, padarot to par visienesīgāko ekspluatācijas veidu; |
| --- | --- |

G.

tā kā cilvēku tirdzniecība ir viena no visienesīgākajām organizētās noziedzības darbībām pasaulē līdztekus nelegālai narkotiku un ieroču tirdzniecībai; tā kā saskaņā ar jaunākajām SDO aplēsēm nelikumīgā ikgadējā peļņa no piespiedu darba, tostarp legalizējot nelikumīgi iegūtus līdzekļus, ir aptuveni USD 150 miljardi, turklāt tiek lēsts, ka 90 % cietušo tiek izmantoti ekonomikas privātajā sektorā un divas trešdaļas peļņas rodas no komerciālas seksuālas izmantošanas, padarot to par visienesīgāko ekspluatācijas veidu;

| H. | tā kā cilvēku tirdzniecība ir jāizvērtē gan no pieprasījuma, gan peļņas perspektīvas, jo sieviešu ļaunprātīgu izmantošanu seksuāliem pakalpojumiem veicina pieprasījums pēc šādiem pakalpojumiem un gūtā peļņa; |
| --- | --- |

H.

tā kā cilvēku tirdzniecība ir jāizvērtē gan no pieprasījuma, gan peļņas perspektīvas, jo sieviešu ļaunprātīgu izmantošanu seksuāliem pakalpojumiem veicina pieprasījums pēc šādiem pakalpojumiem un gūtā peļņa;

| I. | tā kā tiesiskā regulējuma cilvēku tirdzniecības jomā nepietiekama īstenošana valsts līmenī un atbilstoša tiesiskā regulējuma trūkums trešās valstīs ir vieni no nozīmīgākajiem šķēršļiem cīņā pret cilvēku tirdzniecību; |
| --- | --- |

I.

tā kā tiesiskā regulējuma cilvēku tirdzniecības jomā nepietiekama īstenošana valsts līmenī un atbilstoša tiesiskā regulējuma trūkums trešās valstīs ir vieni no nozīmīgākajiem šķēršļiem cīņā pret cilvēku tirdzniecību;

| J. | tā kā tiesu iestāžu pieejamība cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām ir atšķirīga — no vienkārši problemātiskas līdz lielākajai daļai pasaules iedzīvotāju liegtai; tā kā korupcija un veiktspējas trūkums joprojām ir nopietna policijas un tiesu iestāžu struktūru problēma daudzās valstīs; |
| --- | --- |

J.

tā kā tiesu iestāžu pieejamība cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām ir atšķirīga — no vienkārši problemātiskas līdz lielākajai daļai pasaules iedzīvotāju liegtai; tā kā korupcija un veiktspējas trūkums joprojām ir nopietna policijas un tiesu iestāžu struktūru problēma daudzās valstīs;

| K. | tā kā saskaņā ar Eiropola informāciju vispārēja piekļuve internetam visā pasaulē dod iespēju cilvēku tirdzniecībai aizvien vairāk attīstīties tiešsaistē; tā kā tas veicina jaunus vervēšanas un cietušo ekspluatācijas paņēmienus; |
| --- | --- |

K.

tā kā saskaņā ar Eiropola informāciju vispārēja piekļuve internetam visā pasaulē dod iespēju cilvēku tirdzniecībai aizvien vairāk attīstīties tiešsaistē; tā kā tas veicina jaunus vervēšanas un cietušo ekspluatācijas paņēmienus;

| L. | tā kā pastāv saikne starp migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību; tā kā kontrabandistu tīkli internetu cita starpā izmanto, lai reklamētu savus pakalpojumus potenciālajiem migrantiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā pastāv saikne starp migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību; tā kā kontrabandistu tīkli internetu cita starpā izmanto, lai reklamētu savus pakalpojumus potenciālajiem migrantiem;

| M. | tā kā cilvēku tirdzniecība un cilvēku kontrabanda diemžēl nav pārejošas parādības un turpmākajos gados var pat vēl pieaugt, jo konflikta zonas, represīvi režīmi vai ekonomiskā situācija visā pasaulē rada augsni cilvēku tirgotāju un cilvēku kontrabandistu noziedzīgajām darbībām; |
| --- | --- |

M.

tā kā cilvēku tirdzniecība un cilvēku kontrabanda diemžēl nav pārejošas parādības un turpmākajos gados var pat vēl pieaugt, jo konflikta zonas, represīvi režīmi vai ekonomiskā situācija visā pasaulē rada augsni cilvēku tirgotāju un cilvēku kontrabandistu noziedzīgajām darbībām;

| N. | tā kā nelikumīgās migrācijas plūsmas palielina cilvēku tirdzniecības riskus, jo neatbilstīgi migranti viņu neaizsargātības un nelegālā statusa dēļ ir īpaši pakļauti riskam kļūt par cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām; tā kā starp šiem migrantiem nepavadīti nepilngadīgie, kuri ir liela daļa no migrantiem, kas ierodas Eiropā, ir cilvēku tirdzniecības tīklu mērķgrupa; |
| --- | --- |

N.

tā kā nelikumīgās migrācijas plūsmas palielina cilvēku tirdzniecības riskus, jo neatbilstīgi migranti viņu neaizsargātības un nelegālā statusa dēļ ir īpaši pakļauti riskam kļūt par cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām; tā kā starp šiem migrantiem nepavadīti nepilngadīgie, kuri ir liela daļa no migrantiem, kas ierodas Eiropā, ir cilvēku tirdzniecības tīklu mērķgrupa;

| O. | tā kā cilvēku tirdzniecība ir reģionāla un pasaules mēroga problēma, ko ne vienmēr var risināt tikai valsts līmenī; |
| --- | --- |

O.

tā kā cilvēku tirdzniecība ir reģionāla un pasaules mēroga problēma, ko ne vienmēr var risināt tikai valsts līmenī;

| P. | tā kā saskaņā ar jaunāko globālo verdzības indeksu tiek lēsts, ka pasaulē 35,8 miljoni personu ir nonākuši mūsdienu verdzības apstākļos, kas nozīmē, ka cilvēku tirdzniecībai ir endēmisks raksturs un tā skar visas pasaules daļas; |
| --- | --- |

P.

tā kā saskaņā ar jaunāko globālo verdzības indeksu tiek lēsts, ka pasaulē 35,8 miljoni personu ir nonākuši mūsdienu verdzības apstākļos, kas nozīmē, ka cilvēku tirdzniecībai ir endēmisks raksturs un tā skar visas pasaules daļas;

| Q. | tā kā iepriekšējās un jaunākās tendences cilvēku tirdzniecībā izpaužas dažādos veidos un ievērojami atšķiras starp reģioniem un apakšreģioniem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā iepriekšējās un jaunākās tendences cilvēku tirdzniecībā izpaužas dažādos veidos un ievērojami atšķiras starp reģioniem un apakšreģioniem;

| R. | tā kā cilvēku tirdzniecība nav parādība, kas attiecas tikai uz valstīm, kuras tiek uzskatītas par mazāk attīstītām, bet daudz slēptākā veidā to var konstatēt arī attīstītajās valstīs; |
| --- | --- |

R.

tā kā cilvēku tirdzniecība nav parādība, kas attiecas tikai uz valstīm, kuras tiek uzskatītas par mazāk attīstītām, bet daudz slēptākā veidā to var konstatēt arī attīstītajās valstīs;

| S. | tā kā saskaņā ar SDO datiem 56 % no kopējā lēstā piespiedu darbā cietušo personu skaita, tostarp seksuālajā izmantošanā, ir Āzijas un Klusā okeāna reģionā un tā salīdzinoši ir pati lielāka proporcionālā daļa pasaulē; |
| --- | --- |

S.

tā kā saskaņā ar SDO datiem 56 % no kopējā lēstā piespiedu darbā cietušo personu skaita, tostarp seksuālajā izmantošanā, ir Āzijas un Klusā okeāna reģionā un tā salīdzinoši ir pati lielāka proporcionālā daļa pasaulē;

| T. | tā kā tiek lēsts, ka visā pasaulē apmēram 300 000 bērnu ir iesaistīti bruņotajos konfliktos; tā kā pasaulē plašākā tirdzniecība ar bērniem, lai padarītu viņus par bērniem kareivjiem, ir Āfrikā; |
| --- | --- |

T.

tā kā tiek lēsts, ka visā pasaulē apmēram 300 000 bērnu ir iesaistīti bruņotajos konfliktos; tā kā pasaulē plašākā tirdzniecība ar bērniem, lai padarītu viņus par bērniem kareivjiem, ir Āfrikā;

| U. | tā kā Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos 95 % no identificētajiem cietušajiem ir pieaugušie; tā kā migrējošiem darba ņēmējiem galvenie galamērķi ir Tuvo Austrumu valstis, kurās tā dēvētā “kafala” sponsorēšanas sistēma darba ņēmējus piesaista konkrētam darba devējam, radot priekšnoteikumus ļaunprātīgai izmantošanai un darbaspēka ekspluatācijai, kas dažkārt rada piespiedu darbu; |
| --- | --- |

U.

tā kā Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos 95 % no identificētajiem cietušajiem ir pieaugušie; tā kā migrējošiem darba ņēmējiem galvenie galamērķi ir Tuvo Austrumu valstis, kurās tā dēvētā “kafala” sponsorēšanas sistēma darba ņēmējus piesaista konkrētam darba devējam, radot priekšnoteikumus ļaunprātīgai izmantošanai un darbaspēka ekspluatācijai, kas dažkārt rada piespiedu darbu;

| V. | tā kā ES austrumu kaimiņvalstīs seksuālā izmantošana ir galvenais ziņotās cilvēku tirdzniecības iemesls; tā kā sistemātiskas diskriminācijas un rasisma dēļ romu kopienas — gan vīrieši, gan sievietes — ir īpaši neaizsargātas pret cilvēku tirdzniecību dažādos nolūkos; |
| --- | --- |

V.

tā kā ES austrumu kaimiņvalstīs seksuālā izmantošana ir galvenais ziņotās cilvēku tirdzniecības iemesls; tā kā sistemātiskas diskriminācijas un rasisma dēļ romu kopienas — gan vīrieši, gan sievietes — ir īpaši neaizsargātas pret cilvēku tirdzniecību dažādos nolūkos;

| W. | tā kā sadarbība starp dalībvalstīm, Eiropolu un cilvēku tirdzniecībā cietušo personu izcelsmes un tranzīta valstīm ir būtisks instruments cīņā pret cilvēku tirdzniecības tīkliem; |
| --- | --- |

W.

tā kā sadarbība starp dalībvalstīm, Eiropolu un cilvēku tirdzniecībā cietušo personu izcelsmes un tranzīta valstīm ir būtisks instruments cīņā pret cilvēku tirdzniecības tīkliem;

| X. | tā kā ES ir noteikusi vairākas prioritāras valstis un reģionus ar mērķi vēl vairāk pastiprināt un mērķtiecīgāk īstenot sadarbību cīņā pret cilvēku tirdzniecību; |
| --- | --- |

X.

tā kā ES ir noteikusi vairākas prioritāras valstis un reģionus ar mērķi vēl vairāk pastiprināt un mērķtiecīgāk īstenot sadarbību cīņā pret cilvēku tirdzniecību;

| Y. | tā kā Komisija 2010. gadā ir iecēlusi ES koordinatoru cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā, lai uzlabotu koordināciju un saskaņotību starp ES iestādēm, aģentūrām, dalībvalstīm, trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, |
| --- | --- |

Y.

tā kā Komisija 2010. gadā ir iecēlusi ES koordinatoru cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā, lai uzlabotu koordināciju un saskaņotību starp ES iestādēm, aģentūrām, dalībvalstīm, trešām valstīm un starptautiskām organizācijām,

Globālās tendences cilvēku tirdzniecībā

| 1. | nosoda un nepārprotami noraida cilvēku tirdzniecību, kas ir augoša, uz cilvēku ciešanām balstīta nozare un kas dziļi un ilgstoši ietekmē visas sabiedrības un ekonomikas; |
| --- | --- |

1.

nosoda un nepārprotami noraida cilvēku tirdzniecību, kas ir augoša, uz cilvēku ciešanām balstīta nozare un kas dziļi un ilgstoši ietekmē visas sabiedrības un ekonomikas;

| 2. | uzsver, ka cilvēku tirdzniecība ir mūsdienīgs verdzības paveids un nopietns noziegums un tas ir viens no smagākajiem cilvēktiesību pārkāpumu veidiem, kas nav pieņemams sabiedrībās, kuru pamatā ir cilvēktiesību, tostarp dzimumu vienlīdzības, ievērošana; turklāt uzskata, ka cilvēku tirdzniecība ir jāsaprot vispusīgā veidā, galveno vērību pievēršot ne tikai seksuālai izmantošanai, bet arī piespiedu darbam, orgānu tirdzniecībai, piespiedu ubagošanai, piespiedu laulībām, bērniem karavīriem un bērnu tirdzniecībai; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka cilvēku tirdzniecība ir mūsdienīgs verdzības paveids un nopietns noziegums un tas ir viens no smagākajiem cilvēktiesību pārkāpumu veidiem, kas nav pieņemams sabiedrībās, kuru pamatā ir cilvēktiesību, tostarp dzimumu vienlīdzības, ievērošana; turklāt uzskata, ka cilvēku tirdzniecība ir jāsaprot vispusīgā veidā, galveno vērību pievēršot ne tikai seksuālai izmantošanai, bet arī piespiedu darbam, orgānu tirdzniecībai, piespiedu ubagošanai, piespiedu laulībām, bērniem karavīriem un bērnu tirdzniecībai;

| 3. | atgādina, ka cilvēku tirdzniecība ir globāla rakstura pārrobežu noziegums un ka visos pasākumos, kuru mērķis ir tās apkarošana, būtu jāņem vērā pamatcēloņi un pasaules tendences; šajā sakarībā uzsver, ka svarīga ir konsekventa nostāja attiecībā uz iekšējiem un ārējiem aspektiem, kādi ir ES politikai cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka cilvēku tirdzniecība ir globāla rakstura pārrobežu noziegums un ka visos pasākumos, kuru mērķis ir tās apkarošana, būtu jāņem vērā pamatcēloņi un pasaules tendences; šajā sakarībā uzsver, ka svarīga ir konsekventa nostāja attiecībā uz iekšējiem un ārējiem aspektiem, kādi ir ES politikai cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā;

| 4. | atzīst, ka cilvēku tirdzniecība ir organizēta noziedzība, kas sastopama gan aiz ES robežām, gan tās iekšienē, tādējādi radot vajadzību pēc stingriem iekšējiem tiesību aktiem cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā, kā arī vajadzību valstīm sadarboties; |
| --- | --- |

4.

atzīst, ka cilvēku tirdzniecība ir organizēta noziedzība, kas sastopama gan aiz ES robežām, gan tās iekšienē, tādējādi radot vajadzību pēc stingriem iekšējiem tiesību aktiem cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā, kā arī vajadzību valstīm sadarboties;

| 5. | pauž nožēlu, ka joprojām trūkst pienācīgu tiesību aktu, lai cilvēku tirdzniecību atzītu par krimināli sodāmu un efektīvi to apkarotu daudzās pasaules valstīs; |
| --- | --- |

5.

pauž nožēlu, ka joprojām trūkst pienācīgu tiesību aktu, lai cilvēku tirdzniecību atzītu par krimināli sodāmu un efektīvi to apkarotu daudzās pasaules valstīs;

| 6. | turklāt pauž nožēlu par lielo atšķirību, kas pastāv starp spēkā esošiem tiesību aktiem un to īstenošanu, tostarp par to, ka, no vienas puses, cietušajiem tiesas iestāžu pieejamība ir ierobežota vai tādas vispār nav un, no otras puses, nenotiek noziegumu izdarītāju kriminālvajāšana; |
| --- | --- |

6.

turklāt pauž nožēlu par lielo atšķirību, kas pastāv starp spēkā esošiem tiesību aktiem un to īstenošanu, tostarp par to, ka, no vienas puses, cietušajiem tiesas iestāžu pieejamība ir ierobežota vai tādas vispār nav un, no otras puses, nenotiek noziegumu izdarītāju kriminālvajāšana;

| 7. | pauž īpašu nožēlu par to, ka identificēto cietušo personu skaits aizvien vēl ir stipri mazāks par aplēsēs minēto cilvēku tirdzniecībai pakļauto personu skaitu un ka kriminālvajāšanas rādītāji joprojām ir ļoti zemi; aizvien ir nopietni nobažījies par to, ka daudzas cilvēku tirdzniecībā cietušās personas paliek bez pietiekama atbalsta, aizsardzības un pasākumiem, kuru mērķis ir novērst viņu pamattiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

7.

pauž īpašu nožēlu par to, ka identificēto cietušo personu skaits aizvien vēl ir stipri mazāks par aplēsēs minēto cilvēku tirdzniecībai pakļauto personu skaitu un ka kriminālvajāšanas rādītāji joprojām ir ļoti zemi; aizvien ir nopietni nobažījies par to, ka daudzas cilvēku tirdzniecībā cietušās personas paliek bez pietiekama atbalsta, aizsardzības un pasākumiem, kuru mērķis ir novērst viņu pamattiesību pārkāpumus;

| 8. | atgādina, ka cilvēku tirdzniecībā cietušie valstī, kurā viņi tiek izmantoti, bieži vien ir tā sauktie neredzamie cilvēki, ka viņi saskaras ar grūtībām, ko rada kultūru un valodu atšķirības, un ka tas viss viņiem vēl vairāk apgrūtina ziņošanu par noziegumiem, kuros šīs personas cietušas; nosoda to, ka šīs grūtības ir vēl smagāk pārvaramas īpaši neaizsargātām cietušo personu grupām, piemēram, sievietēm un bērniem; |
| --- | --- |

8.

atgādina, ka cilvēku tirdzniecībā cietušie valstī, kurā viņi tiek izmantoti, bieži vien ir tā sauktie neredzamie cilvēki, ka viņi saskaras ar grūtībām, ko rada kultūru un valodu atšķirības, un ka tas viss viņiem vēl vairāk apgrūtina ziņošanu par noziegumiem, kuros šīs personas cietušas; nosoda to, ka šīs grūtības ir vēl smagāk pārvaramas īpaši neaizsargātām cietušo personu grupām, piemēram, sievietēm un bērniem;

| 9. | uzsver, ka pieprasījums pēc seksuāliem pakalpojumiem attīstītajās valstīs veicina cilvēku tirdzniecību no jaunattīstības valstīm un, jo īpaši sieviešu un meiteņu, nonākšanu neaizsargātībā; aicina dalībvalstis noteikt kriminālatbildību par tādu pakalpojumu apzinātu izmantošanu, kuras sniedz cilvēku tirdzniecībā cietušās personas; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka pieprasījums pēc seksuāliem pakalpojumiem attīstītajās valstīs veicina cilvēku tirdzniecību no jaunattīstības valstīm un, jo īpaši sieviešu un meiteņu, nonākšanu neaizsargātībā; aicina dalībvalstis noteikt kriminālatbildību par tādu pakalpojumu apzinātu izmantošanu, kuras sniedz cilvēku tirdzniecībā cietušās personas;

| 10. | atgādina, ka starptautiskā līmenī organizētas grupas — slepeni vai ar cietušo piekrišanu, kuri tiek maldināti ar nepatiesiem solījumiem — transportē tirdzniecībā cietušās personas uz bagātākiem reģioniem, galvenokārt uz Eiropas valstīm, kurās ir turīgāki klienti, jo īpaši cilvēku tirdzniecībai seksuālās izmantošanas nolūkā; |
| --- | --- |

10.

atgādina, ka starptautiskā līmenī organizētas grupas — slepeni vai ar cietušo piekrišanu, kuri tiek maldināti ar nepatiesiem solījumiem — transportē tirdzniecībā cietušās personas uz bagātākiem reģioniem, galvenokārt uz Eiropas valstīm, kurās ir turīgāki klienti, jo īpaši cilvēku tirdzniecībai seksuālās izmantošanas nolūkā;

| 11. | nosoda to, ka saskaņā ar Eiropola personāla vadītāja paziņojumu plašsaziņas līdzekļiem vairāk nekā 10 000 nepavadītu bēgļu un migrantu bērnu ir pazuduši Eiropā; vērš ES un dalībvalstu uzmanību uz to, ka daudzi no šiem bērniem ir piespiedu kārtā iesaistīti cilvēku tirdzniecībā seksuālai izmantošanai, ubagošanā, nelikumīgajā un ienesīgajā orgānu transplantācijas tirgū vai vergu tirdzniecībā; |
| --- | --- |

11.

nosoda to, ka saskaņā ar Eiropola personāla vadītāja paziņojumu plašsaziņas līdzekļiem vairāk nekā 10 000 nepavadītu bēgļu un migrantu bērnu ir pazuduši Eiropā; vērš ES un dalībvalstu uzmanību uz to, ka daudzi no šiem bērniem ir piespiedu kārtā iesaistīti cilvēku tirdzniecībā seksuālai izmantošanai, ubagošanā, nelikumīgajā un ienesīgajā orgānu transplantācijas tirgū vai vergu tirdzniecībā;

| 12. | uzsver, ka būtiski ir nošķirt jēdzienus “cilvēku tirdzniecība” un “migrantu nelikumīga ievešana”; tomēr norāda, ka starp noziedzīgo tīklu un organizētās noziedzības darbībām ir arī nelikumīga ievešana un ka tas var novest pie nelegālas tirdzniecības, tomēr uzsver, ka saistībā ar šiem abiem jēdzieniem ir vajadzīgi atšķirīgi juridiskie un praktiskie risinājumi un dažādi valsts pienākumi; mudina ES un tās dalībvalstis apmācīt personālu, kas atbildīgs par migrantu/ patvēruma meklētāju uzņemšanu un identificēšanu, izmantojot īpašas izpratnes veidošanas programmas, kuras paredzētas tam, lai pareizi atšķirtu cilvēku nelikumīgu ievešanu un cilvēku tirdzniecību, jo īpaši lai identificētu un aizsargātu bērnus, kas kļuvuši par cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām un nepavadītus bērnus, kuri var kļūt par šādā tirdzniecībā cietušajām personām; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka būtiski ir nošķirt jēdzienus “cilvēku tirdzniecība” un “migrantu nelikumīga ievešana”; tomēr norāda, ka starp noziedzīgo tīklu un organizētās noziedzības darbībām ir arī nelikumīga ievešana un ka tas var novest pie nelegālas tirdzniecības, tomēr uzsver, ka saistībā ar šiem abiem jēdzieniem ir vajadzīgi atšķirīgi juridiskie un praktiskie risinājumi un dažādi valsts pienākumi; mudina ES un tās dalībvalstis apmācīt personālu, kas atbildīgs par migrantu/ patvēruma meklētāju uzņemšanu un identificēšanu, izmantojot īpašas izpratnes veidošanas programmas, kuras paredzētas tam, lai pareizi atšķirtu cilvēku nelikumīgu ievešanu un cilvēku tirdzniecību, jo īpaši lai identificētu un aizsargātu bērnus, kas kļuvuši par cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām un nepavadītus bērnus, kuri var kļūt par šādā tirdzniecībā cietušajām personām;

| 13. | atgādina, ka migranti ir piekrituši nelikumīgai ievešanai līdz brīdim, kad viņi ierodas galamērķī, turpretim cilvēku tirdzniecībā cietušos izmanto piespiedu kārtā, ar krāpšanu un varmācību, nedodot nekādu piekrišanas iespēju; uzsver, ka abas parādības var pārklāties, jo pastāv risks, ka noziedzīgās grupas, kas nelikumīgi ieved bēgļus un migrantus ES, var pakļaut viņus – jo īpaši nepavadītus nepilngadīgos un sievietes, kas ceļo vienas – ekspluatācijai kā cilvēku tirdzniecībā cietušas personas; mudina dalībvalstu kompetentās iestādes vērst uzmanību uz šo pārklāšanos, īstenojot savas policijas un tiesu iestāžu sadarbības un tiesībaizsardzības darbības; |
| --- | --- |

13.

atgādina, ka migranti ir piekrituši nelikumīgai ievešanai līdz brīdim, kad viņi ierodas galamērķī, turpretim cilvēku tirdzniecībā cietušos izmanto piespiedu kārtā, ar krāpšanu un varmācību, nedodot nekādu piekrišanas iespēju; uzsver, ka abas parādības var pārklāties, jo pastāv risks, ka noziedzīgās grupas, kas nelikumīgi ieved bēgļus un migrantus ES, var pakļaut viņus – jo īpaši nepavadītus nepilngadīgos un sievietes, kas ceļo vienas – ekspluatācijai kā cilvēku tirdzniecībā cietušas personas; mudina dalībvalstu kompetentās iestādes vērst uzmanību uz šo pārklāšanos, īstenojot savas policijas un tiesu iestāžu sadarbības un tiesībaizsardzības darbības;

| 14. | konstatē, ka noziedzīgie tīkli arvien vairāk izmanto internetu un sociālos tīklus, lai vervētu un izmantotu iespējamos upurus; tāpēc aicina ES un dalībvalstis, cenšoties apkarot cilvēku tirdzniecību, veikt pietiekamus ieguldījumus tehnoloģijā un zināšanās, lai identificētu, izsekotu un novērstu to, ka noziedzīgie tīkli internetu izmanto ļaunprātīgi gan upuru vervēšanai, gan tādu pakalpojumu piedāvāšanai, kuru mērķis ir upuru ekspluatācija; |
| --- | --- |

14.

konstatē, ka noziedzīgie tīkli arvien vairāk izmanto internetu un sociālos tīklus, lai vervētu un izmantotu iespējamos upurus; tāpēc aicina ES un dalībvalstis, cenšoties apkarot cilvēku tirdzniecību, veikt pietiekamus ieguldījumus tehnoloģijā un zināšanās, lai identificētu, izsekotu un novērstu to, ka noziedzīgie tīkli internetu izmanto ļaunprātīgi gan upuru vervēšanai, gan tādu pakalpojumu piedāvāšanai, kuru mērķis ir upuru ekspluatācija;

| 15. | atzīst informācijas un sakaru tehnoloģiju nozīmi cilvēku tirdzniecībā un to, ka, lai gan tehnoloģiju izmanto, lai atvieglotu upuru vervēšanu un izmantošanu, to var izmantot arī kā līdzekli, lai novērstu cilvēku tirdzniecību; uzskata, ka pētniecībā lielāka uzmanība būtu jāpievērš informācijas un sakaru tehnoloģiju lomai cilvēku tirdzniecībā; |
| --- | --- |

15.

atzīst informācijas un sakaru tehnoloģiju nozīmi cilvēku tirdzniecībā un to, ka, lai gan tehnoloģiju izmanto, lai atvieglotu upuru vervēšanu un izmantošanu, to var izmantot arī kā līdzekli, lai novērstu cilvēku tirdzniecību; uzskata, ka pētniecībā lielāka uzmanība būtu jāpievērš informācijas un sakaru tehnoloģiju lomai cilvēku tirdzniecībā;

| 16. | aicina Komisiju novērtēt interneta izmantošanu cilvēku tirdzniecībā un jo īpaši attiecībā uz seksuālu izmantošanu tiešsaistē; prasa Eiropolam cīņu pret cilvēku tirdzniecību tiešsaistē pastiprināt saistībā ar ES vienību ziņošanai par interneta saturu (IRU), lai identificētu tiešsaistes materiālus par cilvēku tirdzniecību, ziņotu par tiem un izņemtu tos; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju novērtēt interneta izmantošanu cilvēku tirdzniecībā un jo īpaši attiecībā uz seksuālu izmantošanu tiešsaistē; prasa Eiropolam cīņu pret cilvēku tirdzniecību tiešsaistē pastiprināt saistībā ar ES vienību ziņošanai par interneta saturu (IRU), lai identificētu tiešsaistes materiālus par cilvēku tirdzniecību, ziņotu par tiem un izņemtu tos;

| 17. | aicina Komisiju savu sadarbību ar trešām valstīm pielāgot jaunajai situācijai, lai ņemtu vērā pārmaiņas, kas saistītas ar cilvēku tirdzniecību internetā; aicina Komisiju un Eiropolu apsvērt sadarbības iespējas starp ES kibernoziedzības apkarošanas struktūrām (jo īpaši saistībā ar Eiropolu) un trešo valstu struktūrām; prasa Komisijai izskatīt arī jebkādu noderīgu sadarbību ar interneta pakalpojumu sniedzējiem, lai atklātu un novērstu ar cilvēku tirdzniecību saistītu saturu tiešsaistē; prasa Komisijai pienācīgi informēt Parlamentu; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju savu sadarbību ar trešām valstīm pielāgot jaunajai situācijai, lai ņemtu vērā pārmaiņas, kas saistītas ar cilvēku tirdzniecību internetā; aicina Komisiju un Eiropolu apsvērt sadarbības iespējas starp ES kibernoziedzības apkarošanas struktūrām (jo īpaši saistībā ar Eiropolu) un trešo valstu struktūrām; prasa Komisijai izskatīt arī jebkādu noderīgu sadarbību ar interneta pakalpojumu sniedzējiem, lai atklātu un novērstu ar cilvēku tirdzniecību saistītu saturu tiešsaistē; prasa Komisijai pienācīgi informēt Parlamentu;

Cilvēku tirdzniecības ekonomika

| 18. | nosoda to, ka cilvēku tirdzniecība ir ļoti ienesīga uzņēmējdarbība un ka ienākumi no šīs noziedzīgās darbības lielā mērā tiek no jauna ieguldīti pasaules ekonomikā un finanšu sistēmā; nosoda to, ka cilvēku tirdzniecībā ir iesaistītas strukturētākās un spēcīgākās starptautiskās kriminālās organizācijas un tās ir radījušas reālu starptautisku un sazarotu noziedzīgo tīklu; aicina visas valstis un attiecīgos šajā jomā iesaistītos dalībniekus censties cilvēku tirdzniecību kā “zema riska / augsta ienesīguma” uzņēmējdarbību padarīt par “augsta riska / zema ienesīguma” uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

18.

nosoda to, ka cilvēku tirdzniecība ir ļoti ienesīga uzņēmējdarbība un ka ienākumi no šīs noziedzīgās darbības lielā mērā tiek no jauna ieguldīti pasaules ekonomikā un finanšu sistēmā; nosoda to, ka cilvēku tirdzniecībā ir iesaistītas strukturētākās un spēcīgākās starptautiskās kriminālās organizācijas un tās ir radījušas reālu starptautisku un sazarotu noziedzīgo tīklu; aicina visas valstis un attiecīgos šajā jomā iesaistītos dalībniekus censties cilvēku tirdzniecību kā “zema riska / augsta ienesīguma” uzņēmējdarbību padarīt par “augsta riska / zema ienesīguma” uzņēmējdarbību;

| 19. | uzskata, ka cīņā pret cilvēku tirdzniecību izšķiroša nozīme ir finanšu izmeklēšanai, kurā izseko, konfiscē un atgūst noziedzīgi iegūtus līdzekļus, un pasākumiem pret naudas atmazgāšanu; atgādina, ka par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas darbībām nepieciešams iegūt vairāk datu un tām jāpievērš lielāka uzmanība; pauž nožēlu par to, ka tādu finanšu informācijas vākšanas, analīzes un apmaiņas pasākumu izmantošana, ar kuriem sniedz atbalstu cilvēku tirdzniecības kriminālizmeklēšanai, joprojām ir ierobežota un bieži rada grūtības finansiālo izmeklēšanu pilnībā integrēt cilvēku tirdzniecības lietās; prasa ES un tās dalībvalstīm pastiprināt sadarbību, koordināciju un informācijas apmaiņu ar trešām valstīm, lai konstatētu un konfiscētu ienākumus no šīm noziedzīgām darbībām; prasa konfiscētos līdzekļus izmantot cilvēku tirdzniecībā cietušo peronu atbalstam un kompensāciju izmaksai; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka cīņā pret cilvēku tirdzniecību izšķiroša nozīme ir finanšu izmeklēšanai, kurā izseko, konfiscē un atgūst noziedzīgi iegūtus līdzekļus, un pasākumiem pret naudas atmazgāšanu; atgādina, ka par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas darbībām nepieciešams iegūt vairāk datu un tām jāpievērš lielāka uzmanība; pauž nožēlu par to, ka tādu finanšu informācijas vākšanas, analīzes un apmaiņas pasākumu izmantošana, ar kuriem sniedz atbalstu cilvēku tirdzniecības kriminālizmeklēšanai, joprojām ir ierobežota un bieži rada grūtības finansiālo izmeklēšanu pilnībā integrēt cilvēku tirdzniecības lietās; prasa ES un tās dalībvalstīm pastiprināt sadarbību, koordināciju un informācijas apmaiņu ar trešām valstīm, lai konstatētu un konfiscētu ienākumus no šīm noziedzīgām darbībām; prasa konfiscētos līdzekļus izmantot cilvēku tirdzniecībā cietušo peronu atbalstam un kompensāciju izmaksai;

| 20. | aicina valdības veikt uzticamības pārbaudi, vēršoties pret korupciju, kas sekmē cilvēku tirdzniecību, un konstatēt un izskaust publiskā sektora iesaistīšanos vai līdzdalību cilvēku tirdzniecībā, tostarp nodrošinot, ka publiskā sektora darbinieki tiek apmācīti atpazīt šādus gadījumus un ka viņu rīcībā ir iekšējās pamatnostādnes, kas palīdzētu risināt aizdomīgus gadījumus; |
| --- | --- |

20.

aicina valdības veikt uzticamības pārbaudi, vēršoties pret korupciju, kas sekmē cilvēku tirdzniecību, un konstatēt un izskaust publiskā sektora iesaistīšanos vai līdzdalību cilvēku tirdzniecībā, tostarp nodrošinot, ka publiskā sektora darbinieki tiek apmācīti atpazīt šādus gadījumus un ka viņu rīcībā ir iekšējās pamatnostādnes, kas palīdzētu risināt aizdomīgus gadījumus;

| 21. | atgādina, ka ar pieņemšanu darbā saistīti pārkāpumi notiek daudzās pasaules valstīs un reģionos, un norāda, ka neatkarīgi no valstīm, kurās tie notiek, šādiem pārkāpumiem ir cieša saikne ar cilvēku tirdzniecību, ko īsteno vai nu darbā iekārtošanas aģentūras, kas cilvēku tirdzniecībā ir tieši iesaistītas, izmantojot maldinošu vai piespiedu vevēšanas praksi vai radot neaizsargātību pret ekspluatējošu darbu, prasot lielas darbā pieņemšanas maksas un padarot jo īpaši migrantus un mazkvalificētus darba ņēmējus finansiāli neaizsargātus vai atkarīgus; |
| --- | --- |

21.

atgādina, ka ar pieņemšanu darbā saistīti pārkāpumi notiek daudzās pasaules valstīs un reģionos, un norāda, ka neatkarīgi no valstīm, kurās tie notiek, šādiem pārkāpumiem ir cieša saikne ar cilvēku tirdzniecību, ko īsteno vai nu darbā iekārtošanas aģentūras, kas cilvēku tirdzniecībā ir tieši iesaistītas, izmantojot maldinošu vai piespiedu vevēšanas praksi vai radot neaizsargātību pret ekspluatējošu darbu, prasot lielas darbā pieņemšanas maksas un padarot jo īpaši migrantus un mazkvalificētus darba ņēmējus finansiāli neaizsargātus vai atkarīgus;

| 22. | prasa ES un tās dalībvalstīm pastiprināt sadarbību ar trešām valstīm, lai izmeklētu visus cilvēku tirdzniecības posmus, tostarp darbā pieņemšanas posmu, lai uzlabotu informācijas apmaiņu un sāktu proaktīvas darbības, (finanšu) izmeklēšanu un kriminālvajāšanu; aicina visas valstis uzlabot darbā iekārtošanas aģentūru uzraudzību un regulējumu; |
| --- | --- |

22.

prasa ES un tās dalībvalstīm pastiprināt sadarbību ar trešām valstīm, lai izmeklētu visus cilvēku tirdzniecības posmus, tostarp darbā pieņemšanas posmu, lai uzlabotu informācijas apmaiņu un sāktu proaktīvas darbības, (finanšu) izmeklēšanu un kriminālvajāšanu; aicina visas valstis uzlabot darbā iekārtošanas aģentūru uzraudzību un regulējumu;

| 23. | uzskata, ka piekrišana nav spēkā situācijā, kad trešās valsts valstspiederīgais tiek aizvests no viņa valsts, lai ievestu viņu ES (vai ES valstspiederīgais tiek aizvests uz citu dalībvalsti) prostitūcijas, jebkura cita veida seksuālas izmantošanas un piespiedu darba nolūkā; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka piekrišana nav spēkā situācijā, kad trešās valsts valstspiederīgais tiek aizvests no viņa valsts, lai ievestu viņu ES (vai ES valstspiederīgais tiek aizvests uz citu dalībvalsti) prostitūcijas, jebkura cita veida seksuālas izmantošanas un piespiedu darba nolūkā;

| 24. | uzskata, ka valdībām būtu jāveicina daudzu ieinteresēto personu dialogs un partnerības, lai savestu kopā uzņēmējus, cilvēku tirdzniecības apkarošanas ekspertus un NVO, īstenotu kopīgus pasākumus pret cilvēku tirdzniecību un nodrošinātu darba ņēmēju tiesību, tostarp darba pamattiesību, ievērošanu; aicina valdības ieviest juridiskus pasākumus, lai nodrošinātu pārredzamību un izsekojamību produktu piegādes ķēdē, un aicina uzņēmumus labāk ziņot par pasākumiem, kas veikti, lai to piegādes ķēdēs izskaustu cilvēku tirdzniecību; prasa ES un tās dalībvalstīm aktīvi sadarboties ar valsts un starptautiskajiem uzņēmumiem, lai nodrošinātu, ka to produkti visā piegādes ķēdē nav saistīti ar ekspluatāciju, un saukt tos pie atbildības par cilvēku tirdzniecību, kas notikusi kādā to piegādes ķēdes posmā, tostarp saistīto sabiedrību un apakšuzņēmēju līmenī; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka valdībām būtu jāveicina daudzu ieinteresēto personu dialogs un partnerības, lai savestu kopā uzņēmējus, cilvēku tirdzniecības apkarošanas ekspertus un NVO, īstenotu kopīgus pasākumus pret cilvēku tirdzniecību un nodrošinātu darba ņēmēju tiesību, tostarp darba pamattiesību, ievērošanu; aicina valdības ieviest juridiskus pasākumus, lai nodrošinātu pārredzamību un izsekojamību produktu piegādes ķēdē, un aicina uzņēmumus labāk ziņot par pasākumiem, kas veikti, lai to piegādes ķēdēs izskaustu cilvēku tirdzniecību; prasa ES un tās dalībvalstīm aktīvi sadarboties ar valsts un starptautiskajiem uzņēmumiem, lai nodrošinātu, ka to produkti visā piegādes ķēdē nav saistīti ar ekspluatāciju, un saukt tos pie atbildības par cilvēku tirdzniecību, kas notikusi kādā to piegādes ķēdes posmā, tostarp saistīto sabiedrību un apakšuzņēmēju līmenī;

| 25. | prasa ES un dalībvalstīm konstruktīvi iesaistīties sarunās, kas notiek starpvaldību darba grupā ar neierobežotu sastāvu, kuras mērķis ir izstrādāt starptautisku juridiski saistošu instrumentu, lai cilvēktiesību kontekstā reglamentētu transnacionālu korporāciju un citu uzņēmumu darbības, un īstenot ANO Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus; |
| --- | --- |

25.

prasa ES un dalībvalstīm konstruktīvi iesaistīties sarunās, kas notiek starpvaldību darba grupā ar neierobežotu sastāvu, kuras mērķis ir izstrādāt starptautisku juridiski saistošu instrumentu, lai cilvēktiesību kontekstā reglamentētu transnacionālu korporāciju un citu uzņēmumu darbības, un īstenot ANO Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus;

Dažādi ekspluatācijas veidi

| 26. | mudina ES un tās dalībvalstis veikt vajadzīgos pasākumus, lai cīnītos ar piespiedu darbu ES rūpniecības uzņēmumos, kuri darbojas ārvalstīs un ir saistīti ar trešām valstīm, piemērojot un īstenojot darba standartus un atbalstot valdības, tām pieņemot darba tiesību aktus, kas paredz darba ņēmēju, tostarp ārvalstu darba ņēmēju, aizsardzības obligātos standartus, un nodrošināt, ka Eiropas uzņēmumi, kuri darbojas trešās valstīs, ievēro šos standartus; mudina valdības pastiprināt darba tiesību aktus, izturēties taisnīgi pret visiem darba ņēmējiem, vienādas tiesības garantējot visiem darba ņēmējiem neatkarīgi no viņu valstspiederības vai izcelsmes, un izskaust korupciju; prasa turpināt starptautisko sadarbību, lai stiprinātu darbaspēka migrācijas politiku un izstrādātu un īstenotu labāku regulējumu darbaspēka atlases jomā; |
| --- | --- |

26.

mudina ES un tās dalībvalstis veikt vajadzīgos pasākumus, lai cīnītos ar piespiedu darbu ES rūpniecības uzņēmumos, kuri darbojas ārvalstīs un ir saistīti ar trešām valstīm, piemērojot un īstenojot darba standartus un atbalstot valdības, tām pieņemot darba tiesību aktus, kas paredz darba ņēmēju, tostarp ārvalstu darba ņēmēju, aizsardzības obligātos standartus, un nodrošināt, ka Eiropas uzņēmumi, kuri darbojas trešās valstīs, ievēro šos standartus; mudina valdības pastiprināt darba tiesību aktus, izturēties taisnīgi pret visiem darba ņēmējiem, vienādas tiesības garantējot visiem darba ņēmējiem neatkarīgi no viņu valstspiederības vai izcelsmes, un izskaust korupciju; prasa turpināt starptautisko sadarbību, lai stiprinātu darbaspēka migrācijas politiku un izstrādātu un īstenotu labāku regulējumu darbaspēka atlases jomā;

| 27. | prasa palielināt vispārējo atbilstību SDO darba un vides pamatstandartiem visos posmos, tostarp uzlabojot sociālo nodrošinājumu un darba inspekcijas; prasa arī ratificēt un īstenot SDO 2011. gada Konvenciju par mājsaimniecībās nodarbinātajām personām (Nr. 189) un tās noteikumus iestrādāt valsts tiesību aktos, tostarp attiecībā uz diplomātu mājsaimniecībās nodarbinātajām personām; |
| --- | --- |

27.

prasa palielināt vispārējo atbilstību SDO darba un vides pamatstandartiem visos posmos, tostarp uzlabojot sociālo nodrošinājumu un darba inspekcijas; prasa arī ratificēt un īstenot SDO 2011. gada Konvenciju par mājsaimniecībās nodarbinātajām personām (Nr. 189) un tās noteikumus iestrādāt valsts tiesību aktos, tostarp attiecībā uz diplomātu mājsaimniecībās nodarbinātajām personām;

| 28. | uzsver, ka cilvēku tirdzniecība seksuālos nolūkos un prostitūcija ir nepārprotami saistītas un tāpēc ir jāīsteno pasākumi prostitūcijas pieprasījuma novēršanai; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka cilvēku tirdzniecība seksuālos nolūkos un prostitūcija ir nepārprotami saistītas un tāpēc ir jāīsteno pasākumi prostitūcijas pieprasījuma novēršanai;

| 29. | norāda, ka lielākajā daļā dalībvalstu no piespiedu prostitūcijas cietušām personām ir grūti piekļūt psiholoģiskajai aprūpei un tāpēc tās gandrīz pilnībā ir atkarīgas no labdarības organizāciju atbalsta; tāpēc prasa piešķirt šīm organizācijām lielāku atbalstu un aicina dalībvalstis novērst šķēršļus, kas kavē psiholoģiskās aprūpes pieejamību; |
| --- | --- |

29.

norāda, ka lielākajā daļā dalībvalstu no piespiedu prostitūcijas cietušām personām ir grūti piekļūt psiholoģiskajai aprūpei un tāpēc tās gandrīz pilnībā ir atkarīgas no labdarības organizāciju atbalsta; tāpēc prasa piešķirt šīm organizācijām lielāku atbalstu un aicina dalībvalstis novērst šķēršļus, kas kavē psiholoģiskās aprūpes pieejamību;

| 30. | uzsver, ka piespiedu laulības var uzskatīt par cilvēku tirdzniecības veidu, ja tās ietver cietušā izmantošanu, un aicina visas dalībvalstis šo aspektu iekļaut cilvēku tirdzniecības definīcijā; uzsver, ka izmantošana var būt seksuāla (izvarošana laulībā, piespiedu prostitūcija un pornogrāfija) vai ekonomiska (darbs mājsaimniecībā un piespiedu ubagošana) un ka piespiedu laulības var būt cilvēku tirdzniecības patiesais mērķis (cietušā pārdošana laulātajam vai laulības piespiedu noslēgšana); atgādina par piespiedu laulību iespējamo transnacionālo būtību; tāpēc aicina dalībvalstis nodrošināt, ka valsts iestādes, kas atbildīgas par migrāciju, ir pienācīgi apmācītas par piespiedu laulību jautājumiem cilvēku tirdzniecības kontekstā; aicina Komisiju arī stiprināt paraugprakses apmaiņu šajā jomā; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka piespiedu laulības var uzskatīt par cilvēku tirdzniecības veidu, ja tās ietver cietušā izmantošanu, un aicina visas dalībvalstis šo aspektu iekļaut cilvēku tirdzniecības definīcijā; uzsver, ka izmantošana var būt seksuāla (izvarošana laulībā, piespiedu prostitūcija un pornogrāfija) vai ekonomiska (darbs mājsaimniecībā un piespiedu ubagošana) un ka piespiedu laulības var būt cilvēku tirdzniecības patiesais mērķis (cietušā pārdošana laulātajam vai laulības piespiedu noslēgšana); atgādina par piespiedu laulību iespējamo transnacionālo būtību; tāpēc aicina dalībvalstis nodrošināt, ka valsts iestādes, kas atbildīgas par migrāciju, ir pienācīgi apmācītas par piespiedu laulību jautājumiem cilvēku tirdzniecības kontekstā; aicina Komisiju arī stiprināt paraugprakses apmaiņu šajā jomā;

| 31. | nosoda piespiedu surogācijas nolūkā veiktu cilvēku tirdzniecību kā sieviešu tiesību un bērnu tiesību pārkāpumu; norāda, ka pieprasījumu veicina attīstītās valstis uz neaizsargātu un nabadzīgu cilvēku rēķina, kuri bieži vien dzīvo jaunattīstības valstīs, un aicina dalībvalstis apsvērt to, cik lielā mērā tas saistīts ar dalībvalstu ierobežojošo reproduktīvo politiku; |
| --- | --- |

31.

nosoda piespiedu surogācijas nolūkā veiktu cilvēku tirdzniecību kā sieviešu tiesību un bērnu tiesību pārkāpumu; norāda, ka pieprasījumu veicina attīstītās valstis uz neaizsargātu un nabadzīgu cilvēku rēķina, kuri bieži vien dzīvo jaunattīstības valstīs, un aicina dalībvalstis apsvērt to, cik lielā mērā tas saistīts ar dalībvalstu ierobežojošo reproduktīvo politiku;

| 32. | prasa identificēt bērnus, kuri ir cilvēku tirdzniecībā cietušās personas, un vienmēr kā vissvarīgākās ņemt vērā bērna intereses, tiesības un vajadzības; prasa sniegt pienācīgu gan īstermiņa, gan ilgtermiņa juridisku, fizisku, psiholoģisku un cita veida atbalstu un aizsardzību un veikt pasākumus, ar kuriem attiecīgā gadījumā un bērna interesēs, kā arī ievērojot viņa cieņu un tiesības, sekmē ģimeņu atkalapvienošanos vai sniedz atbilstošus aprūpes pakalpojumus; |
| --- | --- |

32.

prasa identificēt bērnus, kuri ir cilvēku tirdzniecībā cietušās personas, un vienmēr kā vissvarīgākās ņemt vērā bērna intereses, tiesības un vajadzības; prasa sniegt pienācīgu gan īstermiņa, gan ilgtermiņa juridisku, fizisku, psiholoģisku un cita veida atbalstu un aizsardzību un veikt pasākumus, ar kuriem attiecīgā gadījumā un bērna interesēs, kā arī ievērojot viņa cieņu un tiesības, sekmē ģimeņu atkalapvienošanos vai sniedz atbilstošus aprūpes pakalpojumus;

| 33. | atgādina, ka bērnu tirdzniecība bieži ir iemesls seksuālai izmantošanai, prostitūcijai, piespiedu darbam vai orgānu ieguvei un tirdzniecībai, un uzsver, ka piekrišana veikt darbu vai sniegt pakalpojumus nekad nebūtu jāuzskata par spēkā esošu attiecībā uz bērnu, kas kļuvis par cilvēku tirdzniecības upuri; pauž nožēlu, ka tiesībaizsardzības iestāžu darbinieki pret apdraudētajiem bērniem bieži izturas kā pret likumpārkāpējiem vai neatbilstīgiem migrantiem un sistemātiski necenšas konstatēt cilvēku tirdzniecības pazīmes, lai identificētu cietušos; |
| --- | --- |

33.

atgādina, ka bērnu tirdzniecība bieži ir iemesls seksuālai izmantošanai, prostitūcijai, piespiedu darbam vai orgānu ieguvei un tirdzniecībai, un uzsver, ka piekrišana veikt darbu vai sniegt pakalpojumus nekad nebūtu jāuzskata par spēkā esošu attiecībā uz bērnu, kas kļuvis par cilvēku tirdzniecības upuri; pauž nožēlu, ka tiesībaizsardzības iestāžu darbinieki pret apdraudētajiem bērniem bieži izturas kā pret likumpārkāpējiem vai neatbilstīgiem migrantiem un sistemātiski necenšas konstatēt cilvēku tirdzniecības pazīmes, lai identificētu cietušos;

| 34. | uzskata, ka attiecībā uz nepavadītiem nepilngadīgajiem ir svarīgi panākt par cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām kļuvušo bērnu labāku un proaktīvāku identificēšanu, jo īpaši robežšķērsošanas vietās un uzņemšanas centros, kā arī spēcīgāku daudznozaru sadarbību, lai nodrošinātu bērna interešu efektīvu aizsardzību; uzskata, ka ir jāpastiprina aizbildnības sistēmas dalībvalstīs, lai nepieļautu, ka nepavadīti un no vecākiem nošķirti bērni nonāk organizētas cilvēku tirdzniecības organizāciju rīcībā; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka attiecībā uz nepavadītiem nepilngadīgajiem ir svarīgi panākt par cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām kļuvušo bērnu labāku un proaktīvāku identificēšanu, jo īpaši robežšķērsošanas vietās un uzņemšanas centros, kā arī spēcīgāku daudznozaru sadarbību, lai nodrošinātu bērna interešu efektīvu aizsardzību; uzskata, ka ir jāpastiprina aizbildnības sistēmas dalībvalstīs, lai nepieļautu, ka nepavadīti un no vecākiem nošķirti bērni nonāk organizētas cilvēku tirdzniecības organizāciju rīcībā;

| 35. | prasa stiprināt valsts aizbildniecības sistēmas bērniem Eiropā kā daļu no ES cilvēku tirdzniecības apkarošanas stratēģijas, kurā atzīts, ka aizbildņiem ir svarīga loma bērnu aizsardzībā pret kaitējumu; |
| --- | --- |

35.

prasa stiprināt valsts aizbildniecības sistēmas bērniem Eiropā kā daļu no ES cilvēku tirdzniecības apkarošanas stratēģijas, kurā atzīts, ka aizbildņiem ir svarīga loma bērnu aizsardzībā pret kaitējumu;

| 36. | mudina ES turpināt centienus, ar kuriem izskauž bērnu karavīru vervēšanu, jo īpaši nodrošinot atbalstu valstu valdībām šā jautājuma risināšanā un vietējās pilsoniskās sabiedrības grupām, kas aktīvi darbojas šajā jomā, lai ieviestu pasākumus, ar kuriem novērš turpmāku bērnu kareivju vervēšanu un izmantošanu, atbalsta bērnu aizsardzības tiesību aktu izstrādi, tostarp kriminālatbildības noteikšanu par bērnu vervēšanu, un mobilizē resursus, lai palielinātu izturētspēju un stiprinātu bērnus aizsargājošu vidi; prasa ES mudināt trešās valstis ratificēt un īstenot attiecīgos starptautiskos standartus, tostarp ANO Konvencijas par bērna tiesībām Fakultatīvo protokolu par bērnu iesaistīšanu bruņotos konfliktos; |
| --- | --- |

36.

mudina ES turpināt centienus, ar kuriem izskauž bērnu karavīru vervēšanu, jo īpaši nodrošinot atbalstu valstu valdībām šā jautājuma risināšanā un vietējās pilsoniskās sabiedrības grupām, kas aktīvi darbojas šajā jomā, lai ieviestu pasākumus, ar kuriem novērš turpmāku bērnu kareivju vervēšanu un izmantošanu, atbalsta bērnu aizsardzības tiesību aktu izstrādi, tostarp kriminālatbildības noteikšanu par bērnu vervēšanu, un mobilizē resursus, lai palielinātu izturētspēju un stiprinātu bērnus aizsargājošu vidi; prasa ES mudināt trešās valstis ratificēt un īstenot attiecīgos starptautiskos standartus, tostarp ANO Konvencijas par bērna tiesībām Fakultatīvo protokolu par bērnu iesaistīšanu bruņotos konfliktos;

| 37. | uzsver, ka bērni un personas ar invaliditāti būtu jāuzskata par neaizsargātām cilvēku tirdzniecībā cietušām personām; uzsver, ka cilvēku tirdzniecībā cietušās personas var iegūt invaliditāti viņu tirgotāju īstenotas varmācības rezultātā, turpretī persona ar invaliditāti var kļūt par cilvēku tirgotāja mērķi, jo ir neaizsargāta; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka bērni un personas ar invaliditāti būtu jāuzskata par neaizsargātām cilvēku tirdzniecībā cietušām personām; uzsver, ka cilvēku tirdzniecībā cietušās personas var iegūt invaliditāti viņu tirgotāju īstenotas varmācības rezultātā, turpretī persona ar invaliditāti var kļūt par cilvēku tirgotāja mērķi, jo ir neaizsargāta;

| 38. | atzinīgi vērtē to, ka piespiedu ubagošana saskaņā ar Direktīvu 2011/36/ES ir noteikta par vienu no cilvēku tirdzniecības veidiem; mudina dalībvalstis saskaņot valsts tiesību aktus un aicināt trešo valstu valdības ieviest un piemērot tiesību normas šajā jomā; nosoda kriminālatbildības noteikšanu personām, kuras ir cietušas no piespiedu ubagošanas, un prasa nodrošināt viņām darba iespējas un mājokļus; uzstāj, ka ir jārīko policistu un citu amatpersonu apmācība par pienācīgu identifikāciju un nosūtīšanu, lai nodrošinātu atbilstošu palīdzību personām, kuras ir cietušas no piespiedu ubagošanas; uzsver, ka daudzi cietušie ir no nabadzīgas un marginalizētas vides; prasa profilakses pasākumos uzmanību pievērst riska grupu neaizsargātības samazināšanai, sākot ar tādu pamatstruktūru integrāciju kā izglītība vai darbaspēks, un tādu patversmju un vietu skaita palielināšanai, kurās palīdz neaizsargātām personām; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē to, ka piespiedu ubagošana saskaņā ar Direktīvu 2011/36/ES ir noteikta par vienu no cilvēku tirdzniecības veidiem; mudina dalībvalstis saskaņot valsts tiesību aktus un aicināt trešo valstu valdības ieviest un piemērot tiesību normas šajā jomā; nosoda kriminālatbildības noteikšanu personām, kuras ir cietušas no piespiedu ubagošanas, un prasa nodrošināt viņām darba iespējas un mājokļus; uzstāj, ka ir jārīko policistu un citu amatpersonu apmācība par pienācīgu identifikāciju un nosūtīšanu, lai nodrošinātu atbilstošu palīdzību personām, kuras ir cietušas no piespiedu ubagošanas; uzsver, ka daudzi cietušie ir no nabadzīgas un marginalizētas vides; prasa profilakses pasākumos uzmanību pievērst riska grupu neaizsargātības samazināšanai, sākot ar tādu pamatstruktūru integrāciju kā izglītība vai darbaspēks, un tādu patversmju un vietu skaita palielināšanai, kurās palīdz neaizsargātām personām;

| 39. | uzsver, ka ANO Palermo protokols prasa noteikt kriminālatbildību par piespiedu darbu, kas ir cilvēku tirdzniecības veids; mudina valdības pildīt tiesību aktus un nodrošināt, ka sodīti tiek tie, kas gūst labumu no piespiedu darba; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka ANO Palermo protokols prasa noteikt kriminālatbildību par piespiedu darbu, kas ir cilvēku tirdzniecības veids; mudina valdības pildīt tiesību aktus un nodrošināt, ka sodīti tiek tie, kas gūst labumu no piespiedu darba;

| 40. | atzīmē, ka attīstās jauns cilvēku tirdzniecības veids, proti, personas tiek pārdotas izpirkuma maksas saņemšanai, viņas nežēlīgi spīdzinot; norāda, ka šim jaunajam cilvēku tirdzniecības veidam, kurā cilvēkus padara par tirgus preci, ir raksturīga izspiešana, piekaušana un izvarošana, ko izmanto kā līdzekļus, lai piespiestu Eiropas Savienībā un ārpus tās dzīvojošās ģimenes un radiniekus samaksāt parādus; |
| --- | --- |

40.

atzīmē, ka attīstās jauns cilvēku tirdzniecības veids, proti, personas tiek pārdotas izpirkuma maksas saņemšanai, viņas nežēlīgi spīdzinot; norāda, ka šim jaunajam cilvēku tirdzniecības veidam, kurā cilvēkus padara par tirgus preci, ir raksturīga izspiešana, piekaušana un izvarošana, ko izmanto kā līdzekļus, lai piespiestu Eiropas Savienībā un ārpus tās dzīvojošās ģimenes un radiniekus samaksāt parādus;

| 41. | nosoda cilvēku orgānu, audu un šūnu tirdzniecību, tostarp reproduktīvo šūnu (olšūnu, spermas), embriju audu un šūnu un pieaugušo un embriju cilmes šūnu nelikumīgu tirdzniecību; |
| --- | --- |

41.

nosoda cilvēku orgānu, audu un šūnu tirdzniecību, tostarp reproduktīvo šūnu (olšūnu, spermas), embriju audu un šūnu un pieaugušo un embriju cilmes šūnu nelikumīgu tirdzniecību;

| 42. | uzsver, ka saskaņā ar organizācijas Global Financial Integrity ziņojumu cilvēku orgānu tirdzniecība ir viena no desmit pasaulē nozīmīgākajām nelegālajām naudas pelnīšanas darbībām, kas nodrošina USD 600–1,2 miljonus lielu peļņu gadā un aptver vairākas valstis; uzsver arī to, ka saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas informāciju šīs darbības mērķis varētu būt visu vecumu cilvēki, taču īpaši neaizsargāti ir migranti, bezpajumtnieki un lasītnepratēji; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka saskaņā ar organizācijas Global Financial Integrity ziņojumu cilvēku orgānu tirdzniecība ir viena no desmit pasaulē nozīmīgākajām nelegālajām naudas pelnīšanas darbībām, kas nodrošina USD 600–1,2 miljonus lielu peļņu gadā un aptver vairākas valstis; uzsver arī to, ka saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas informāciju šīs darbības mērķis varētu būt visu vecumu cilvēki, taču īpaši neaizsargāti ir migranti, bezpajumtnieki un lasītnepratēji;

| 43. | uzsver, ka jaunattīstības valstu ekonomikas stagnācija, tiesību aktu nepilnības un trūkumi tiesībaizsardzībā, kā arī pieaugošā globalizācija un komunikāciju tehnoloģiju uzlabojumi tās veido par ideālu vietu noziedzīgiem nelikumīgas orgānu tirdzniecības pasākumiem; norāda, ka ekonomisko iespēju trūkums spiež cilvēkus apsvērt iespējas, kuras viņi citādos apstākļos uzskatītu par bīstamām vai nosodāmām, un tajā pašā laikā nepietiekama tiesībaizsardzība ļauj cilvēku tirgotājiem darboties, daudz nebaidoties no saukšanas pie atbildības; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka jaunattīstības valstu ekonomikas stagnācija, tiesību aktu nepilnības un trūkumi tiesībaizsardzībā, kā arī pieaugošā globalizācija un komunikāciju tehnoloģiju uzlabojumi tās veido par ideālu vietu noziedzīgiem nelikumīgas orgānu tirdzniecības pasākumiem; norāda, ka ekonomisko iespēju trūkums spiež cilvēkus apsvērt iespējas, kuras viņi citādos apstākļos uzskatītu par bīstamām vai nosodāmām, un tajā pašā laikā nepietiekama tiesībaizsardzība ļauj cilvēku tirgotājiem darboties, daudz nebaidoties no saukšanas pie atbildības;

| 44. | uzsver, ka cilvēku orgānu, audu un šūnu pirkšana ir nelikumīga; norāda, ka īpašas problēmas rodas cilvēkiem, kurus pārdod orgānu izņemšanai, un ka cietušie bieži vien nav informēti par orgānu izņemšanas ilgstošām un novājinošām medicīniskajām sekām un pēcoperācijas aprūpes trūkumu, kā arī par operācijas psiholoģisko ietekmi; prasa izstrādāt mērķtiecīgākas izpratnes veicināšanas iniciatīvas, ar kurām uzlabot priekšstatu par kaitējumu, kas saistīts ar orgānu tirdzniecību, jo īpaši nabadzīgāko un neaizsargātāko iedzīvotāju vidū, kuri orgāna pārdošanu var uzskatīt par cenu, ko vērts samaksāt, lai uzlabotu ekonomisko situāciju; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka cilvēku orgānu, audu un šūnu pirkšana ir nelikumīga; norāda, ka īpašas problēmas rodas cilvēkiem, kurus pārdod orgānu izņemšanai, un ka cietušie bieži vien nav informēti par orgānu izņemšanas ilgstošām un novājinošām medicīniskajām sekām un pēcoperācijas aprūpes trūkumu, kā arī par operācijas psiholoģisko ietekmi; prasa izstrādāt mērķtiecīgākas izpratnes veicināšanas iniciatīvas, ar kurām uzlabot priekšstatu par kaitējumu, kas saistīts ar orgānu tirdzniecību, jo īpaši nabadzīgāko un neaizsargātāko iedzīvotāju vidū, kuri orgāna pārdošanu var uzskatīt par cenu, ko vērts samaksāt, lai uzlabotu ekonomisko situāciju;

| 45. | aicina Komisiju nosodīt cilvēku tirdzniecību, kuras mērķis ir orgānu izņemšana, un pieņemt skaidru nostāju pret orgānu, audu un šūnu nelikumīgu tirdzniecību; aicina ES mudināt medicīnas asociācijas un transplantācijas organizācijas izstrādāt veselības aprūpes speciālistu un transplantācijas centru rīcības kodeksu par orgāna transplantāta iegūšanu ārzemēs un pēctransplantācijas aprūpes procedūru; norāda, ka pasaules nabadzīgāko kopienu cilvēki ir īpaši neaizsargāti un var kļūt par nelikumīgā orgānu tirdzniecībā cietušajām personām; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju nosodīt cilvēku tirdzniecību, kuras mērķis ir orgānu izņemšana, un pieņemt skaidru nostāju pret orgānu, audu un šūnu nelikumīgu tirdzniecību; aicina ES mudināt medicīnas asociācijas un transplantācijas organizācijas izstrādāt veselības aprūpes speciālistu un transplantācijas centru rīcības kodeksu par orgāna transplantāta iegūšanu ārzemēs un pēctransplantācijas aprūpes procedūru; norāda, ka pasaules nabadzīgāko kopienu cilvēki ir īpaši neaizsargāti un var kļūt par nelikumīgā orgānu tirdzniecībā cietušajām personām;

| 46. | prasa ratificēt un īstenot Eiropas Padomes Konvenciju pret cilvēku orgānu nelegālu tirdzniecību; aicina ES mudināt trešo valstu valdības ierosināt tiesvedību pret veselības aprūpes speciālistiem, slimnīcām un privātām klīnikām, kas darbojas nelikumīgajā un ienesīgajā orgānu transplantācijas tirgū; |
| --- | --- |

46.

prasa ratificēt un īstenot Eiropas Padomes Konvenciju pret cilvēku orgānu nelegālu tirdzniecību; aicina ES mudināt trešo valstu valdības ierosināt tiesvedību pret veselības aprūpes speciālistiem, slimnīcām un privātām klīnikām, kas darbojas nelikumīgajā un ienesīgajā orgānu transplantācijas tirgū;

| 47. | aicina dalībvalstis veicināt turpmākus centienus, lai medicīnas aprindas iesaistītu šā cilvēku tirdzniecības veida labākā apkarošanā, palielinot izpratni par jautājumiem, kas saistīti ar cilvēku tirdzniecību, un nodrošinot obligātu apmācību; |
| --- | --- |

47.

aicina dalībvalstis veicināt turpmākus centienus, lai medicīnas aprindas iesaistītu šā cilvēku tirdzniecības veida labākā apkarošanā, palielinot izpratni par jautājumiem, kas saistīti ar cilvēku tirdzniecību, un nodrošinot obligātu apmācību;

| 48. | uzsver, ka liela nozīme ir profilaksei un daudznozaru, daudzdisciplinārai pieejai, novēršot nelikumīgu cilvēku orgānu iegūšanu, tostarp cilvēku tirdzniecību orgānu izņemšanas nolūkā, kura ir izvērsusies par pasaules mēroga problēmu; prasa pieņemt mērķtiecīgākas izpratnes veicināšanas iniciatīvas, ar kurām uzlabo priekšstatu par kaitējumu, kas saistīts ar orgānu tirdzniecību, labāk informē cietušos un potenciālos cietušos par fiziskiem un psiholoģiskiem riskiem, jo īpaši nabadzīgāko un pret nevienlīdzību un nabadzību neaizsargātāko iedzīvotāju vidū, kuri orgāna pārdošanu var uzskatīt par cenu, ko vērts samaksāt, lai uzlabotu ekonomisko situāciju; uzsver, ka izpratnes veicināšanas kampaņas vajadzētu obligāti iekļaut gan Eiropas kaimiņattiecību politikā, gan ES attīstības sadarbībā; |
| --- | --- |

48.

uzsver, ka liela nozīme ir profilaksei un daudznozaru, daudzdisciplinārai pieejai, novēršot nelikumīgu cilvēku orgānu iegūšanu, tostarp cilvēku tirdzniecību orgānu izņemšanas nolūkā, kura ir izvērsusies par pasaules mēroga problēmu; prasa pieņemt mērķtiecīgākas izpratnes veicināšanas iniciatīvas, ar kurām uzlabo priekšstatu par kaitējumu, kas saistīts ar orgānu tirdzniecību, labāk informē cietušos un potenciālos cietušos par fiziskiem un psiholoģiskiem riskiem, jo īpaši nabadzīgāko un pret nevienlīdzību un nabadzību neaizsargātāko iedzīvotāju vidū, kuri orgāna pārdošanu var uzskatīt par cenu, ko vērts samaksāt, lai uzlabotu ekonomisko situāciju; uzsver, ka izpratnes veicināšanas kampaņas vajadzētu obligāti iekļaut gan Eiropas kaimiņattiecību politikā, gan ES attīstības sadarbībā;

| 49. | norāda, ka liela nozīme ir ārstiem, medmāsām, sociālajiem darbiniekiem un citiem medicīnas speciālistiem, kuriem vienīgajiem ir profesionāla saskarsme ar aizturētiem cietušajiem un kuriem ir izšķiroša loma cilvēku tirdzniecības novēršanā; pauž bažas par to, ka pašlaik šī iespēja iejaukties netiek izmantota; norāda, ka medicīnas personāls ir jāapmāca, lai viņi varētu konstatēt brīdinošas pazīmes, kuras liecina par cilvēku tirdzniecību, un īstenot ziņošanas procedūras, lai labāk palīdzētu cietušajiem, un ka ir jāievieš stingras sankcijas par jebkādu iesaistīšanos nelikumīgā orgānu tirdzniecībā; |
| --- | --- |

49.

norāda, ka liela nozīme ir ārstiem, medmāsām, sociālajiem darbiniekiem un citiem medicīnas speciālistiem, kuriem vienīgajiem ir profesionāla saskarsme ar aizturētiem cietušajiem un kuriem ir izšķiroša loma cilvēku tirdzniecības novēršanā; pauž bažas par to, ka pašlaik šī iespēja iejaukties netiek izmantota; norāda, ka medicīnas personāls ir jāapmāca, lai viņi varētu konstatēt brīdinošas pazīmes, kuras liecina par cilvēku tirdzniecību, un īstenot ziņošanas procedūras, lai labāk palīdzētu cietušajiem, un ka ir jāievieš stingras sankcijas par jebkādu iesaistīšanos nelikumīgā orgānu tirdzniecībā;

| 50. | mudina dažādās valstīs vai sistēmās ieviest prezumētās piekrišanas programmas, ar kurām iedzīvotājiem, veicot noteiktas administratīvas procedūras, tiek dota iespēja tieši pietikties orgānu donoru reģistrā, tādējādi samazinot pacientu atkarību no melnā tirgus un vienlaikus palielinot pieejamo orgānu skaitu nolūkā pazemināt transplantācijas finansiālās izmaksas un samazināt medicīniskā tūrisma pievilcību; |
| --- | --- |

50.

mudina dažādās valstīs vai sistēmās ieviest prezumētās piekrišanas programmas, ar kurām iedzīvotājiem, veicot noteiktas administratīvas procedūras, tiek dota iespēja tieši pietikties orgānu donoru reģistrā, tādējādi samazinot pacientu atkarību no melnā tirgus un vienlaikus palielinot pieejamo orgānu skaitu nolūkā pazemināt transplantācijas finansiālās izmaksas un samazināt medicīniskā tūrisma pievilcību;

| 51. | aicina Komisiju un dalībvalstis veikt pasākumus, lai nepieļautu “transplantācijas tūrismu”, pieņemot pasākumus, kas palielina likumīgi iegūtu orgānu pieejamību nolūkā uzlabot nelikumīgas orgānu ieguves novēršanu, kā arī izveidot pārredzamu transplantēto orgānu izsekojamības sistēmu, vienlaikus nodrošinot donoru anonimitāti; aicina Komisiju izstrādāt pamatnostādnes, lai veicinātu dalībvalstu piedalīšanos tādās sadarbības partnerībās kā Eurotransplant un Scandiatransplant; |
| --- | --- |

51.

aicina Komisiju un dalībvalstis veikt pasākumus, lai nepieļautu “transplantācijas tūrismu”, pieņemot pasākumus, kas palielina likumīgi iegūtu orgānu pieejamību nolūkā uzlabot nelikumīgas orgānu ieguves novēršanu, kā arī izveidot pārredzamu transplantēto orgānu izsekojamības sistēmu, vienlaikus nodrošinot donoru anonimitāti; aicina Komisiju izstrādāt pamatnostādnes, lai veicinātu dalībvalstu piedalīšanos tādās sadarbības partnerībās kā Eurotransplant un Scandiatransplant;

| 52. | atgādina, ka saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas informāciju zinātniskie dati par cilvēku tirdzniecību un veselību ir ierobežoti, jo īpaši par garīgo un psiholoģisko veselību; norāda arī, ka cietušo un izdzīvojušo personu vajadzības bieži netiek pietiekami novērtētas; tāpēc aicina Komisiju un attiecīgās dalībvalstu iestādes izveidot uzraudzības sistēmu un izplatīt informāciju par cilvēku tirdzniecības sekām un cietušo personu vajadzībām attiecībā gan uz fizisko, gan garīgo veselību; |
| --- | --- |

52.

atgādina, ka saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas informāciju zinātniskie dati par cilvēku tirdzniecību un veselību ir ierobežoti, jo īpaši par garīgo un psiholoģisko veselību; norāda arī, ka cietušo un izdzīvojušo personu vajadzības bieži netiek pietiekami novērtētas; tāpēc aicina Komisiju un attiecīgās dalībvalstu iestādes izveidot uzraudzības sistēmu un izplatīt informāciju par cilvēku tirdzniecības sekām un cietušo personu vajadzībām attiecībā gan uz fizisko, gan garīgo veselību;

Cietušo tiesības, tostarp tiesības uz tiesību aizsardzību

| 53. | aicina ES un tās dalībvalstis pieņemt uz cilvēktiesībām balstītu pieeju, kurā galvenā uzmanība ir pievērsta cietušajiem, un noteikt, ka cietušās personas un neaizsargātās iedzīvotāju grupas ir galvenais mērķis visiem centieniem cīņā pret cilvēku tirdzniecību, tās novēršanā un cietušo aizsardzībā; |
| --- | --- |

53.

aicina ES un tās dalībvalstis pieņemt uz cilvēktiesībām balstītu pieeju, kurā galvenā uzmanība ir pievērsta cietušajiem, un noteikt, ka cietušās personas un neaizsargātās iedzīvotāju grupas ir galvenais mērķis visiem centieniem cīņā pret cilvēku tirdzniecību, tās novēršanā un cietušo aizsardzībā;

| 54. | nosoda satraucošo atšķirību starp valsts pienākumiem un to, kādā mērā tie tiek praksē ievēroti attiecībā uz cietušo tiesībām; atzinīgi vērtē Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus; pauž cerību, ka dalībvalstis direktīvu ir pareizi transponējušas, ņemot vērā, ka tās īstenošanas termiņš bija 2015. gada 16. novembris; aicina dalībvalstis, tostarp izcelsmes valstis, tranzīta valstis un galamērķa valstis, nodrošināt vai atvieglot tādu tiesiskās aizsardzības līdzekļu pieejamību, kuri ir taisnīgi, atbilstoši un piemēroti visām cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām, tostarp nepilsoņiem, šo valstu attiecīgajā teritorijā un ir pakļauti to attiecīgajai jurisdikcijai; |
| --- | --- |

54.

nosoda satraucošo atšķirību starp valsts pienākumiem un to, kādā mērā tie tiek praksē ievēroti attiecībā uz cietušo tiesībām; atzinīgi vērtē Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus; pauž cerību, ka dalībvalstis direktīvu ir pareizi transponējušas, ņemot vērā, ka tās īstenošanas termiņš bija 2015. gada 16. novembris; aicina dalībvalstis, tostarp izcelsmes valstis, tranzīta valstis un galamērķa valstis, nodrošināt vai atvieglot tādu tiesiskās aizsardzības līdzekļu pieejamību, kuri ir taisnīgi, atbilstoši un piemēroti visām cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām, tostarp nepilsoņiem, šo valstu attiecīgajā teritorijā un ir pakļauti to attiecīgajai jurisdikcijai;

| 55. | atgādina, ka ātra un precīza cietušo identificēšana ir būtiska, lai īstenotu tiesības, kuras viņiem likumīgi pienākas; uzstājīgi prasa īstenot spēju veidošanas pasākumus saistībā ar cilvēku tirdzniecībā cietušo personu identifikāciju, jo īpaši migrācijas, drošības un robežkontroles dienestiem; |
| --- | --- |

55.

atgādina, ka ātra un precīza cietušo identificēšana ir būtiska, lai īstenotu tiesības, kuras viņiem likumīgi pienākas; uzstājīgi prasa īstenot spēju veidošanas pasākumus saistībā ar cilvēku tirdzniecībā cietušo personu identifikāciju, jo īpaši migrācijas, drošības un robežkontroles dienestiem;

| 56. | aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) veikt paraugprakses apmaiņu ar trešām valstīm, pirmkārt, par policijas iestāžu un atbalsta darbinieku apmācību par to, kā vislabāk sasniegt cietušos, un, otrkārt, par cietušo individuālas novērtēšanas principa piemērošanu, lai noteiktu, kāda palīdzība un aizsardzība viņiem īpaši nepieciešama; |
| --- | --- |

56.

aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) veikt paraugprakses apmaiņu ar trešām valstīm, pirmkārt, par policijas iestāžu un atbalsta darbinieku apmācību par to, kā vislabāk sasniegt cietušos, un, otrkārt, par cietušo individuālas novērtēšanas principa piemērošanu, lai noteiktu, kāda palīdzība un aizsardzība viņiem īpaši nepieciešama;

| 57. | uzsver, ka svarīgs ir savstarpējās atzīšanas princips, kas noteikts LESD 82. panta 1. punktā; aicina Komisiju, dalībvalstis un ES aģentūras nostiprināt cilvēku tirdzniecībā cietušo personu statusu, pilnībā savstarpēji atzīstot tiesu un administratīvos nolēmumus, tostarp tos, kuri attiecas uz cilvēku tirdzniecībā cietušo personu aizsardzības pasākumiem, kas nozīmē, ka, tiklīdz kāda dalībvalsts ir piešķīrusi cietušās personas statusu, tas jāpiemēro visā Eiropas Savienībā un līdz ar to būs jāpalīdz cietušajiem (vai viņus pārstāvošajām apvienībām) un jānodrošina atbalsts viņu statusa neatzīšanas gadījumā, viņiem ceļojot Savienībā; |
| --- | --- |

57.

uzsver, ka svarīgs ir savstarpējās atzīšanas princips, kas noteikts LESD 82. panta 1. punktā; aicina Komisiju, dalībvalstis un ES aģentūras nostiprināt cilvēku tirdzniecībā cietušo personu statusu, pilnībā savstarpēji atzīstot tiesu un administratīvos nolēmumus, tostarp tos, kuri attiecas uz cilvēku tirdzniecībā cietušo personu aizsardzības pasākumiem, kas nozīmē, ka, tiklīdz kāda dalībvalsts ir piešķīrusi cietušās personas statusu, tas jāpiemēro visā Eiropas Savienībā un līdz ar to būs jāpalīdz cietušajiem (vai viņus pārstāvošajām apvienībām) un jānodrošina atbalsts viņu statusa neatzīšanas gadījumā, viņiem ceļojot Savienībā;

| 58. | prasa noteikt, ka krimināltiesiskajai reakcijai būtu jāgarantē cietušajiem vienlīdzīga un efektīva tiesas pieejamība un informācija par viņu likumīgajām tiesībām; aicina visas valstis pildīt starptautiskās saistības, kas paredz ievērot to jurisdikcijā esošo cietušo personu tiesības, un nodrošināt pilnīgu atbalstu cietušajiem, tostarp nodrošinot psiholoģisko atbalstu, neatkarīgi no viņu vēlmes sadarboties kriminālprocesā; |
| --- | --- |

58.

prasa noteikt, ka krimināltiesiskajai reakcijai būtu jāgarantē cietušajiem vienlīdzīga un efektīva tiesas pieejamība un informācija par viņu likumīgajām tiesībām; aicina visas valstis pildīt starptautiskās saistības, kas paredz ievērot to jurisdikcijā esošo cietušo personu tiesības, un nodrošināt pilnīgu atbalstu cietušajiem, tostarp nodrošinot psiholoģisko atbalstu, neatkarīgi no viņu vēlmes sadarboties kriminālprocesā;

| 59. | apstiprina, ka cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām ir tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību, tostarp uz tiesu iestāžu pieejamību, juridiskās identitātes un pilsonības atzīšanu, īpašuma atgūšanu, pienācīgu kompensāciju, kā arī medicīnisko un psiholoģisko aprūpi, juridiskajiem un sociālajiem pakalpojumiem, kā arī ilgtermiņa integrācijas vai atkārtotas integrācijas atbalstu, tostarp ekonomisko palīdzību; |
| --- | --- |

59.

apstiprina, ka cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām ir tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību, tostarp uz tiesu iestāžu pieejamību, juridiskās identitātes un pilsonības atzīšanu, īpašuma atgūšanu, pienācīgu kompensāciju, kā arī medicīnisko un psiholoģisko aprūpi, juridiskajiem un sociālajiem pakalpojumiem, kā arī ilgtermiņa integrācijas vai atkārtotas integrācijas atbalstu, tostarp ekonomisko palīdzību;

| 60. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt vispārēju piekļuvi veselības aprūpei un seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpei, jo īpaši cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām, kurām var būt daudzas fiziskas un psiholoģiskas problēmas, ko tiešā veidā izraisījusi viņu izmantošana; aicina dalībvalstis izveidot cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām viegli pieejamus veselības aprūpes pakalpojumus un pēcaprūpi; |
| --- | --- |

60.

uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt vispārēju piekļuvi veselības aprūpei un seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpei, jo īpaši cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām, kurām var būt daudzas fiziskas un psiholoģiskas problēmas, ko tiešā veidā izraisījusi viņu izmantošana; aicina dalībvalstis izveidot cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām viegli pieejamus veselības aprūpes pakalpojumus un pēcaprūpi;

| 61. | aicina dalībvalstis, kurās notikusi cilvēku tirdzniecībā cietušo personu izmantošana, piedāvāt katram dzimumam atbilstīgu nepieciešamo medicīnisko aprūpi, pamatojoties uz individuālām vajadzībām, īpašu uzmanību pievēršot personām, kas cietušas no cilvēku tirdzniecības seksuālas izmantošanas nolūkā; |
| --- | --- |

61.

aicina dalībvalstis, kurās notikusi cilvēku tirdzniecībā cietušo personu izmantošana, piedāvāt katram dzimumam atbilstīgu nepieciešamo medicīnisko aprūpi, pamatojoties uz individuālām vajadzībām, īpašu uzmanību pievēršot personām, kas cietušas no cilvēku tirdzniecības seksuālas izmantošanas nolūkā;

| 62. | norāda, ka personām ar invaliditāti vai personām, kas cilvēku tirdzniecības rezultātā ir ieguvušas invaliditāti, ir nepieciešama papildu aizsardzība pret izmantošanu, un prasa ES un dalībvalstīm nodrošināt, ka ar palīdzību, ko sniedz identificētām cietušām personām, tiek pienācīgi apmierinātas viņu īpašās vajadzības; |
| --- | --- |

62.

norāda, ka personām ar invaliditāti vai personām, kas cilvēku tirdzniecības rezultātā ir ieguvušas invaliditāti, ir nepieciešama papildu aizsardzība pret izmantošanu, un prasa ES un dalībvalstīm nodrošināt, ka ar palīdzību, ko sniedz identificētām cietušām personām, tiek pienācīgi apmierinātas viņu īpašās vajadzības;

| 63. | uzsver nepieciešamību cilvēku tirdzniecībā cietušās personas no jauna integrēt sabiedrībā un ievērot viņu tiesības uz aizsardzību; aicina dalībvalstis izveidot un nostiprināt tādu centru tīklus, kuros sniedz atbalstu un patvērumu, un nodrošināt, ka pakalpojumi tiek sniegti valodā, kuru cietušais saprot, un ka cietušie var piekļūt izglītībai; prasa sociālo iekļaušanu un palīdzību nodrošināt, veidojot sadarbību starp NVO, starptautiskajām organizācijām, valsts iestādēm un aģentūrām galamērķa un izcelsmes valstīs, jo īpaši situācijās, kad cietušie atgriežas savā izcelsmes valstī; |
| --- | --- |

63.

uzsver nepieciešamību cilvēku tirdzniecībā cietušās personas no jauna integrēt sabiedrībā un ievērot viņu tiesības uz aizsardzību; aicina dalībvalstis izveidot un nostiprināt tādu centru tīklus, kuros sniedz atbalstu un patvērumu, un nodrošināt, ka pakalpojumi tiek sniegti valodā, kuru cietušais saprot, un ka cietušie var piekļūt izglītībai; prasa sociālo iekļaušanu un palīdzību nodrošināt, veidojot sadarbību starp NVO, starptautiskajām organizācijām, valsts iestādēm un aģentūrām galamērķa un izcelsmes valstīs, jo īpaši situācijās, kad cietušie atgriežas savā izcelsmes valstī;

| 64. | uzsver, cik būtiski ir nodrošināt to cilvēku tirdzniecībā cietušo personu drošību, kuri tiesā liecina pret cilvēku tirgotājiem; |
| --- | --- |

64.

uzsver, cik būtiski ir nodrošināt to cilvēku tirdzniecībā cietušo personu drošību, kuri tiesā liecina pret cilvēku tirgotājiem;

| 65. | uzsver, ka kriminālprocesos lielāka uzmanība jāpievērš cietušajām personām; prasa kompetentajām iestādēm neaizturēt cilvēku tirdzniecībā nonākušās personas un nepakļaut viņas riskam saņemt sodu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas veikti saistībā ar viņu kā cilvēku tirdzniecībā cietušo personu situāciju, jo īpaši prostitūcijas, jebkura cita veida seksuālas izmantošanas vai piespiedu darba gadījumā; aicina dalībvalstis ievērot kriminālatbildības nenoteikšanas principu; |
| --- | --- |

65.

uzsver, ka kriminālprocesos lielāka uzmanība jāpievērš cietušajām personām; prasa kompetentajām iestādēm neaizturēt cilvēku tirdzniecībā nonākušās personas un nepakļaut viņas riskam saņemt sodu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas veikti saistībā ar viņu kā cilvēku tirdzniecībā cietušo personu situāciju, jo īpaši prostitūcijas, jebkura cita veida seksuālas izmantošanas vai piespiedu darba gadījumā; aicina dalībvalstis ievērot kriminālatbildības nenoteikšanas principu;

| 66. | aicina dalībvalstis īstenot tiesību instrumentus, kas cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām atvieglo iespējas sazināties ar iestādēm, neapdraudot savu drošību un viņu kā cietušo tiesības; |
| --- | --- |

66.

aicina dalībvalstis īstenot tiesību instrumentus, kas cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām atvieglo iespējas sazināties ar iestādēm, neapdraudot savu drošību un viņu kā cietušo tiesības;

| 67. | aicina dalībvalstis papildus visam attiecīgajam tiesiskajam regulējumam cilvēku tirdzniecības jomā nekavējoties īstenot Direktīvu 2011/36/ES un jo īpaši tās 8. pantu; mudina Komisiju uzsākt tiesvedību pret dalībvalstīm, kuras nav veikušas minēto īstenošanu, un pēc iespējas drīz publicēt ziņojumu, kas bija jāiesniedz 2015. gada aprīlī; |
| --- | --- |

67.

aicina dalībvalstis papildus visam attiecīgajam tiesiskajam regulējumam cilvēku tirdzniecības jomā nekavējoties īstenot Direktīvu 2011/36/ES un jo īpaši tās 8. pantu; mudina Komisiju uzsākt tiesvedību pret dalībvalstīm, kuras nav veikušas minēto īstenošanu, un pēc iespējas drīz publicēt ziņojumu, kas bija jāiesniedz 2015. gada aprīlī;

| 68. | aicina valdības izveidot aizsargmehānismus starp imigrācijas iestādēm un darba inspekcijām, lai mudinātu cietušos iesniegt sūdzības, un nodrošināt, ka gadījumos, kad tiek atklāta cilvēku tirdzniecība, nav jāuztraucas, ka imigrācijas iestādes vērsīsies pret cietušajām personām; |
| --- | --- |

68.

aicina valdības izveidot aizsargmehānismus starp imigrācijas iestādēm un darba inspekcijām, lai mudinātu cietušos iesniegt sūdzības, un nodrošināt, ka gadījumos, kad tiek atklāta cilvēku tirdzniecība, nav jāuztraucas, ka imigrācijas iestādes vērsīsies pret cietušajām personām;

| 69. | aicina dalībvalstis to pilsoņiem noteikt kriminālatbildību par cilvēku tirdzniecībā cietušo personu pakalpojumu izmantošanu, ja minētā darbība ir veikta ārpus dalībvalsts un/vai ES robežām, tostarp par tādiem pakalpojumiem kā prostitūcija vai citi seksuālās izmantošanas veidi, piespiedu darbs vai pakalpojumi, tostarp ubagošana, turēšana verdzībā vai darbības, kas līdzinās turēšanai verdzībā, kalpība, izmantošana noziedzīgās darbībās vai orgānu izņemšana; |
| --- | --- |

69.

aicina dalībvalstis to pilsoņiem noteikt kriminālatbildību par cilvēku tirdzniecībā cietušo personu pakalpojumu izmantošanu, ja minētā darbība ir veikta ārpus dalībvalsts un/vai ES robežām, tostarp par tādiem pakalpojumiem kā prostitūcija vai citi seksuālās izmantošanas veidi, piespiedu darbs vai pakalpojumi, tostarp ubagošana, turēšana verdzībā vai darbības, kas līdzinās turēšanai verdzībā, kalpība, izmantošana noziedzīgās darbībās vai orgānu izņemšana;

| 70. | uzskata, ka tādas personas stāvoklis, kura ir bēglis, patvēruma meklētājs, humānās vīzas turētājs vai persona, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība, būtu jāuzskata par faktoru, kurš ietekmē neaizsargātību pret iespēju kļūt par cilvēku tirdzniecībā cietušo personu; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka tiesībaizsardzības iestādes un patvēruma iestādes sadarbojas, lai cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām, kam vajadzīga starptautiskā aizsardzība, palīdzētu iesniegt pieteikumu aizsardzības saņemšanai; atkārtoti uzsver, ka pret cilvēku tirdzniecību vērstie pasākumi nedrīkstētu nelabvēlīgi iespaidot tādu personu tiesības, kuras ir cilvēku tirdzniecībā cietušās personas, migranti, bēgļi un personas, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība; |
| --- | --- |

70.

uzskata, ka tādas personas stāvoklis, kura ir bēglis, patvēruma meklētājs, humānās vīzas turētājs vai persona, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība, būtu jāuzskata par faktoru, kurš ietekmē neaizsargātību pret iespēju kļūt par cilvēku tirdzniecībā cietušo personu; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka tiesībaizsardzības iestādes un patvēruma iestādes sadarbojas, lai cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām, kam vajadzīga starptautiskā aizsardzība, palīdzētu iesniegt pieteikumu aizsardzības saņemšanai; atkārtoti uzsver, ka pret cilvēku tirdzniecību vērstie pasākumi nedrīkstētu nelabvēlīgi iespaidot tādu personu tiesības, kuras ir cilvēku tirdzniecībā cietušās personas, migranti, bēgļi un personas, kam nepieciešama starptautiskā aizsardzība;

| 71. | aicina dalībvalstis īstenot ar dzimumu līdztiesības aspektiem saistītus pasākumus, lai uzlabotu cilvēku tirdzniecībā cietušo personu identificēšanas iespējas patvēruma un atgriešanas procedūrās, nodrošinātu precīzāku un pa dzimumiem sadalītu datu vākšanu un to, ka šiem cietušajiem tiek sniegtas arī pienācīgas atbalsta iespējas; |
| --- | --- |

71.

aicina dalībvalstis īstenot ar dzimumu līdztiesības aspektiem saistītus pasākumus, lai uzlabotu cilvēku tirdzniecībā cietušo personu identificēšanas iespējas patvēruma un atgriešanas procedūrās, nodrošinātu precīzāku un pa dzimumiem sadalītu datu vākšanu un to, ka šiem cietušajiem tiek sniegtas arī pienācīgas atbalsta iespējas;

| 72. | atgādina dalībvalstīm, ka Direktīva 2011/36/ES neskar neizraidīšanas principu saskaņā ar 1951. gada Konvenciju par bēgļa statusu; |
| --- | --- |

72.

atgādina dalībvalstīm, ka Direktīva 2011/36/ES neskar neizraidīšanas principu saskaņā ar 1951. gada Konvenciju par bēgļa statusu;

| 73. | mudina dalībvalstis no cilvēku tirdzniecības cietušajiem patvēruma meklētājiem garantēt tādas pašas tiesības kā citām cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām; |
| --- | --- |

73.

mudina dalībvalstis no cilvēku tirdzniecības cietušajiem patvēruma meklētājiem garantēt tādas pašas tiesības kā citām cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām;

| 74. | norāda, ka saskaņā ar Starptautiskās Migrācijas organizācijas (IOM) viedokli migrantu un bēgļu atgriešanai raksturīgie drošības riski ir atkārtota pakļaušana cilvēku tirdzniecībai, kuri ir jāidentificē, jānovērtē un jāmazina, jo risks, ko tirdzniecībai pakļautajiem migrantiem rada viņu izmantotāji, bieži vien kļūst lielāks, kad cilvēkiem ir izdevies izbēgt, viņi ir sadarbojušies ar tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonām vai ir snieguši liecības tiesā (2); |
| --- | --- |

74.

norāda, ka saskaņā ar Starptautiskās Migrācijas organizācijas (IOM) viedokli migrantu un bēgļu atgriešanai raksturīgie drošības riski ir atkārtota pakļaušana cilvēku tirdzniecībai, kuri ir jāidentificē, jānovērtē un jāmazina, jo risks, ko tirdzniecībai pakļautajiem migrantiem rada viņu izmantotāji, bieži vien kļūst lielāks, kad cilvēkiem ir izdevies izbēgt, viņi ir sadarbojušies ar tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonām vai ir snieguši liecības tiesā (2);

| 75. | prasa ES un tās dalībvalstis cīņu pret cilvēku tirdzniecību padarīt sabiedrībā pamanāmāku, īpaši koncentrējoties uz lidostām, dzelzceļa stacijām, autobusiem, skolām, augstskolām un attiecīgajām darba vietām; prasa ES un dalībvalstīm palielināt valsts amatpersonu izpratni par ES pamatnostādnēm par cilvēku tirdzniecībā cietušo personu identifikāciju un par Komisijas publikāciju par cilvēku tirdzniecībā cietušo personu ES tiesībām un mudina aktīvi izmantot šos dokumentus; |
| --- | --- |

75.

prasa ES un tās dalībvalstis cīņu pret cilvēku tirdzniecību padarīt sabiedrībā pamanāmāku, īpaši koncentrējoties uz lidostām, dzelzceļa stacijām, autobusiem, skolām, augstskolām un attiecīgajām darba vietām; prasa ES un dalībvalstīm palielināt valsts amatpersonu izpratni par ES pamatnostādnēm par cilvēku tirdzniecībā cietušo personu identifikāciju un par Komisijas publikāciju par cilvēku tirdzniecībā cietušo personu ES tiesībām un mudina aktīvi izmantot šos dokumentus;

| 76. | mudina ES piešķirt mērķfinansējumu vietējām NVO, lai apzinātu un atbalstītu cilvēku tirdzniecībā cietušās personas, kā arī lai palielinātu informētību tādu iedzīvotāju vidū, kuri ir neaizsargāti pret ekspluatāciju un cilvēku tirdzniecību; šajā sakarībā atzinīgi vērtē plašsaziņas līdzekļu lomu, kuri var palīdzēt palielināt izpratni un sniegt informāciju par riskiem; |
| --- | --- |

76.

mudina ES piešķirt mērķfinansējumu vietējām NVO, lai apzinātu un atbalstītu cilvēku tirdzniecībā cietušās personas, kā arī lai palielinātu informētību tādu iedzīvotāju vidū, kuri ir neaizsargāti pret ekspluatāciju un cilvēku tirdzniecību; šajā sakarībā atzinīgi vērtē plašsaziņas līdzekļu lomu, kuri var palīdzēt palielināt izpratni un sniegt informāciju par riskiem;

Reģionālā un starptautiskā līmeņa sadarbība cīņā pret cilvēku tirdzniecību

| 77. | pauž bažas par to, ka pašreizējais starptautiskās sadarbības līmenis cilvēku tirdzniecības lietās, jo īpaši tajās, kurās ir iesaistītas izcelsmes un tranzīta valstis, ir nepietiekams un ka šāda situācija būtiski traucē efektīvi apkarot cilvēku tirdzniecību; prasa īstenot pastiprinātu koordinēšanu un sadarbību un nodrošināt sistemātisku informācijas apmaiņu, lai izmeklētu un apkarotu pārrobežu cilvēku tirdzniecību, pastiprinot finansiālo un tehnisko palīdzību un stiprinot pārrobežu saziņu, sadarbību un spēju veidošanu valdības un tiesībaizsardzības iestāžu līmenī, tostarp starp robežsargiem, imigrācijas un patvēruma dienestu amatpersonām, krimināllietu izmeklētājiem un cietušo atbalsta organizācijām, pilsonisko sabiedrību un ANO aģentūrām, arī par to, kā identificēt un aizsargāt cietušos, un prasa apspriest iespējamos risinājumus attiecībā uz izcelsmes, tranzīta un galamērķa valstīm, kas nav ratificējušas ANO Palermo protokolu; aicina ES veidot reģionālu pieeju, lielāko uzmanību pievēršot tā sauktajiem tirdzniecības ceļiem, lai dažādiem reģioniem piedāvātu konkrētus risinājumus, kas pielāgoti ekspluatācijas veidam; turklāt uzsver to starptautisko apmaiņas programmu lietderīgumu, kuras paredzētas cilvēku tirdzniecības apkarošanas speciālistiem; |
| --- | --- |

77.

pauž bažas par to, ka pašreizējais starptautiskās sadarbības līmenis cilvēku tirdzniecības lietās, jo īpaši tajās, kurās ir iesaistītas izcelsmes un tranzīta valstis, ir nepietiekams un ka šāda situācija būtiski traucē efektīvi apkarot cilvēku tirdzniecību; prasa īstenot pastiprinātu koordinēšanu un sadarbību un nodrošināt sistemātisku informācijas apmaiņu, lai izmeklētu un apkarotu pārrobežu cilvēku tirdzniecību, pastiprinot finansiālo un tehnisko palīdzību un stiprinot pārrobežu saziņu, sadarbību un spēju veidošanu valdības un tiesībaizsardzības iestāžu līmenī, tostarp starp robežsargiem, imigrācijas un patvēruma dienestu amatpersonām, krimināllietu izmeklētājiem un cietušo atbalsta organizācijām, pilsonisko sabiedrību un ANO aģentūrām, arī par to, kā identificēt un aizsargāt cietušos, un prasa apspriest iespējamos risinājumus attiecībā uz izcelsmes, tranzīta un galamērķa valstīm, kas nav ratificējušas ANO Palermo protokolu; aicina ES veidot reģionālu pieeju, lielāko uzmanību pievēršot tā sauktajiem tirdzniecības ceļiem, lai dažādiem reģioniem piedāvātu konkrētus risinājumus, kas pielāgoti ekspluatācijas veidam; turklāt uzsver to starptautisko apmaiņas programmu lietderīgumu, kuras paredzētas cilvēku tirdzniecības apkarošanas speciālistiem;

| 78. | aicina Komisiju, kompetentās ES aģentūras un dalībvalstis izstrādāt ar dzimumu līdztiesības aspektiem saistītu apmācību personālam, kas strādā tiesībaizsardzības un robežsardzes iestādēs, lai labāk identificētu potenciālās cilvēku tirdzniecībā cietušās personas un palīdzētu viņām, jo īpaši gadījumos, kad cilvēku tirdzniecība tiek veikta seksuālas izmantošanas nolūkā; |
| --- | --- |

78.

aicina Komisiju, kompetentās ES aģentūras un dalībvalstis izstrādāt ar dzimumu līdztiesības aspektiem saistītu apmācību personālam, kas strādā tiesībaizsardzības un robežsardzes iestādēs, lai labāk identificētu potenciālās cilvēku tirdzniecībā cietušās personas un palīdzētu viņām, jo īpaši gadījumos, kad cilvēku tirdzniecība tiek veikta seksuālas izmantošanas nolūkā;

| 79. | uzsver nepieciešamību Eiropas Savienībai stiprināt policijas un tiesu iestāžu sadarbību starp dalībvalstīm un ar trešām valstīm, jo īpaši ar cilvēku tirdzniecībā cietušo personu izcelsmes un tranzīta valstīm, veicot profilaksi, izmeklēšanu un saucot pie atbildības par cilvēku tirdzniecību, sevišķi ar Eiropola un Eurojust starpniecību, cita starpā veicot informācijas apmaiņu, jo īpaši attiecībā uz zināmajiem tirdzniecības maršrutiem, piedaloties kopīgās izmeklēšanas grupās un apkarojot cilvēku vervēšanu cilvēku tirdzniecības nolūkā ar interneta un citu digitālo līdzekļu starpniecību; uzsver, ka ir svarīgi, lai dalībvalstis sistemātiski apmainītos ar datiem un papildinātu Eiropola datubāzes Focal Point Phoenix un Focal Point Twins; mudina pastiprināt sadarbību starp Eiropolu un Interpolu cīņā pret cilvēku tirdzniecību un atgādina, ka datu apmaiņā starp dalībvalstīm un ar trešām valstīm būtu pilnībā jāievēro ES datu aizsardzības standarti; aicina dalībvalstis vākt vairāk salīdzināmu datu par cīņu pret cilvēku tirdzniecību un uzlabot datu apmaiņu starp dalībvalstīm un ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

79.

uzsver nepieciešamību Eiropas Savienībai stiprināt policijas un tiesu iestāžu sadarbību starp dalībvalstīm un ar trešām valstīm, jo īpaši ar cilvēku tirdzniecībā cietušo personu izcelsmes un tranzīta valstīm, veicot profilaksi, izmeklēšanu un saucot pie atbildības par cilvēku tirdzniecību, sevišķi ar Eiropola un Eurojust starpniecību, cita starpā veicot informācijas apmaiņu, jo īpaši attiecībā uz zināmajiem tirdzniecības maršrutiem, piedaloties kopīgās izmeklēšanas grupās un apkarojot cilvēku vervēšanu cilvēku tirdzniecības nolūkā ar interneta un citu digitālo līdzekļu starpniecību; uzsver, ka ir svarīgi, lai dalībvalstis sistemātiski apmainītos ar datiem un papildinātu Eiropola datubāzes Focal Point Phoenix un Focal Point Twins; mudina pastiprināt sadarbību starp Eiropolu un Interpolu cīņā pret cilvēku tirdzniecību un atgādina, ka datu apmaiņā starp dalībvalstīm un ar trešām valstīm būtu pilnībā jāievēro ES datu aizsardzības standarti; aicina dalībvalstis vākt vairāk salīdzināmu datu par cīņu pret cilvēku tirdzniecību un uzlabot datu apmaiņu starp dalībvalstīm un ar trešām valstīm;

| 80. | prasa ES un tās dalībvalstīm nodrošināt savām tiesībaizsardzības un policijas aģentūrām nepieciešamo personālu un resursus, lai aģentūras varētu saņemt informāciju arī no ģimenēm vai citiem avotiem, veikt šīs informācijas apmaiņu ar attiecīgajām Eiropas un valstu iestādēm un šo informāciju pienācīgi apstrādāt un analizēt; |
| --- | --- |

80.

prasa ES un tās dalībvalstīm nodrošināt savām tiesībaizsardzības un policijas aģentūrām nepieciešamo personālu un resursus, lai aģentūras varētu saņemt informāciju arī no ģimenēm vai citiem avotiem, veikt šīs informācijas apmaiņu ar attiecīgajām Eiropas un valstu iestādēm un šo informāciju pienācīgi apstrādāt un analizēt;

| 81. | uzsver, ka tranzīta valstīm ir ārkārtīgi liela nozīme cīņā pret cilvēku tirdzniecību, jo tranzīta posmā cietušo izmantošana vēl nav sākusies; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt robežpolicijas darbinieku papildu apmācību, lai uzlabotu viņu identifikācijas prasmes; |
| --- | --- |

81.

uzsver, ka tranzīta valstīm ir ārkārtīgi liela nozīme cīņā pret cilvēku tirdzniecību, jo tranzīta posmā cietušo izmantošana vēl nav sākusies; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt robežpolicijas darbinieku papildu apmācību, lai uzlabotu viņu identifikācijas prasmes;

| 82. | uzsver, ka ar pārrobežu darbaspēka migrāciju ir saistītas daudzas problēmas, jo īpaši risks, ka migranti var būt nelegāli un viņiem var būt liegtas būtiskākās pamattiesības; prasa izveidot pārrobežu darbaspēka migrācijas mehānismus Eiropas Savienībā un starptautiskā līmenī, lai palielinātu likumīgas darbaspēka migrācijas iespējas un piešķirtu tai oficiālu statusu; |
| --- | --- |

82.

uzsver, ka ar pārrobežu darbaspēka migrāciju ir saistītas daudzas problēmas, jo īpaši risks, ka migranti var būt nelegāli un viņiem var būt liegtas būtiskākās pamattiesības; prasa izveidot pārrobežu darbaspēka migrācijas mehānismus Eiropas Savienībā un starptautiskā līmenī, lai palielinātu likumīgas darbaspēka migrācijas iespējas un piešķirtu tai oficiālu statusu;

| 83. | atzīst ES centienus radīt oficiālus pārrobežu darbaspēka migrācijas veidus, kam būtu jāpievērš lielāka uzmanība, un prasa šajā jomā strādāt saskaņotāk un intensīvāk; uzsver, ka oficiālai darbaspēka migrācijai ir potenciāls novērst cilvēku tirdzniecību un glābt dzīvības; |
| --- | --- |

83.

atzīst ES centienus radīt oficiālus pārrobežu darbaspēka migrācijas veidus, kam būtu jāpievērš lielāka uzmanība, un prasa šajā jomā strādāt saskaņotāk un intensīvāk; uzsver, ka oficiālai darbaspēka migrācijai ir potenciāls novērst cilvēku tirdzniecību un glābt dzīvības;

| 84. | mudina ES pastiprināt sadarbību ar NVO un citām attiecīgām starptautiskajām organizācijām, tostarp nodrošinot pienācīgu finansējumu un koordinētu atbalstu, lai veicinātu labākās prakses apmaiņu, politikas izstrādi, īstenošanu un palielinātu pētniecību, tostarp iesaistot vietējos dalībniekus un īpaši koncentrējoties uz tiesu iestāžu pieejamību cietušajām personām un uz vainīgo personu saukšanu pie atbildības; |
| --- | --- |

84.

mudina ES pastiprināt sadarbību ar NVO un citām attiecīgām starptautiskajām organizācijām, tostarp nodrošinot pienācīgu finansējumu un koordinētu atbalstu, lai veicinātu labākās prakses apmaiņu, politikas izstrādi, īstenošanu un palielinātu pētniecību, tostarp iesaistot vietējos dalībniekus un īpaši koncentrējoties uz tiesu iestāžu pieejamību cietušajām personām un uz vainīgo personu saukšanu pie atbildības;

| 85. | atgādina, ka saskaņā ar Direktīvu 2011/36/ES dalībvalstīm būtu jāsekmē pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbība un ar tām cieši jāsadarbojas, jo īpaši attiecībā uz politikas izstrādes iniciatīvām, informatīvām un izpratnes veidošanas kampaņām, pētniecības un izglītības programmām, apmācību, kā arī cilvēku tirdzniecības apkarošanas pasākumu ietekmes uzraudzību un izvērtēšanu; norāda arī uz to, ka NVO būtu jāpalīdz saistībā ar cietušo agrīnu identificēšanu, palīdzību un atbalstu viņiem; uzstāj, ka dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka NVO ir pasargātas no pretdarbības, draudiem un iebiedēšanas, un — vēl jo vairāk — ka tām netiek piemērota kriminālvajāšana par to, ka tās palīdz cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām, kuri atrodas tiesībām neatbilstošā situācijā; |
| --- | --- |

85.

atgādina, ka saskaņā ar Direktīvu 2011/36/ES dalībvalstīm būtu jāsekmē pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbība un ar tām cieši jāsadarbojas, jo īpaši attiecībā uz politikas izstrādes iniciatīvām, informatīvām un izpratnes veidošanas kampaņām, pētniecības un izglītības programmām, apmācību, kā arī cilvēku tirdzniecības apkarošanas pasākumu ietekmes uzraudzību un izvērtēšanu; norāda arī uz to, ka NVO būtu jāpalīdz saistībā ar cietušo agrīnu identificēšanu, palīdzību un atbalstu viņiem; uzstāj, ka dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka NVO ir pasargātas no pretdarbības, draudiem un iebiedēšanas, un — vēl jo vairāk — ka tām netiek piemērota kriminālvajāšana par to, ka tās palīdz cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām, kuri atrodas tiesībām neatbilstošā situācijā;

| 86. | prasa ES, dalībvalstīm un starptautiskajai sabiedrībai īpašu uzmanību veltīt cilvēku tirdzniecības novēršanai un apkarošanai humanitārās krīzes apstākļos, piemēram, pēc dabas katastrofām un bruņotos konfliktos, lai mazinātu cietušo neaizsargātību pret cilvēku kontrabandistiem un citiem noziedzīgajiem tīkliem; uzsver, ka aizsardzība ir jānodrošina visiem tiem, kam tā pienākas saskaņā ar starptautiskām un reģionālām konvencijām; |
| --- | --- |

86.

prasa ES, dalībvalstīm un starptautiskajai sabiedrībai īpašu uzmanību veltīt cilvēku tirdzniecības novēršanai un apkarošanai humanitārās krīzes apstākļos, piemēram, pēc dabas katastrofām un bruņotos konfliktos, lai mazinātu cietušo neaizsargātību pret cilvēku kontrabandistiem un citiem noziedzīgajiem tīkliem; uzsver, ka aizsardzība ir jānodrošina visiem tiem, kam tā pienākas saskaņā ar starptautiskām un reģionālām konvencijām;

| 87. | uzsver, ka cilvēkiem, kas pēkšņu vai pakāpenisku klimata pārmaiņu dēļ, kuras negatīvi ietekmē viņu dzīvi vai dzīves apstākļus, ir spiesti pamest savas ierasto dzīvesvietu, ir pakļauti lielam riskam kļūt par cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām; uzsver, ka šādam cilvēku mobilitātes veidam, kas saistīts ar klimata pārmaiņām, ir spēcīga ekonomiskā dimensija, tostarp tas ir saistīts ar iztikas līdzekļu zaudēšanu un mājsaimniecības ienākumu samazināšanos, tāpēc pastāv tieši draudi, ka attiecīgās personas savas neaizsargātības dēļ kļūs par piespiedu darbā vai verdzībā cietušām personām; |
| --- | --- |

87.

uzsver, ka cilvēkiem, kas pēkšņu vai pakāpenisku klimata pārmaiņu dēļ, kuras negatīvi ietekmē viņu dzīvi vai dzīves apstākļus, ir spiesti pamest savas ierasto dzīvesvietu, ir pakļauti lielam riskam kļūt par cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām; uzsver, ka šādam cilvēku mobilitātes veidam, kas saistīts ar klimata pārmaiņām, ir spēcīga ekonomiskā dimensija, tostarp tas ir saistīts ar iztikas līdzekļu zaudēšanu un mājsaimniecības ienākumu samazināšanos, tāpēc pastāv tieši draudi, ka attiecīgās personas savas neaizsargātības dēļ kļūs par piespiedu darbā vai verdzībā cietušām personām;

ES politika cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā tās ārējās attiecībās

| 88. | atzīst un atbalsta darbu, ko veic ES koordinators cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā, lai uzlabotu koordināciju un saskaņotību starp ES iestādēm, aģentūrām, dalībvalstīm un trešām valstīm, un starptautiskajiem dalībniekiem, un mudina koordinatoru turpināt izstrādāt konkrētu kopīgu rīcību un pasākumus starp ES, dalībvalstīm, trešām valstīm un starptautiskajiem dalībniekiem, lai izveidotu saskaņotāku un efektīvāku sadarbību, izstrādājot sistēmas, ar kurām identificē un aizsargā cilvēku tirdzniecībā cietušās personas un palīdz viņām, veido cilvēku tirdzniecības novēršanas pasākumus, cenšas aktīvāk īstenot cilvēku tirdzniecības īstenotāju kriminālvajāšanu un izveido tīklu, kas spēj reaģēt uz jaunām problēmām; |
| --- | --- |

88.

atzīst un atbalsta darbu, ko veic ES koordinators cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā, lai uzlabotu koordināciju un saskaņotību starp ES iestādēm, aģentūrām, dalībvalstīm un trešām valstīm, un starptautiskajiem dalībniekiem, un mudina koordinatoru turpināt izstrādāt konkrētu kopīgu rīcību un pasākumus starp ES, dalībvalstīm, trešām valstīm un starptautiskajiem dalībniekiem, lai izveidotu saskaņotāku un efektīvāku sadarbību, izstrādājot sistēmas, ar kurām identificē un aizsargā cilvēku tirdzniecībā cietušās personas un palīdz viņām, veido cilvēku tirdzniecības novēršanas pasākumus, cenšas aktīvāk īstenot cilvēku tirdzniecības īstenotāju kriminālvajāšanu un izveido tīklu, kas spēj reaģēt uz jaunām problēmām;

| 89. | mudina ES veikt vajadzīgos pasākumus starptautiskā līmenī, ar kuriem novērst un apturēt vergu tirdzniecību, pakāpeniski un iespējami drīz panākt visu veidu verdzības izskaušanu; |
| --- | --- |

89.

mudina ES veikt vajadzīgos pasākumus starptautiskā līmenī, ar kuriem novērst un apturēt vergu tirdzniecību, pakāpeniski un iespējami drīz panākt visu veidu verdzības izskaušanu;

| 90. | uzskata, ka ir svarīgi, lai stratēģijās, kuru mērķis ir novērst cilvēku tirdzniecību, būtu risinājumi šādu tirdzniecību veicinošu faktoru un tās pamatā esošo cēloņu un apstākļu novēršanai un lai izmantotu integrētu pieeju, apvienojot dažādus dalībniekus, pilnvaras un perspektīvas gan valsts, gan starptautiskā mērogā; uzskata, ka profilakses stratēģijās būtu jāiekļauj darbības, ar kurām novērš nabadzību, apspiešanu, cilvēktiesību neievērošanu, bruņotus konfliktus un ekonomisko un sociālo nevienlīdzību, un to mērķim vajadzētu būt mazināt potenciālo cietušo neaizsargātību, mazināt pieprasījumu pēc cilvēku tirdzniecībā cietušo personu pakalpojumiem, ko varētu uzskatīt arī par galveno iemeslu, palielināt sabiedrības izglītotību un izskaust valsts amatpersonu korupciju; aicina arī visas valstis efektīvi īstenot savas saistības saskaņā ar Palermo protokolu; |
| --- | --- |

90.

uzskata, ka ir svarīgi, lai stratēģijās, kuru mērķis ir novērst cilvēku tirdzniecību, būtu risinājumi šādu tirdzniecību veicinošu faktoru un tās pamatā esošo cēloņu un apstākļu novēršanai un lai izmantotu integrētu pieeju, apvienojot dažādus dalībniekus, pilnvaras un perspektīvas gan valsts, gan starptautiskā mērogā; uzskata, ka profilakses stratēģijās būtu jāiekļauj darbības, ar kurām novērš nabadzību, apspiešanu, cilvēktiesību neievērošanu, bruņotus konfliktus un ekonomisko un sociālo nevienlīdzību, un to mērķim vajadzētu būt mazināt potenciālo cietušo neaizsargātību, mazināt pieprasījumu pēc cilvēku tirdzniecībā cietušo personu pakalpojumiem, ko varētu uzskatīt arī par galveno iemeslu, palielināt sabiedrības izglītotību un izskaust valsts amatpersonu korupciju; aicina arī visas valstis efektīvi īstenot savas saistības saskaņā ar Palermo protokolu;

| 91. | aicina visas dalībvalstis ratificēt visus attiecīgos starptautiskos instrumentus, nolīgumus un juridiskās saistības, tostarp Stambulas konvenciju, un pastiprināt centienus, lai cīņu pret cilvēku tirdzniecību padarītu efektīvāku, koordinētāku un saskaņotāku; mudina ES prasīt ratificēt visus attiecīgos starptautiskos instrumentus; |
| --- | --- |

91.

aicina visas dalībvalstis ratificēt visus attiecīgos starptautiskos instrumentus, nolīgumus un juridiskās saistības, tostarp Stambulas konvenciju, un pastiprināt centienus, lai cīņu pret cilvēku tirdzniecību padarītu efektīvāku, koordinētāku un saskaņotāku; mudina ES prasīt ratificēt visus attiecīgos starptautiskos instrumentus;

| 92. | aicina ES pārstāvjus cilvēku tirdzniecības jautājumu īpaši uzsvērt ES politiskajā dialogā ar trešām valstīm un tās sadarbības programmās, kā arī daudzpusējos un reģionālajos forumos, tostarp izmantojot publiskus paziņojumus; |
| --- | --- |

92.

aicina ES pārstāvjus cilvēku tirdzniecības jautājumu īpaši uzsvērt ES politiskajā dialogā ar trešām valstīm un tās sadarbības programmās, kā arī daudzpusējos un reģionālajos forumos, tostarp izmantojot publiskus paziņojumus;

| 93. | aicina ES saistībā ar cilvēku tirdzniecību pārskatīt palīdzības programmas, piešķirt līdzekļus mērķtiecīgāk un padarīt cilvēku tirdzniecības apkarošanu par atsevišķu sadarbības jomu; šajā sakarībā mudina palielināt resursus dienestiem, kuri nodarbojas ar cilvēku tirdzniecības jautājumiem ES iestādēs; mudina Komisiju regulāri pārskatīt savu prioritāro valstu sarakstu, tostarp atlases kritērijus, lai nodrošinātu, ka tas atspoguļo reālo situāciju uz vietas, un padarītu kritērijus elastīgākus un pielāgojamus mainīgiem apstākļiem un jaunām tendencēm; |
| --- | --- |

93.

aicina ES saistībā ar cilvēku tirdzniecību pārskatīt palīdzības programmas, piešķirt līdzekļus mērķtiecīgāk un padarīt cilvēku tirdzniecības apkarošanu par atsevišķu sadarbības jomu; šajā sakarībā mudina palielināt resursus dienestiem, kuri nodarbojas ar cilvēku tirdzniecības jautājumiem ES iestādēs; mudina Komisiju regulāri pārskatīt savu prioritāro valstu sarakstu, tostarp atlases kritērijus, lai nodrošinātu, ka tas atspoguļo reālo situāciju uz vietas, un padarītu kritērijus elastīgākus un pielāgojamus mainīgiem apstākļiem un jaunām tendencēm;

| 94. | aicina Komisiju un dalībvalstis, pastiprinot juridiskus pasākumus cilvēku tirdzniecības novēršanai, paplašināt arī cilvēku tirdzniecības definīciju, tās darbības jomā ieviešot atsauces uz jauniem cilvēku tirdzniecības veidiem; |
| --- | --- |

94.

aicina Komisiju un dalībvalstis, pastiprinot juridiskus pasākumus cilvēku tirdzniecības novēršanai, paplašināt arī cilvēku tirdzniecības definīciju, tās darbības jomā ieviešot atsauces uz jauniem cilvēku tirdzniecības veidiem;

| 95. | aicina ES un tās dalībvalstis īstenot pasākumus cilvēku tirdzniecības apkarošanai, kas iekļauti spēkā esošajā ES Rīcības plānā cilvēktiesību un demokrātijas jomā un atbilst ES stratēģijai cilvēku tirdzniecības izskaušanai; |
| --- | --- |

95.

aicina ES un tās dalībvalstis īstenot pasākumus cilvēku tirdzniecības apkarošanai, kas iekļauti spēkā esošajā ES Rīcības plānā cilvēktiesību un demokrātijas jomā un atbilst ES stratēģijai cilvēku tirdzniecības izskaušanai;

| 96. | aicina Komisiju izvērtēt nepieciešamību pārskatīt plānotās Eiropas Prokuratūras pilnvaras, lai pēc šīs iestādes izveidošanas tās kompetencē iekļautu cilvēku tirdzniecības apkarošanu; |
| --- | --- |

96.

aicina Komisiju izvērtēt nepieciešamību pārskatīt plānotās Eiropas Prokuratūras pilnvaras, lai pēc šīs iestādes izveidošanas tās kompetencē iekļautu cilvēku tirdzniecības apkarošanu;

| 97. | prasa uzlabot pret cilvēku tirdzniecību vērstās ES politikas efektivitāti, to ciešāk integrējot plašākās ES stratēģijās attiecībā uz drošību, sieviešu un vīriešu līdztiesību, ekonomikas izaugsmi, kiberdrošību, migrāciju un ārējām attiecībām; |
| --- | --- |

97.

prasa uzlabot pret cilvēku tirdzniecību vērstās ES politikas efektivitāti, to ciešāk integrējot plašākās ES stratēģijās attiecībā uz drošību, sieviešu un vīriešu līdztiesību, ekonomikas izaugsmi, kiberdrošību, migrāciju un ārējām attiecībām;

| 98. | prasa visām ES iestādēm un dalībvalstīm īstenot saskaņotu politiku gan iekšēji, gan ārēji, nosakot, ka atbilstoši Savienības pamatvērtībām cilvēktiesības ir galvenais jautājums ES attiecībās ar visām trešām valstīm, un kā iedarbīgu līdzekli izmantot ekonomiskās attiecības un jo īpaši tirdzniecības attiecības; |
| --- | --- |

98.

prasa visām ES iestādēm un dalībvalstīm īstenot saskaņotu politiku gan iekšēji, gan ārēji, nosakot, ka atbilstoši Savienības pamatvērtībām cilvēktiesības ir galvenais jautājums ES attiecībās ar visām trešām valstīm, un kā iedarbīgu līdzekli izmantot ekonomiskās attiecības un jo īpaši tirdzniecības attiecības;

| 99. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai ES attīstības politikā un partnerībā ar trešām valstīm arī turpmāk galvenā loma būtu cilvēktiesībām, dzimumu līdztiesībai un cīņai pret cilvēku tirdzniecību; aicina Komisiju ieviest dzimumu līdztiesības pasākumus, veidojot jaunu attīstības politiku un pārskatot pašreizējos politikas virzienus; |
| --- | --- |

99.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai ES attīstības politikā un partnerībā ar trešām valstīm arī turpmāk galvenā loma būtu cilvēktiesībām, dzimumu līdztiesībai un cīņai pret cilvēku tirdzniecību; aicina Komisiju ieviest dzimumu līdztiesības pasākumus, veidojot jaunu attīstības politiku un pārskatot pašreizējos politikas virzienus;

| 100. | uzsver, ka sieviešu un meiteņu ekonomisko un sociālo iespēju veicināšana samazinātu viņu neaizsargātību, lai viņas nekļūtu par tirdzniecībā cietušajām, un aicina Komisiju turpināt īstenot mērķtiecīgus pasākumus, lai integrētu dzimumu līdztiesību visās attīstības darbībās un nodrošinātu, ka jautājums par sieviešu tiesībām paliktu politiskā dialoga darba kārtībā, kuru īsteno ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

100.

uzsver, ka sieviešu un meiteņu ekonomisko un sociālo iespēju veicināšana samazinātu viņu neaizsargātību, lai viņas nekļūtu par tirdzniecībā cietušajām, un aicina Komisiju turpināt īstenot mērķtiecīgus pasākumus, lai integrētu dzimumu līdztiesību visās attīstības darbībās un nodrošinātu, ka jautājums par sieviešu tiesībām paliktu politiskā dialoga darba kārtībā, kuru īsteno ar trešām valstīm;

| 101. | uzsver, cik svarīgi ir ilgtspējīgas attīstības mērķi, īpaši 5.2. IAM, kas prasa izskaust jebkāda veida vardarbību pret sievietēm un meitenēm publiskajā un privātajā jomā, tostarp cilvēku tirdzniecību un seksuālu un cita veida izmantošanu; |
| --- | --- |

101.

uzsver, cik svarīgi ir ilgtspējīgas attīstības mērķi, īpaši 5.2. IAM, kas prasa izskaust jebkāda veida vardarbību pret sievietēm un meitenēm publiskajā un privātajā jomā, tostarp cilvēku tirdzniecību un seksuālu un cita veida izmantošanu;

| 102. | aicina ES atbalstīt trešās valstis to centienos palielināt cietušo personu identifikāciju, palīdzību viņām un viņu atkārtotu integrāciju un vainīgo saukšanu pie atbildības par cilvēku tirdzniecību, ieviešot un īstenojot atbilstošus tiesību aktus un saskaņojot juridiskās definīcijas, procedūras un sadarbību saskaņā ar starptautiskajiem standartiem; |
| --- | --- |

102.

aicina ES atbalstīt trešās valstis to centienos palielināt cietušo personu identifikāciju, palīdzību viņām un viņu atkārtotu integrāciju un vainīgo saukšanu pie atbildības par cilvēku tirdzniecību, ieviešot un īstenojot atbilstošus tiesību aktus un saskaņojot juridiskās definīcijas, procedūras un sadarbību saskaņā ar starptautiskajiem standartiem;

| 103. | mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka tiesībaizsardzības iestāžu darbinieki, tostarp aģentūras, piemēram, Frontex, Eiropols un EASO, kā arī citas amatpersonas, kas, iespējams, kontaktējas ar cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām vai potenciālajiem cietušajiem, saņem pienācīgu ar integrētu pārnozaru aspektu papildinātu apmācību, lai varētu risināt ar cilvēku tirdzniecību saistītas lietas, liekot uzsvaru uz to sieviešu un bērnu īpašajām vajadzībām, kuri kļuvuši par cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām, un citu neaizsargātu grupu personu, piemēram, romu un bēgļu, īpašajām vajadzībām, kā arī to, kā nodrošināt stimulus un pienācīgu aizsardzību cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām un pārējiem, lai tie ziņotu par cilvēku tirgotājiem; |
| --- | --- |

103.

mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka tiesībaizsardzības iestāžu darbinieki, tostarp aģentūras, piemēram, Frontex, Eiropols un EASO, kā arī citas amatpersonas, kas, iespējams, kontaktējas ar cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām vai potenciālajiem cietušajiem, saņem pienācīgu ar integrētu pārnozaru aspektu papildinātu apmācību, lai varētu risināt ar cilvēku tirdzniecību saistītas lietas, liekot uzsvaru uz to sieviešu un bērnu īpašajām vajadzībām, kuri kļuvuši par cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām, un citu neaizsargātu grupu personu, piemēram, romu un bēgļu, īpašajām vajadzībām, kā arī to, kā nodrošināt stimulus un pienācīgu aizsardzību cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām un pārējiem, lai tie ziņotu par cilvēku tirgotājiem;

| 104. | uzskata, ka cilvēku tirdzniecībā cietušās personas no trešām valstīm būtu pēc iespējas agrāk jāidentificē pārvietošanas ķēdē un ka tāpēc ir jāpastiprina darbs uz robežām, lai cietušās personas identificētu, tiklīdz viņas ierodas Eiropas Savienībā; aicina dalībvalstis sadarboties ar trešām valstīm, uzlabojot spēkā esošās pamatnostādnes, kas var palīdzēt konsulārajiem dienestiem un robežsargiem identificēt cilvēku tirdzniecībā cietušās personas, un šajā sakarībā uzsver, cik svarīga ir paraugprakses apmaiņa, jo īpaši attiecībā uz intervijām uz robežas; uzsver arī to, ka robežsargiem un krasta apsardzei ir nepieciešama piekļuve Eiropola datubāzēm; |
| --- | --- |

104.

uzskata, ka cilvēku tirdzniecībā cietušās personas no trešām valstīm būtu pēc iespējas agrāk jāidentificē pārvietošanas ķēdē un ka tāpēc ir jāpastiprina darbs uz robežām, lai cietušās personas identificētu, tiklīdz viņas ierodas Eiropas Savienībā; aicina dalībvalstis sadarboties ar trešām valstīm, uzlabojot spēkā esošās pamatnostādnes, kas var palīdzēt konsulārajiem dienestiem un robežsargiem identificēt cilvēku tirdzniecībā cietušās personas, un šajā sakarībā uzsver, cik svarīga ir paraugprakses apmaiņa, jo īpaši attiecībā uz intervijām uz robežas; uzsver arī to, ka robežsargiem un krasta apsardzei ir nepieciešama piekļuve Eiropola datubāzēm;

| 105. | aicina dalībvalstis uzlabot sadarbību ar trešām valstīm, lai cīnītos pret visiem cilvēku tirdzniecības veidiem, īpašu uzmanību pievēršot cilvēku tirdzniecības dzimumu dimensijai, lai īpaši apkarotu bērnu laulības, sieviešu un meiteņu seksuālu izmantošanu un seksa tūrismu; aicina Komisiju un EĀDD divkāršot centienus saskaņā ar Hartūmas procesu, īstenojot mērķtiecīgākus projektus un nodrošinot lielāka valstu skaita aktīvu līdzdalību; |
| --- | --- |

105.

aicina dalībvalstis uzlabot sadarbību ar trešām valstīm, lai cīnītos pret visiem cilvēku tirdzniecības veidiem, īpašu uzmanību pievēršot cilvēku tirdzniecības dzimumu dimensijai, lai īpaši apkarotu bērnu laulības, sieviešu un meiteņu seksuālu izmantošanu un seksa tūrismu; aicina Komisiju un EĀDD divkāršot centienus saskaņā ar Hartūmas procesu, īstenojot mērķtiecīgākus projektus un nodrošinot lielāka valstu skaita aktīvu līdzdalību;

| 106. | aicina Komisiju, Padomi un EĀDD sarunās ar trešām valstīm par starptautiskiem nolīgumiem, atpakaļuzņemšanas nolīgumiem un sadarbības nolīgumiem uzsvērt to, ka trešām valstīm jāspēj efektīvi cīnīties pret cilvēku tirdzniecību, jāpaplašina vainīgo personu kriminālvajāšana un jāuzlabo cietušo personu aizsardzība; |
| --- | --- |

106.

aicina Komisiju, Padomi un EĀDD sarunās ar trešām valstīm par starptautiskiem nolīgumiem, atpakaļuzņemšanas nolīgumiem un sadarbības nolīgumiem uzsvērt to, ka trešām valstīm jāspēj efektīvi cīnīties pret cilvēku tirdzniecību, jāpaplašina vainīgo personu kriminālvajāšana un jāuzlabo cietušo personu aizsardzība;

| 107. | mudina ES, lai tā savus pasākumus efektīvi koncentrē gan uz cilvēku tirdzniecības, gan nelikumīgas ievešanas apkarošanu; mudina ES un tās dalībvalstis ieguldīt līdzekļus no cilvēku tirdzniecības cietušo personu identificēšanā bēgļu un migrantu vidū, kā arī to personu vidū, kuras cietušas no pārkāpumiem un ļaunprātīgas izmantošanas saistībā ar nelikumīgu ievešanu, ko kontrolē noziedzīgie tīkli; |
| --- | --- |

107.

mudina ES, lai tā savus pasākumus efektīvi koncentrē gan uz cilvēku tirdzniecības, gan nelikumīgas ievešanas apkarošanu; mudina ES un tās dalībvalstis ieguldīt līdzekļus no cilvēku tirdzniecības cietušo personu identificēšanā bēgļu un migrantu vidū, kā arī to personu vidū, kuras cietušas no pārkāpumiem un ļaunprātīgas izmantošanas saistībā ar nelikumīgu ievešanu, ko kontrolē noziedzīgie tīkli;

| 108. | uzsver – lai uzlabotu cilvēku tirdzniecībā cietušo personu identifikāciju, ir jāveic sagatavošanas darbs un jāapmāca starptautiskās civilās policijas misijas, kā arī diplomāti, sadarbības koordinatori un konsulārās un attīstības sadarbības koordinatori; uzskata, ka šīm grupām ir nepieciešama apmācība, jo tās bieži ir pirmais kontaktpunkts cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām, un ka būtu jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka minētajām amatpersonām ir pieejami atbilstoši materiāli to personu informēšanai, kuras varētu kļūt par cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām; |
| --- | --- |

108.

uzsver – lai uzlabotu cilvēku tirdzniecībā cietušo personu identifikāciju, ir jāveic sagatavošanas darbs un jāapmāca starptautiskās civilās policijas misijas, kā arī diplomāti, sadarbības koordinatori un konsulārās un attīstības sadarbības koordinatori; uzskata, ka šīm grupām ir nepieciešama apmācība, jo tās bieži ir pirmais kontaktpunkts cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām, un ka būtu jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka minētajām amatpersonām ir pieejami atbilstoši materiāli to personu informēšanai, kuras varētu kļūt par cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām;

| 109. | atgādina, ka līdz ar operācijas EUNAVFOR MED, ko sauc arī par operāciju Sophia, otrā posma sākšanu 2015. gada 7. oktobrī ir kļuvis iespējams veikt konkrētu rīcību pret cilvēku tirdzniecību, jo tā ļauj atklātā jūrā uzkāpt uz kuģiem, par kuriem ir aizdomas, ka tos izmanto cilvēku nelikumīgai ievešanai vai tirdzniecībai, pārmeklēt, aizturēt un novirzīt tos; atgādina, ka līdz šim ir arestēti 48 aizdomās turēti cilvēku nelikumīgai ievešanas darboņi un viņu lietas tiek izskatītas Itālijas tiesu sistēmā; aicina ES turpināt un pastiprināt darbību Vidusjūrā; |
| --- | --- |

109.

atgādina, ka līdz ar operācijas EUNAVFOR MED, ko sauc arī par operāciju Sophia, otrā posma sākšanu 2015. gada 7. oktobrī ir kļuvis iespējams veikt konkrētu rīcību pret cilvēku tirdzniecību, jo tā ļauj atklātā jūrā uzkāpt uz kuģiem, par kuriem ir aizdomas, ka tos izmanto cilvēku nelikumīgai ievešanai vai tirdzniecībai, pārmeklēt, aizturēt un novirzīt tos; atgādina, ka līdz šim ir arestēti 48 aizdomās turēti cilvēku nelikumīgai ievešanas darboņi un viņu lietas tiek izskatītas Itālijas tiesu sistēmā; aicina ES turpināt un pastiprināt darbību Vidusjūrā;

| 110. | aicina ES rast īstenojamus risinājumus, kā migranti un bēgļi legāli, likumīgi, bez ekspluatācijas un droši var nokļūt Eiropas Savienībā; atgādina dalībvalstīm un ES, ka tām visos savos politikas virzienos un jo īpaši migrācijas jomā ir jāievēro starptautiskie tiesību akti, tostarp neizraidīšanas princips; atgādina, ka uzņēmējai valstij un izcelsmes valstij būtu jānodrošina, ka cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām ir drošas brīvprātīgās atgriešanās iespējas, un jāpiedāvā legālas alternatīvas gadījumos, kad šāda repatriācija varētu radīt risku viņu drošībai un/vai viņu ģimenēm; uzskata, ka uzņēmējai valstij un izcelsmes valstij ir jāgarantē nepieciešamie drošības un reintegrācijas nosacījumi cietušajām personām, kad tās atgriežas; |
| --- | --- |

110.

aicina ES rast īstenojamus risinājumus, kā migranti un bēgļi legāli, likumīgi, bez ekspluatācijas un droši var nokļūt Eiropas Savienībā; atgādina dalībvalstīm un ES, ka tām visos savos politikas virzienos un jo īpaši migrācijas jomā ir jāievēro starptautiskie tiesību akti, tostarp neizraidīšanas princips; atgādina, ka uzņēmējai valstij un izcelsmes valstij būtu jānodrošina, ka cilvēku tirdzniecībā cietušajām personām ir drošas brīvprātīgās atgriešanās iespējas, un jāpiedāvā legālas alternatīvas gadījumos, kad šāda repatriācija varētu radīt risku viņu drošībai un/vai viņu ģimenēm; uzskata, ka uzņēmējai valstij un izcelsmes valstij ir jāgarantē nepieciešamie drošības un reintegrācijas nosacījumi cietušajām personām, kad tās atgriežas;

| 111. | mudina Komisiju un dalībvalstis ievērot Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus un patvēruma tiesību principus; |
| --- | --- |

111.

mudina Komisiju un dalībvalstis ievērot Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus un patvēruma tiesību principus;

| 112. | aicina ES veicināt programmas, ar kurām atbalsta migrantu un bēgļu integrāciju, iesaistot galvenos dalībniekus no trešām valstīm, kā arī kultūras vidutājus, kuri varētu palīdzēt paaugstināt kopienu informētības līmeni par cilvēku tirdzniecību un padarīt tās noturīgākas pret organizētās noziedzības iefiltrēšanos; |
| --- | --- |

112.

aicina ES veicināt programmas, ar kurām atbalsta migrantu un bēgļu integrāciju, iesaistot galvenos dalībniekus no trešām valstīm, kā arī kultūras vidutājus, kuri varētu palīdzēt paaugstināt kopienu informētības līmeni par cilvēku tirdzniecību un padarīt tās noturīgākas pret organizētās noziedzības iefiltrēšanos;

| 113. | mudina Komisiju un dalībvalstis censties aizsargāt un atrast visus bēgļus vai migrantus, īpaši bērnus, kuri ir pazuduši pēc ierašanās ES teritorijā; |
| --- | --- |

113.

mudina Komisiju un dalībvalstis censties aizsargāt un atrast visus bēgļus vai migrantus, īpaši bērnus, kuri ir pazuduši pēc ierašanās ES teritorijā;

| 114. | atzinīgi vērtē Eiropola darbību, jo īpaši saistībā ar datubāzi Focal Point Twins, lai atklātu personas, kuras ceļo uz ārvalstīm, lai tur ļaunprātīgi izmantotu bērnus; aicina dalībvalstis sadarboties ar Eiropolu, nodrošinot sistemātisku un ātru datu apmaiņu; |
| --- | --- |

114.

atzinīgi vērtē Eiropola darbību, jo īpaši saistībā ar datubāzi Focal Point Twins, lai atklātu personas, kuras ceļo uz ārvalstīm, lai tur ļaunprātīgi izmantotu bērnus; aicina dalībvalstis sadarboties ar Eiropolu, nodrošinot sistemātisku un ātru datu apmaiņu;

| 115. | atgādina, ka pirms vīzu režīma liberalizācijas nolīguma noslēgšanas Komisijai ir jānovērtē riski, kas raksturīgi attiecīgajai trešai valstij, īpaši saistībā ar nelegālo imigrāciju; uzsver, ka cilvēku tirdzniecības tīkli var arī izmantot likumīgas migrācijas ceļus; tāpēc aicina Komisiju kritērijos, kas izpildāmi pirms nolīguma par vīzu režīma liberalizāciju noslēgšanas, iekļaut efektīvu sadarbību ar attiecīgajām trešām valstīm cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

115.

atgādina, ka pirms vīzu režīma liberalizācijas nolīguma noslēgšanas Komisijai ir jānovērtē riski, kas raksturīgi attiecīgajai trešai valstij, īpaši saistībā ar nelegālo imigrāciju; uzsver, ka cilvēku tirdzniecības tīkli var arī izmantot likumīgas migrācijas ceļus; tāpēc aicina Komisiju kritērijos, kas izpildāmi pirms nolīguma par vīzu režīma liberalizāciju noslēgšanas, iekļaut efektīvu sadarbību ar attiecīgajām trešām valstīm cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā;

| 116. | norāda, ka ES ir nepieciešama saistoša un obligāta likumdošanas pieeja attiecībā uz pārmitināšanu, kā izklāstīts Komisijas programmā migrācijas jomā; norāda, ka humanitāro uzņemšanu var izmantot tikai kā papildinājumu pārmitināšanai, lai nepieciešamības gadījumā sniegtu steidzamu aizsardzību — bieži vien uz noteiktu laiku — visneaizsargātākajām personām, piemēram, nepavadītiem nepilngadīgajiem vai bēgļiem ar invaliditāti, vai tiem, kuriem steidzami vajadzīga evakuācija medicīnisku apsvērumu dēļ; |
| --- | --- |

116.

norāda, ka ES ir nepieciešama saistoša un obligāta likumdošanas pieeja attiecībā uz pārmitināšanu, kā izklāstīts Komisijas programmā migrācijas jomā; norāda, ka humanitāro uzņemšanu var izmantot tikai kā papildinājumu pārmitināšanai, lai nepieciešamības gadījumā sniegtu steidzamu aizsardzību — bieži vien uz noteiktu laiku — visneaizsargātākajām personām, piemēram, nepavadītiem nepilngadīgajiem vai bēgļiem ar invaliditāti, vai tiem, kuriem steidzami vajadzīga evakuācija medicīnisku apsvērumu dēļ;

| 117. | aicina ES dalīties ar trešām valstīm pieredzē tādas standartizētas sistēmas izstrādē, kas paredzēta kvalitatīvu un kvantitatīvu datu par cilvēku tirdzniecību vākšanai un analīzei, lai izstrādātu kopīgu vai vismaz salīdzināmu modeli Eiropas Savienībā un trešās valstīs tādu datu vākšanai un analīzei, kuri attiecas uz visiem cilvēku tirdzniecības aspektiem; uzsver, ka ir jāpiešķir pietiekams finansējums datu vākšanai un pētniecībai cilvēku tirdzniecības jomā; |
| --- | --- |

117.

aicina ES dalīties ar trešām valstīm pieredzē tādas standartizētas sistēmas izstrādē, kas paredzēta kvalitatīvu un kvantitatīvu datu par cilvēku tirdzniecību vākšanai un analīzei, lai izstrādātu kopīgu vai vismaz salīdzināmu modeli Eiropas Savienībā un trešās valstīs tādu datu vākšanai un analīzei, kuri attiecas uz visiem cilvēku tirdzniecības aspektiem; uzsver, ka ir jāpiešķir pietiekams finansējums datu vākšanai un pētniecībai cilvēku tirdzniecības jomā;

| 118. | mudina ES izstrādāt jaunu stratēģiju cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā laikposmam pēc 2016. gada ar spēcīgāku un mērķtiecīgāku ārējo dimensiju, tajā kā papildu prioritāti piedāvājot veidot partnerības ar vietējo pilsonisko sabiedrību izcelsmes, tranzīta un galamērķa valstīs ārpus ES, ar valdībām un privāto sektoru, kā arī risināt cilvēku tirdzniecības finansiālos un ekonomiskos aspektus; |
| --- | --- |

118.

mudina ES izstrādāt jaunu stratēģiju cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā laikposmam pēc 2016. gada ar spēcīgāku un mērķtiecīgāku ārējo dimensiju, tajā kā papildu prioritāti piedāvājot veidot partnerības ar vietējo pilsonisko sabiedrību izcelsmes, tranzīta un galamērķa valstīs ārpus ES, ar valdībām un privāto sektoru, kā arī risināt cilvēku tirdzniecības finansiālos un ekonomiskos aspektus;

o

o o

| 119. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD) un ES delegācijām. |
| --- | --- |

119.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD) un ES delegācijām.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0470.

(2)  Sk. 23. lpp. Starptautiskās Migrācijas organizācijas (IOM) dokumentā “Gada darbības pārskats par cilvēku tirdzniecības apkarošanu un palīdzību neaizsargātiem migrantiem (2011)”.

---

Trešdiena, 2016. gada 6. jūlija

| 16.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/64 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/64

---

P8_TA(2016)0309

Gatavošanās DFS 2014.–2020. gadam pārskatīšanai pēc vēlēšanām — Parlamenta ieteikumi pirms Komisijas priekšlikuma izstrādes

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija rezolūcija par gatavošanos DFS 2014.–2020. gadam pārskatīšanai pēc vēlēšanām — Parlamenta ieteikumi pirms Komisijas priekšlikuma izstrādes (2015/2353(INI))

(2018/C 101/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 311., 312. un 323. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 311., 312. un 323. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (1), un jo īpaši tās 2. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (1), un jo īpaši tās 2. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 21. aprīļa Regulu (ES, Euratom) Nr. 2015/623, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 21. aprīļa Regulu (ES, Euratom) Nr. 2015/623, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (5) atcelšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (5) atcelšanu,

| — | ņemot vērā 2014. gada 15. aprīļa rezolūciju par sarunām par DFS 2014.—2020. gadam — gūtā pieredze un turpmākie pasākumi (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 15. aprīļa rezolūciju par sarunām par DFS 2014.—2020. gadam — gūtā pieredze un turpmākie pasākumi (6),

| — | ņemot vērā 2013. gada 12. decembra rezolūciju par Eiropas Parlamenta attiecībām ar iestādēm, kas pārstāv valstu valdības (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 12. decembra rezolūciju par Eiropas Parlamenta attiecībām ar iestādēm, kas pārstāv valstu valdības (7),

| — | ņemot vērā 2013. gada 19. novembra rezolūcijas par daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (8) un Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 19. novembra rezolūcijas par daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (8) un Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (9),

| — | ņemot vērā 2013. gada 3. jūlija rezolūciju par politisko vienošanos attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 3. jūlija rezolūciju par politisko vienošanos attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (10),

| — | ņemot vērā 2013. gada 13. marta rezolūciju par daudzgadu finanšu shēmu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 13. marta rezolūciju par daudzgadu finanšu shēmu (11),

| — | ņemot vērā 2012. gada 23. oktobra rezolūciju labvēlīga iznākuma panākšanai 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas apstiprināšanas procedūrā (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 23. oktobra rezolūciju labvēlīga iznākuma panākšanai 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas apstiprināšanas procedūrā (12),

| — | ņemot vērā 2011. gada 8. jūnija rezolūciju par ieguldījumu nākotnē — jaunu daudzgadu finanšu shēmu (DFS) konkurētspējīgai, ilgtspējīgai un iekļaujošai Eiropai (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 8. jūnija rezolūciju par ieguldījumu nākotnē — jaunu daudzgadu finanšu shēmu (DFS) konkurētspējīgai, ilgtspējīgai un iekļaujošai Eiropai (13),

| — | ņemot vērā daudzgadu finanšu shēmai (DFS) pievienoto iestāžu kopīgo deklarāciju par integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai nodrošināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā daudzgadu finanšu shēmai (DFS) pievienoto iestāžu kopīgo deklarāciju par integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai nodrošināšanu,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2016. gada 15. jūnija atzinumu par daudzgadu finanšu shēmas termiņa vidusposma pārskatīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2016. gada 15. jūnija atzinumu par daudzgadu finanšu shēmas termiņa vidusposma pārskatīšanu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, Konstitucionālo jautājumu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A8-0224/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, Konstitucionālo jautājumu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A8-0224/2016),

| A. | tā kā pašreizējā daudzgadu finanšu shēma (DFS) tika pieņemta, pirmoreiz piemērojot jaunos Lisabonas līguma noteikumus, saskaņā ar kuriem Padome atbilstīgi īpašajai likumdošanas procedūrai vienbalsīgi pieņem DFS regulu pēc tam, kad ir saņemta Eiropas Parlamenta piekrišana; |
| --- | --- |

A.

tā kā pašreizējā daudzgadu finanšu shēma (DFS) tika pieņemta, pirmoreiz piemērojot jaunos Lisabonas līguma noteikumus, saskaņā ar kuriem Padome atbilstīgi īpašajai likumdošanas procedūrai vienbalsīgi pieņem DFS regulu pēc tam, kad ir saņemta Eiropas Parlamenta piekrišana;

| B. | tā kā pašreizējā DFS, par kuru vienojās 2013. gadā, atspoguļo Savienības prioritātes tās pieņemšanas laikā; tā kā ES arī turpmākajos gados būs jāsaskaras ar problēmām, kuras netika paredzētas DFS apstiprināšanas laikā; tā kā ES finansējamo prioritāšu ir kļuvis vairāk, taču DFS ir palikusi nemainīga; |
| --- | --- |

B.

tā kā pašreizējā DFS, par kuru vienojās 2013. gadā, atspoguļo Savienības prioritātes tās pieņemšanas laikā; tā kā ES arī turpmākajos gados būs jāsaskaras ar problēmām, kuras netika paredzētas DFS apstiprināšanas laikā; tā kā ES finansējamo prioritāšu ir kļuvis vairāk, taču DFS ir palikusi nemainīga;

| C. | tā kā, lai nodrošinātu jaunās DFS demokrātisko leģitimitāti un dotu iespēju jaunajam Komisijas sastāvam un jaunievēlētajam Parlamentam vēlreiz apstiprināt un novērtēt ES politiskās un budžeta prioritātes, attiecīgi pielāgojot DFS, Parlaments ir prasījis piemērot pēcvēlēšanu pārskatīšanas klauzulu; |
| --- | --- |

C.

tā kā, lai nodrošinātu jaunās DFS demokrātisko leģitimitāti un dotu iespēju jaunajam Komisijas sastāvam un jaunievēlētajam Parlamentam vēlreiz apstiprināt un novērtēt ES politiskās un budžeta prioritātes, attiecīgi pielāgojot DFS, Parlaments ir prasījis piemērot pēcvēlēšanu pārskatīšanas klauzulu;

| D. | tā kā vienošanās par DFS 2014.–2020. gadam tika panākta ilgstošā un saspringtā sarunu procesā ļoti sarežģītā sociālā, ekonomiskā un finansiālā situācijā; tā kā līdz ar to DFS vispārējais līmenis tika ievērojami samazināts salīdzinājumā ar iepriekšējo plānošanas periodu; |
| --- | --- |

D.

tā kā vienošanās par DFS 2014.–2020. gadam tika panākta ilgstošā un saspringtā sarunu procesā ļoti sarežģītā sociālā, ekonomiskā un finansiālā situācijā; tā kā līdz ar to DFS vispārējais līmenis tika ievērojami samazināts salīdzinājumā ar iepriekšējo plānošanas periodu;

| E. | tā kā Parlaments, kuram bija politiski neiespējami mainīt Eiropadomes noteiktās DFS vispārējās kopsummas, veiksmīgi panāca vienošanos par to, lai DFS regulā tiktu iekļauts īpašs pants par DFS obligātu un visaptverošu novērtēšanu/pārskatīšanu, jaunu un pastiprinātu elastības noteikumu paredzēšanu un augsta līmeņa grupas izveidi pašu resursu jautājumos, |
| --- | --- |

E.

tā kā Parlaments, kuram bija politiski neiespējami mainīt Eiropadomes noteiktās DFS vispārējās kopsummas, veiksmīgi panāca vienošanos par to, lai DFS regulā tiktu iekļauts īpašs pants par DFS obligātu un visaptverošu novērtēšanu/pārskatīšanu, jaunu un pastiprinātu elastības noteikumu paredzēšanu un augsta līmeņa grupas izveidi pašu resursu jautājumos,

Vidusposma novērtēšanas/pārskatīšanas tiesiskais regulējums un darbības joma

| 1. | atgādina, ka saskaņā ar DFS regulas 2. pantu Komisija līdz 2016. gada beigām nāk klajā ar obligātu novērtējumu par DFS darbību, pilnībā ņemot vērā ekonomisko situāciju tajā brīdī, kā arī jaunākās makroekonomiskās prognozes, un vajadzības gadījumā šim novērtējumam pievieno tiesību akta priekšlikumu DFS regulas pārskatīšanai; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka saskaņā ar DFS regulas 2. pantu Komisija līdz 2016. gada beigām nāk klajā ar obligātu novērtējumu par DFS darbību, pilnībā ņemot vērā ekonomisko situāciju tajā brīdī, kā arī jaunākās makroekonomiskās prognozes, un vajadzības gadījumā šim novērtējumam pievieno tiesību akta priekšlikumu DFS regulas pārskatīšanai;

| 2. | šajā sakarībā norāda: lai arī novērtēšana paredz izskatīt un izvērtēt DFS darbību attiecībā pret tās īstenošanu, jaunajiem ekonomiskajiem apstākļiem un citiem jauniem notikumiem, un šāda procedūra varētu saglabāt leģislatīvo status quo, pārskatīšana paredz grozīt DFS regulu, cita starpā arī (papildus tiesiskajiem noteikumiem) DFS maksimālos apjomus, pienācīgi ievērojot LESD 312. pantu un DFS regulas 2. panta pēdējā teikumā noteikto DFS pārskatīšanas darbības jomu; atgādina, ka šajā pantā ir noteikts, ka pārskatīšanas rezultātā netiek samazināts valstīm iepriekš piešķirtais finansējums; uzsver, ka nekādi citi ierobežojumi DFS pārskatīšanai netika noteikti, tādēļ ir iespējams veikt DFS maksimālo apjomu pārskatīšanu un palielināšanu; šajā sakarībā uzsver, ka LESD 323. pantā ir prasīts nodrošināt finanšu līdzekļus, lai Savienība varētu izpildīt savas juridiskās saistības attiecībā pret trešām personām; |
| --- | --- |

2.

šajā sakarībā norāda: lai arī novērtēšana paredz izskatīt un izvērtēt DFS darbību attiecībā pret tās īstenošanu, jaunajiem ekonomiskajiem apstākļiem un citiem jauniem notikumiem, un šāda procedūra varētu saglabāt leģislatīvo status quo, pārskatīšana paredz grozīt DFS regulu, cita starpā arī (papildus tiesiskajiem noteikumiem) DFS maksimālos apjomus, pienācīgi ievērojot LESD 312. pantu un DFS regulas 2. panta pēdējā teikumā noteikto DFS pārskatīšanas darbības jomu; atgādina, ka šajā pantā ir noteikts, ka pārskatīšanas rezultātā netiek samazināts valstīm iepriekš piešķirtais finansējums; uzsver, ka nekādi citi ierobežojumi DFS pārskatīšanai netika noteikti, tādēļ ir iespējams veikt DFS maksimālo apjomu pārskatīšanu un palielināšanu; šajā sakarībā uzsver, ka LESD 323. pantā ir prasīts nodrošināt finanšu līdzekļus, lai Savienība varētu izpildīt savas juridiskās saistības attiecībā pret trešām personām;

| 3. | atgādina, ka LESD 311.pants paredz, ka Savienība nodrošina līdzekļus, kas vajadzīgi, lai tā sasniegtu savus mērķus un īstenotu savu politiku; tādēļ uzskata, ka gadījumā, ja novērtēšanā tiek secināts, ka pašreizējie maksimālie apjomi ir pārāk mazi, to palielināšana būtu primārajos tiesību aktos paredzēta prasība; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka LESD 311.pants paredz, ka Savienība nodrošina līdzekļus, kas vajadzīgi, lai tā sasniegtu savus mērķus un īstenotu savu politiku; tādēļ uzskata, ka gadījumā, ja novērtēšanā tiek secināts, ka pašreizējie maksimālie apjomi ir pārāk mazi, to palielināšana būtu primārajos tiesību aktos paredzēta prasība;

| 4. | uzsver, ka DFS regulas 17. pants paredz iespēju pārskatīt DFS neparedzētu apstākļu gadījumā; norāda uz to krīžu apmēru, kas ir ietekmējušas Savienību kopš pašreizējās DFS pieņemšanas 2013. gadā; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka DFS regulas 17. pants paredz iespēju pārskatīt DFS neparedzētu apstākļu gadījumā; norāda uz to krīžu apmēru, kas ir ietekmējušas Savienību kopš pašreizējās DFS pieņemšanas 2013. gadā;

| 5. | uzsver, ka šīs rezolūcijas darbības joma ir analizēt tikai ar budžetu saistītos DFS darbības aspektus un tajā netiks skarts jautājums par nozaru tiesību aktu juridiskajiem pamatiem; tomēr norāda, ka daudzām ES politikas jomām un programmām ir paredzēti noteikumi par to novērtēšanu/pārskatīšanu, kas lielākoties ir plānota 2017. gadā; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka šīs rezolūcijas darbības joma ir analizēt tikai ar budžetu saistītos DFS darbības aspektus un tajā netiks skarts jautājums par nozaru tiesību aktu juridiskajiem pamatiem; tomēr norāda, ka daudzām ES politikas jomām un programmām ir paredzēti noteikumi par to novērtēšanu/pārskatīšanu, kas lielākoties ir plānota 2017. gadā;

I.   
  DFS pirmo īstenošanas gadu novērtēšana

| 6. | uzskata, ka DFS 2016. gada novērtēšanā būtu jāņem vērā vairākas smagas krīzes un jaunas politiskās iniciatīvas, kuras netika paredzētas DFS pieņemšanas laikā, kā arī to attiecīgā ietekme uz budžetu; cita starpā norāda uz migrācijas un bēgļu krīzi, ārējām ārkārtas situācijām, iekšējām drošības problēmām, lauksaimniecības krīzi, Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) finansējumu, ES budžeta maksājumu krīzi, pastāvīgi augsto bezdarba līmeni, jo īpaši jauniešu vidū, kā arī nabadzību un sociālo atstumtību; turklāt norāda uz nesenajiem starptautiskajiem nolīgumiem klimata pārmaiņu jomā un aizvien lielāko spiedienu uz attīstības politiku; konstatē — lai finansētu papildu steidzamās vajadzības, par nepieciešamu tika atzīta DFS elastības mehānisma un īpašo instrumentu izmantošana vēl nepieredzētā apmērā, jo DFS maksimālie apjomi dažās izdevumu kategorijās bija pārāk ierobežoti; uzskata, ka pēdējo divu gadu laikā DFS iespējas ir būtībā izsmeltas; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka DFS 2016. gada novērtēšanā būtu jāņem vērā vairākas smagas krīzes un jaunas politiskās iniciatīvas, kuras netika paredzētas DFS pieņemšanas laikā, kā arī to attiecīgā ietekme uz budžetu; cita starpā norāda uz migrācijas un bēgļu krīzi, ārējām ārkārtas situācijām, iekšējām drošības problēmām, lauksaimniecības krīzi, Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) finansējumu, ES budžeta maksājumu krīzi, pastāvīgi augsto bezdarba līmeni, jo īpaši jauniešu vidū, kā arī nabadzību un sociālo atstumtību; turklāt norāda uz nesenajiem starptautiskajiem nolīgumiem klimata pārmaiņu jomā un aizvien lielāko spiedienu uz attīstības politiku; konstatē — lai finansētu papildu steidzamās vajadzības, par nepieciešamu tika atzīta DFS elastības mehānisma un īpašo instrumentu izmantošana vēl nepieredzētā apmērā, jo DFS maksimālie apjomi dažās izdevumu kategorijās bija pārāk ierobežoti; uzskata, ka pēdējo divu gadu laikā DFS iespējas ir būtībā izsmeltas;

| 7. | uzsver, ka ES budžetam ir jāatbilst ES politiskajām un stratēģiskajām prioritātēm un tajā jānodrošina līdzsvars starp ilgtermiņa prioritātēm un jauniem problēmjautājumiem; šajā sakarībā uzsver svarīgo lomu, kas ES budžetam jāuzņemas, īstenojot kopīgi apstiprināto stratēģiju “Eiropa 2020”, kas ir tā veidošanas pamatorientieris un visaptveroša prioritāte; tādēļ uzskata, ka DFS novērtēšanā būtu jāiekļauj kvalitatīva analīze par to, vai un kādā apmērā ir sasniegti šajā stratēģijā izvirzītie mērķi; uzstāj, ka šis novērtējums ir jāsaista ar prognozēm par to, vai finanšu resursi, kas rezervēti šīs stratēģijas atbalstam atlikušajos pašreizējās DFS gados, būs pietiekami tās sekmīgai īstenošanai; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka ES budžetam ir jāatbilst ES politiskajām un stratēģiskajām prioritātēm un tajā jānodrošina līdzsvars starp ilgtermiņa prioritātēm un jauniem problēmjautājumiem; šajā sakarībā uzsver svarīgo lomu, kas ES budžetam jāuzņemas, īstenojot kopīgi apstiprināto stratēģiju “Eiropa 2020”, kas ir tā veidošanas pamatorientieris un visaptveroša prioritāte; tādēļ uzskata, ka DFS novērtēšanā būtu jāiekļauj kvalitatīva analīze par to, vai un kādā apmērā ir sasniegti šajā stratēģijā izvirzītie mērķi; uzstāj, ka šis novērtējums ir jāsaista ar prognozēm par to, vai finanšu resursi, kas rezervēti šīs stratēģijas atbalstam atlikušajos pašreizējās DFS gados, būs pietiekami tās sekmīgai īstenošanai;

A.   Svarīgākie notikumi un problēmas

Migrācijas un bēgļu krīze

| 8. | uzsver, ka konflikti Sīrijā, Tuvajos Austrumos un vairākos Āfrikas reģionos ir atstājuši vēl nepieredzēta mēroga sekas uz humanitāro un migrācijas jomu; atgādina, ka tas ir tieši ietekmējis ES, jo 2015. gadā vien Eiropā ieradās vairāk nekā miljons bēgļu un paredzams, ka tuvākajos gados to skaits turpinās pieaugt; atgādina, ka uz šo krīzi ES ir reaģējusi ar liela apjoma finansiālo ieguldījumu un līdz ar to krīze ir būtiski ietekmējusi ES budžetu, jo īpaši 3. izdevumu kategoriju (Drošība un pilsoniskums) un 4. izdevumu kategoriju (Globālā Eiropa); |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka konflikti Sīrijā, Tuvajos Austrumos un vairākos Āfrikas reģionos ir atstājuši vēl nepieredzēta mēroga sekas uz humanitāro un migrācijas jomu; atgādina, ka tas ir tieši ietekmējis ES, jo 2015. gadā vien Eiropā ieradās vairāk nekā miljons bēgļu un paredzams, ka tuvākajos gados to skaits turpinās pieaugt; atgādina, ka uz šo krīzi ES ir reaģējusi ar liela apjoma finansiālo ieguldījumu un līdz ar to krīze ir būtiski ietekmējusi ES budžetu, jo īpaši 3. izdevumu kategoriju (Drošība un pilsoniskums) un 4. izdevumu kategoriju (Globālā Eiropa);

| 9. | atgādina, ka 2015. gada laikā saskaņā ar Eiropas migrācijas programmu pieņemtie papildu pasākumi ir radījuši tūlītēju ietekmi uz budžetu, kā to sevišķi atspoguļo budžeta grozījumi Nr. 5/2015 un Nr. 7/2015; turklāt atgādina, ka ES 2016. gada budžetā tika apstiprināts papildu EUR 1506 miljonu izlietojums, izmantojot elastības instrumentu, lai nodrošinātu papildu resursus ar migrāciju/bēgļiem saistītiem pasākumiem 3. izdevumu kategorijā (Drošība un pilsoniskums), piemēram, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda (AMIF) un Iekšējās drošības fonda (ISF) līdzekļu papildināšanai, kā arī resursus trijām ar migrāciju saistītajām aģentūrām, proti, Frontex, Eiropas Patvēruma atbalsta birojam (EASO) un Eiropolam; |
| --- | --- |

9.

atgādina, ka 2015. gada laikā saskaņā ar Eiropas migrācijas programmu pieņemtie papildu pasākumi ir radījuši tūlītēju ietekmi uz budžetu, kā to sevišķi atspoguļo budžeta grozījumi Nr. 5/2015 un Nr. 7/2015; turklāt atgādina, ka ES 2016. gada budžetā tika apstiprināts papildu EUR 1506 miljonu izlietojums, izmantojot elastības instrumentu, lai nodrošinātu papildu resursus ar migrāciju/bēgļiem saistītiem pasākumiem 3. izdevumu kategorijā (Drošība un pilsoniskums), piemēram, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda (AMIF) un Iekšējās drošības fonda (ISF) līdzekļu papildināšanai, kā arī resursus trijām ar migrāciju saistītajām aģentūrām, proti, Frontex, Eiropas Patvēruma atbalsta birojam (EASO) un Eiropolam;

| 10. | norāda, ka iepriekšminētie lēmumi par budžetu ir pilnībā izsmēluši šajā izdevumu kategorijā pieejamo nelielo rezervi un noveduši pie tā, ka faktiski tiek pārskatīts 3. izdevumu kategorijas maksimālais apjoms; turklāt vērš uzmanību uz jaunajiem Komisijas priekšlikumiem, attiecībā uz kuriem ir sagaidāms, ka tie ietekmēs ES budžetu, jo īpaši priekšlikums par Dublinas III regulas pārstrādāto versiju, kura kopējā ietekme uz budžetu atlikušajā DFS periodā ir EUR 1829 miljoni, priekšlikums par Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras izveidi ar kopējo budžetu EUR 1212 miljonu apmērā atlikušajā DFS periodā un jaunais ārkārtas atbalsta mehānisms, kura gaidāmā ietekme uz budžetu būs ne mazāka kā EUR 700 miljoni 2016.–2018. gada periodā; uzsver, ka situācija ir tik kritiska, ka 2015. gada novembrī apstiprinātās papildu apropriācijas Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam (AMIF) 2016. gada martā bija jāsamazina, lai finansētu vēl steidzamākas vajadzības, piemēram, nepieciešamību nodrošināt humāno palīdzību Eiropas Savienībā, ko sniedza ar iepriekšminēto ārkārtas atbalsta mehānismu; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka iepriekšminētie lēmumi par budžetu ir pilnībā izsmēluši šajā izdevumu kategorijā pieejamo nelielo rezervi un noveduši pie tā, ka faktiski tiek pārskatīts 3. izdevumu kategorijas maksimālais apjoms; turklāt vērš uzmanību uz jaunajiem Komisijas priekšlikumiem, attiecībā uz kuriem ir sagaidāms, ka tie ietekmēs ES budžetu, jo īpaši priekšlikums par Dublinas III regulas pārstrādāto versiju, kura kopējā ietekme uz budžetu atlikušajā DFS periodā ir EUR 1829 miljoni, priekšlikums par Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras izveidi ar kopējo budžetu EUR 1212 miljonu apmērā atlikušajā DFS periodā un jaunais ārkārtas atbalsta mehānisms, kura gaidāmā ietekme uz budžetu būs ne mazāka kā EUR 700 miljoni 2016.–2018. gada periodā; uzsver, ka situācija ir tik kritiska, ka 2015. gada novembrī apstiprinātās papildu apropriācijas Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam (AMIF) 2016. gada martā bija jāsamazina, lai finansētu vēl steidzamākas vajadzības, piemēram, nepieciešamību nodrošināt humāno palīdzību Eiropas Savienībā, ko sniedza ar iepriekšminēto ārkārtas atbalsta mehānismu;

| 11. | uzskata, ka Eiropas migrācijas un bēgļu krīzes atrisinājumam vajadzīga Eiropas pieeja, kas balstīta uz solidaritāti un taisnīgu sloga sadali; šajā sakarībā uzsver, ka ES budžets būtu jāizmanto dalībvalstu atbalstam, atvieglinot ar bēgļu uzņemšanu saistīto izmaksu slogu, jo tas mazinās spiedienu uz to dalībvalstu budžetiem, kuras saskaras ar īpaši lielu bēgļu pieplūdumu; uzsver, ka šāda pieeja radīs sinerģiju un turklāt ir efektīva un izmaksu ziņā lietderīga visām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka Eiropas migrācijas un bēgļu krīzes atrisinājumam vajadzīga Eiropas pieeja, kas balstīta uz solidaritāti un taisnīgu sloga sadali; šajā sakarībā uzsver, ka ES budžets būtu jāizmanto dalībvalstu atbalstam, atvieglinot ar bēgļu uzņemšanu saistīto izmaksu slogu, jo tas mazinās spiedienu uz to dalībvalstu budžetiem, kuras saskaras ar īpaši lielu bēgļu pieplūdumu; uzsver, ka šāda pieeja radīs sinerģiju un turklāt ir efektīva un izmaksu ziņā lietderīga visām dalībvalstīm;

| 12. | uzsver, ka nozīmīgi, taču joprojām nepietiekami budžeta līdzekļi ir piešķirti, lai novērstu bēgļu un migrācijas krīzes pamatcēloņus, pastiprinot konkrētas ES programmas 4. izdevumu kategorijā; atgādina par veiktajiem pasākumiem, piemēram, pārdali EUR 170 miljonu apmērā par labu ar migrāciju/bēgļiem saistītām darbībām 2015. gadā, papildu EUR 130 miljonu apstiprināšanu 4. izdevumu kategorijā ar migrāciju/bēgļiem saistītām darbībām 2016. gadā, kā arī EUR 430 miljonu pārgrupēšanu pirmspievienošanās palīdzības instrumentā, attīstības sadarbības instrumentā un Eiropas kaimiņattiecību instrumentā; turklāt atgādina, ka nolūkā risināt migrācijas un bēgļu krīzes ārējo dimensiju, Komisija ir iesniegusi vairākus papildu priekšlikumus, kas ietekmē ES budžetu, piemēram, priekšlikumu par ES trasta fondu izveidi (Madad trasta fonds un Ārkārtas trasta fonds Āfrikai, kuru sākotnējā ietekme uz budžetu aplēsta attiecīgi EUR 570 miljonu un EUR 450 miljonu apmērā), kā arī priekšlikumu par Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā, kura vajadzībām no ES budžeta jāpiešķir EUR 1 miljards, neskaitot iespējamo papildu finansējumu; uzsver, ka papildu spiediens uz Savienības budžetu radīsies no citām plānotajām darbībām, par kurām ir paziņojusi Komisija, piemēram, tā sauktās “Londonas apņemšanās”, vai tādiem pasākumiem kā ES un Turcijas augstākā līmeņa tikšanās 2016. gada 18. martā; uzsver, ka gaidāmajiem papildu budžeta līdzekļiem arī vajadzētu nodrošināt visneaizsargātāko migrantu grupu, jo īpaši sieviešu, bērnu un LGBTI iekļaušanu; tomēr pauž bažas, ka ES risināmo problēmu apmēra dēļ būs nepieciešami papildu pasākumi; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka nozīmīgi, taču joprojām nepietiekami budžeta līdzekļi ir piešķirti, lai novērstu bēgļu un migrācijas krīzes pamatcēloņus, pastiprinot konkrētas ES programmas 4. izdevumu kategorijā; atgādina par veiktajiem pasākumiem, piemēram, pārdali EUR 170 miljonu apmērā par labu ar migrāciju/bēgļiem saistītām darbībām 2015. gadā, papildu EUR 130 miljonu apstiprināšanu 4. izdevumu kategorijā ar migrāciju/bēgļiem saistītām darbībām 2016. gadā, kā arī EUR 430 miljonu pārgrupēšanu pirmspievienošanās palīdzības instrumentā, attīstības sadarbības instrumentā un Eiropas kaimiņattiecību instrumentā; turklāt atgādina, ka nolūkā risināt migrācijas un bēgļu krīzes ārējo dimensiju, Komisija ir iesniegusi vairākus papildu priekšlikumus, kas ietekmē ES budžetu, piemēram, priekšlikumu par ES trasta fondu izveidi (Madad trasta fonds un Ārkārtas trasta fonds Āfrikai, kuru sākotnējā ietekme uz budžetu aplēsta attiecīgi EUR 570 miljonu un EUR 450 miljonu apmērā), kā arī priekšlikumu par Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā, kura vajadzībām no ES budžeta jāpiešķir EUR 1 miljards, neskaitot iespējamo papildu finansējumu; uzsver, ka papildu spiediens uz Savienības budžetu radīsies no citām plānotajām darbībām, par kurām ir paziņojusi Komisija, piemēram, tā sauktās “Londonas apņemšanās”, vai tādiem pasākumiem kā ES un Turcijas augstākā līmeņa tikšanās 2016. gada 18. martā; uzsver, ka gaidāmajiem papildu budžeta līdzekļiem arī vajadzētu nodrošināt visneaizsargātāko migrantu grupu, jo īpaši sieviešu, bērnu un LGBTI iekļaušanu; tomēr pauž bažas, ka ES risināmo problēmu apmēra dēļ būs nepieciešami papildu pasākumi;

| 13. | secina, ka DFS 2014.–2020. gadam pieņemšanas laikā nebija iespējams paredzēt migrantu un bēgļu krīzes apmēru un to pasākumu finansiālo ietekmi, kurus Komisija uzsāka, lai risinātu šo jautājumu; uzsver to, ka pietiekamu resursu trūkuma dēļ ES nācās izveidot ad hoc satelītinstrumentus, kas tiek kopīgi finansēti no dalībvalstu, ES budžeta un Eiropas Attīstības fonda līdzekļiem, proti, ES trasta fondus (Madad trasta fonds un ES Ārkārtas trasta fonds Āfrikai) un Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā; atgādina, ka migrantu un bēgļu krīzes novēršanai paredzētas vispārējas budžeta stratēģijas trūkuma dēļ Eiropas Parlamentam nebija iespēja ietekmēt lēmumu par ES budžeta līdzekļu izmantošanu; uzsver, ka šādu instrumentu skaita pieaugums rada pārskatabildības un demokrātiskas kontroles problēmu Eiropas Savienībā, un šī problēma ir jārisina; turklāt pauž nožēlu par to, ka dalībvalstis ne tuvu nav veikušas paredzētās iemaksas trasta fondos, tādējādi apdraudot šo fondu panākumus; atkārtoti aicina dalībvalstis nekavējoties izpildīt savas saistības un pienākumus; |
| --- | --- |

13.

secina, ka DFS 2014.–2020. gadam pieņemšanas laikā nebija iespējams paredzēt migrantu un bēgļu krīzes apmēru un to pasākumu finansiālo ietekmi, kurus Komisija uzsāka, lai risinātu šo jautājumu; uzsver to, ka pietiekamu resursu trūkuma dēļ ES nācās izveidot ad hoc satelītinstrumentus, kas tiek kopīgi finansēti no dalībvalstu, ES budžeta un Eiropas Attīstības fonda līdzekļiem, proti, ES trasta fondus (Madad trasta fonds un ES Ārkārtas trasta fonds Āfrikai) un Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā; atgādina, ka migrantu un bēgļu krīzes novēršanai paredzētas vispārējas budžeta stratēģijas trūkuma dēļ Eiropas Parlamentam nebija iespēja ietekmēt lēmumu par ES budžeta līdzekļu izmantošanu; uzsver, ka šādu instrumentu skaita pieaugums rada pārskatabildības un demokrātiskas kontroles problēmu Eiropas Savienībā, un šī problēma ir jārisina; turklāt pauž nožēlu par to, ka dalībvalstis ne tuvu nav veikušas paredzētās iemaksas trasta fondos, tādējādi apdraudot šo fondu panākumus; atkārtoti aicina dalībvalstis nekavējoties izpildīt savas saistības un pienākumus;

Zems investīciju līmenis

| 14. | atgādina, ka kopš pasaules ekonomikas un finanšu krīzes ES ir cietusi no zema un nepietiekama investīciju līmeņa; jo īpaši norāda, ka 2014. gadā kopējais investīciju līmenis bija par 15 % zemāks nekā 2007. gadā, kas atbilst investīciju kritumam EUR 430 miljardu apmērā; uzskata, ka vājas investīcijas palēnina ekonomikas atlabšanu un tieši ietekmē izaugsmi, darbvietas un konkurētspēju; |
| --- | --- |

14.

atgādina, ka kopš pasaules ekonomikas un finanšu krīzes ES ir cietusi no zema un nepietiekama investīciju līmeņa; jo īpaši norāda, ka 2014. gadā kopējais investīciju līmenis bija par 15 % zemāks nekā 2007. gadā, kas atbilst investīciju kritumam EUR 430 miljardu apmērā; uzskata, ka vājas investīcijas palēnina ekonomikas atlabšanu un tieši ietekmē izaugsmi, darbvietas un konkurētspēju;

| 15. | uzsver, ka šīs akūtās problēmas risināšanai jaunais 2014. gada Komisijas sastāvs ierosināja pieņemt Investīciju plānu Eiropai un izveidot Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF) ar mērķi izmantot EUR 315 miljardus jaunām investīcijām reālajā ekonomikā; atkārtoti uzsver savu nelokāmo apņemšanos īstenot ESIF, kam būtu jāsniedz efektīvs un mērķtiecīgs stimuls ekonomikas nozarēm, kuras veicina izaugsmi un darbvietu izveidi; piezīmē, ka vairāki projekti jau ir apstiprināti un tiek īstenoti; norāda, ka Savienības sniegto garantiju ESIF sedz garantiju fonds EUR 8 miljardu apmērā, kas iekļauts ES budžetā; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka šīs akūtās problēmas risināšanai jaunais 2014. gada Komisijas sastāvs ierosināja pieņemt Investīciju plānu Eiropai un izveidot Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF) ar mērķi izmantot EUR 315 miljardus jaunām investīcijām reālajā ekonomikā; atkārtoti uzsver savu nelokāmo apņemšanos īstenot ESIF, kam būtu jāsniedz efektīvs un mērķtiecīgs stimuls ekonomikas nozarēm, kuras veicina izaugsmi un darbvietu izveidi; piezīmē, ka vairāki projekti jau ir apstiprināti un tiek īstenoti; norāda, ka Savienības sniegto garantiju ESIF sedz garantiju fonds EUR 8 miljardu apmērā, kas iekļauts ES budžetā;

| 16. | atgādina — lai nodrošinātu šo papildu finansējumu, tika samazināts finanšu piešķīrums divām nozīmīgām ES programmām, proti, pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam (EISI) par attiecīgi EUR 2,2 miljardiem un EUR 2,8 miljardiem, savukārt atlikušie EUR 3 miljardi tiek segti no DFS nepiešķirtajām rezervēm; uzsver, ka Parlaments sarunās par ESIF apņēmās pēc iespējas mazināt negatīvo ietekmi uz šīm divām programmām, kurām paredzētais finansējums — par ko tika nolemts vēl tikai 2013. gadā — jau tika būtiski samazināts salīdzinājumā ar Komisijas priekšlikumu sarunu par DFS 2014.–2020. gadam laikā; |
| --- | --- |

16.

atgādina — lai nodrošinātu šo papildu finansējumu, tika samazināts finanšu piešķīrums divām nozīmīgām ES programmām, proti, pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam (EISI) par attiecīgi EUR 2,2 miljardiem un EUR 2,8 miljardiem, savukārt atlikušie EUR 3 miljardi tiek segti no DFS nepiešķirtajām rezervēm; uzsver, ka Parlaments sarunās par ESIF apņēmās pēc iespējas mazināt negatīvo ietekmi uz šīm divām programmām, kurām paredzētais finansējums — par ko tika nolemts vēl tikai 2013. gadā — jau tika būtiski samazināts salīdzinājumā ar Komisijas priekšlikumu sarunu par DFS 2014.–2020. gadam laikā;

| 17. | pauž nožēlu par to, ka pētniecībai un inovācijai paredzētā ES budžeta daļa nereti pirmā cieš no budžeta samazinājumiem; norāda, ka pētniecības un inovācijas programmas rada ES pievienoto vērtību, un uzsver, ka šīm programmām ir būtiska loma attiecībā uz atbalstu konkurētspējai un līdz ar to turpmākās izaugsmes un Savienības ilgtermiņa labklājības nodrošināšanu; |
| --- | --- |

17.

pauž nožēlu par to, ka pētniecībai un inovācijai paredzētā ES budžeta daļa nereti pirmā cieš no budžeta samazinājumiem; norāda, ka pētniecības un inovācijas programmas rada ES pievienoto vērtību, un uzsver, ka šīm programmām ir būtiska loma attiecībā uz atbalstu konkurētspējai un līdz ar to turpmākās izaugsmes un Savienības ilgtermiņa labklājības nodrošināšanu;

| 18. | šajā sakarībā uzsver, ka saskaņā ar DFS regulas 15. pantu 2014. un 2015. gadā notika līdzekļu pārnešana uz agrāku laiku pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” (EUR 200 miljoni Eiropas Pētniecības padomei un Marijas Kirī vārdā nosauktajām darbībām) un programmai COSME (EUR 50 miljoni), lai daļēji kompensētu apropriāciju samazinājumu laikposmā no 2013. līdz 2014. gadam; norāda, ka šī līdzekļu pārnešana uz agrāku laiku nemaina kopējo programmu finansējumu, kas nozīmē attiecīgi mazāku apropriāciju apjomu DFS otrajā pusē; tomēr uzsver, ka programmām “Apvārsnis 2020” un COSME agrākā laikā piešķirtie līdzekļi tika pilnībā apgūti, kas pierāda minēto programmu lieliskos darbības rādītājus un to spēju apgūt pat vēl vairāk līdzekļu; |
| --- | --- |

18.

šajā sakarībā uzsver, ka saskaņā ar DFS regulas 15. pantu 2014. un 2015. gadā notika līdzekļu pārnešana uz agrāku laiku pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” (EUR 200 miljoni Eiropas Pētniecības padomei un Marijas Kirī vārdā nosauktajām darbībām) un programmai COSME (EUR 50 miljoni), lai daļēji kompensētu apropriāciju samazinājumu laikposmā no 2013. līdz 2014. gadam; norāda, ka šī līdzekļu pārnešana uz agrāku laiku nemaina kopējo programmu finansējumu, kas nozīmē attiecīgi mazāku apropriāciju apjomu DFS otrajā pusē; tomēr uzsver, ka programmām “Apvārsnis 2020” un COSME agrākā laikā piešķirtie līdzekļi tika pilnībā apgūti, kas pierāda minēto programmu lieliskos darbības rādītājus un to spēju apgūt pat vēl vairāk līdzekļu;

| 19. | ar dziļām bažām arī norāda, ka pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” sekmju rādītājs ir samazinājies līdz 13 % salīdzinājumā ar tās priekšgājējas (7. pamatprogrammas) 20–22 % iepriekšējā plānošanas periodā; pauž nožēlu, ka tā rezultātā samazinājies ES finansējumu saņemošo augstas kvalitātes projektu skaits pētniecības un inovācijas jomā; tāpat norāda, ka nepietiekamu budžeta līdzekļu dēļ tiek noraidīti daudzi augstas kvalitātes pieteikumi saistībā ar EISI; |
| --- | --- |

19.

ar dziļām bažām arī norāda, ka pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” sekmju rādītājs ir samazinājies līdz 13 % salīdzinājumā ar tās priekšgājējas (7. pamatprogrammas) 20–22 % iepriekšējā plānošanas periodā; pauž nožēlu, ka tā rezultātā samazinājies ES finansējumu saņemošo augstas kvalitātes projektu skaits pētniecības un inovācijas jomā; tāpat norāda, ka nepietiekamu budžeta līdzekļu dēļ tiek noraidīti daudzi augstas kvalitātes pieteikumi saistībā ar EISI;

Jauniešu bezdarbs

| 20. | uzsver, ka jauniešu bezdarba līmenis joprojām ir ārkārtīgi augsts un tā ir viena no visneatliekamākajām un nopietnākajām problēmām, ar ko šobrīd saskaras ES; uzsver, ka 2016. gada februārī visā Savienībā bez darba bija 4,4 miljoni jauniešu vecumā līdz 25 gadiem un ka vairākās dalībvalstīs šo jauniešu īpatsvars pārsniedz 40 % un noteiktos ES reģionos — 60 %; uzsver, ka nodarbinātības līmenis ES ir krietni zemāks par stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi; līdz ar to uzsver, ka pārāk daudz jauniešu ir pakļauti sociālās atstumtības riskam un ka būtu jāveic konkrētāki pasākumi to jauniešu iekļaušanai, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET); norāda uz to, ka tādu cilvēkresursu apjoms, kuriem ir augsts izglītības līmenis un kuri saņēmuši labu apmācību, būtiski ietekmē Eiropas konkurētspēju, inovatīvo spēju un produktivitāti, un šajā sakarībā uzsver, ka ir jāiegulda izglītībā, apmācībā, jaunatnē un kultūrā; turklāt atzīst ES jaunatnes stratēģijas 2010.–2018. gadam nozīmību; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka jauniešu bezdarba līmenis joprojām ir ārkārtīgi augsts un tā ir viena no visneatliekamākajām un nopietnākajām problēmām, ar ko šobrīd saskaras ES; uzsver, ka 2016. gada februārī visā Savienībā bez darba bija 4,4 miljoni jauniešu vecumā līdz 25 gadiem un ka vairākās dalībvalstīs šo jauniešu īpatsvars pārsniedz 40 % un noteiktos ES reģionos — 60 %; uzsver, ka nodarbinātības līmenis ES ir krietni zemāks par stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi; līdz ar to uzsver, ka pārāk daudz jauniešu ir pakļauti sociālās atstumtības riskam un ka būtu jāveic konkrētāki pasākumi to jauniešu iekļaušanai, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET); norāda uz to, ka tādu cilvēkresursu apjoms, kuriem ir augsts izglītības līmenis un kuri saņēmuši labu apmācību, būtiski ietekmē Eiropas konkurētspēju, inovatīvo spēju un produktivitāti, un šajā sakarībā uzsver, ka ir jāiegulda izglītībā, apmācībā, jaunatnē un kultūrā; turklāt atzīst ES jaunatnes stratēģijas 2010.–2018. gadam nozīmību;

| 21. | uzsver, ka ES budžets sniedz būtisku ieguldījumu cīņā pret bezdarbu, jo īpaši ar Eiropas Sociālo fondu (ESF) un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu (YEI); vērš uzmanību uz Komisijas norādi, ka attiecībā uz programmas finanšu plūsmām būtiska problēma ir bijusi īstenošanas iestāžu iecelšana; uzsver — neraugoties uz sākotnējo kavēšanos ar šo iecelšanu un YEI īstenošanu, pašreizējie skaitļi rāda pilnīgu apguves spēju, kas daļēji ir panākta, ievērojami palielinot šīs programmas priekšfinansējuma apmēru; norāda, ka Komisija drīz noslēgs šīs iniciatīvas izvērtēšanu, un sagaida, ka tiks veikti nepieciešamie pielāgojumi, lai nodrošinātu tās sekmīgu īstenošanu; uzskata, ka ierosinātā strukturālo reformu atbalsta programma, iespējams, varētu būt vērtīgs ieguldījums dalībvalstu administratīvo spēju uzlabošanai šajā sakarībā; uzsver, cik svarīgi ir attiecīgajām ieinteresētajām personām, cita starpā jauniešu organizācijām, veikt YEI darbības rezultātu pastāvīgu novērtēšanu; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka ES budžets sniedz būtisku ieguldījumu cīņā pret bezdarbu, jo īpaši ar Eiropas Sociālo fondu (ESF) un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu (YEI); vērš uzmanību uz Komisijas norādi, ka attiecībā uz programmas finanšu plūsmām būtiska problēma ir bijusi īstenošanas iestāžu iecelšana; uzsver — neraugoties uz sākotnējo kavēšanos ar šo iecelšanu un YEI īstenošanu, pašreizējie skaitļi rāda pilnīgu apguves spēju, kas daļēji ir panākta, ievērojami palielinot šīs programmas priekšfinansējuma apmēru; norāda, ka Komisija drīz noslēgs šīs iniciatīvas izvērtēšanu, un sagaida, ka tiks veikti nepieciešamie pielāgojumi, lai nodrošinātu tās sekmīgu īstenošanu; uzskata, ka ierosinātā strukturālo reformu atbalsta programma, iespējams, varētu būt vērtīgs ieguldījums dalībvalstu administratīvo spēju uzlabošanai šajā sakarībā; uzsver, cik svarīgi ir attiecīgajām ieinteresētajām personām, cita starpā jauniešu organizācijām, veikt YEI darbības rezultātu pastāvīgu novērtēšanu;

| 22. | jo īpaši pauž bažas par jaunu YEI paredzētu saistību apropriāciju trūkumu, sākot no 2016. gada, ņemot vērā, ka viss sākotnēji paredzētais finansējums tai tika piešķirts jau 2014. un 2015. gadā (DFS regulas 15. pants); uzsver, ka, atbalstot šo līdzekļu pārnešanu uz agrāku laiku, Parlaments nekādi nevēlējās, lai iniciatīva tiktu izbeigta pēc tikai divus gadus ilgas finansēšanas, un ka nolūkā nodrošināt tās turpināšanu tika ieviesti citi DFS mehānismi, piemēram, vispārējā rezerve saistībām; tomēr atgādina, ka vispārējā rezerve saistībām ir jau tikusi izmantota ESIF finansējumam vien; arī norāda uz apropriāciju pārnešanu uz agrāku laiku, pamatojoties uz to pašu pantu, programmai Erasmus+ (EUR 150 miljoni), kas ir vēl viena ES programma, kura sniedz nozīmīgu ieguldījumu jauniešu nodarbināmības uzlabošanā, un kas tika pilnībā īstenota pirmajos divos šā perioda gados; atgādina, ka saskaņā ar Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) datiem efektīva garantija jauniešiem Eiropas Savienības līmenī eurozonas valstīm ik gadu izmaksātu EUR 21 miljardu; |
| --- | --- |

22.

jo īpaši pauž bažas par jaunu YEI paredzētu saistību apropriāciju trūkumu, sākot no 2016. gada, ņemot vērā, ka viss sākotnēji paredzētais finansējums tai tika piešķirts jau 2014. un 2015. gadā (DFS regulas 15. pants); uzsver, ka, atbalstot šo līdzekļu pārnešanu uz agrāku laiku, Parlaments nekādi nevēlējās, lai iniciatīva tiktu izbeigta pēc tikai divus gadus ilgas finansēšanas, un ka nolūkā nodrošināt tās turpināšanu tika ieviesti citi DFS mehānismi, piemēram, vispārējā rezerve saistībām; tomēr atgādina, ka vispārējā rezerve saistībām ir jau tikusi izmantota ESIF finansējumam vien; arī norāda uz apropriāciju pārnešanu uz agrāku laiku, pamatojoties uz to pašu pantu, programmai Erasmus+ (EUR 150 miljoni), kas ir vēl viena ES programma, kura sniedz nozīmīgu ieguldījumu jauniešu nodarbināmības uzlabošanā, un kas tika pilnībā īstenota pirmajos divos šā perioda gados; atgādina, ka saskaņā ar Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) datiem efektīva garantija jauniešiem Eiropas Savienības līmenī eurozonas valstīm ik gadu izmaksātu EUR 21 miljardu;

Iekšējā drošība

| 23. | atgādina par nesenajiem teroristu uzbrukumiem Francijā un Beļģijā un paaugstināto apdraudējuma līmeni citās dalībvalstīs, kas nozīmē, ka ES līmenī ir vajadzīga koordinētāka un pastiprināta darbība un vairāk līdzekļu; uzsver, ka Savienības rīcībā ir Iekšējās drošības fonds, kas ir piemērots instruments, un šajā jomā darbojas vairākas aģentūras, kuras saskaras ar aizvien lielāku spiedienu; uzskata, ka šajā jomā vajadzēs vairāk ES pasākumu un līdz ar to vairāk finansējuma, lai atbilstoši reaģētu uz šo apdraudējumu; uzsver, ka pastiprināta sadarbība šajā jomā prasa palielināt attiecīgo aģentūru darbinieku skaitu, kas var vēl vairāk palielināt spiedienu uz ES budžetu, un atgādina, ka Eiropas Terorisma apkarošanas centram Eiropolā tika nodrošināts ierobežots skaits papildu darbinieku, to finansējot ar Iekšējā drošības fonda resursu pārdalīšanu; |
| --- | --- |

23.

atgādina par nesenajiem teroristu uzbrukumiem Francijā un Beļģijā un paaugstināto apdraudējuma līmeni citās dalībvalstīs, kas nozīmē, ka ES līmenī ir vajadzīga koordinētāka un pastiprināta darbība un vairāk līdzekļu; uzsver, ka Savienības rīcībā ir Iekšējās drošības fonds, kas ir piemērots instruments, un šajā jomā darbojas vairākas aģentūras, kuras saskaras ar aizvien lielāku spiedienu; uzskata, ka šajā jomā vajadzēs vairāk ES pasākumu un līdz ar to vairāk finansējuma, lai atbilstoši reaģētu uz šo apdraudējumu; uzsver, ka pastiprināta sadarbība šajā jomā prasa palielināt attiecīgo aģentūru darbinieku skaitu, kas var vēl vairāk palielināt spiedienu uz ES budžetu, un atgādina, ka Eiropas Terorisma apkarošanas centram Eiropolā tika nodrošināts ierobežots skaits papildu darbinieku, to finansējot ar Iekšējā drošības fonda resursu pārdalīšanu;

| 24. | uzsver, ka, ņemot vērā pašreizējos pasākumus un tiesību aktu priekšlikumus, kuru mērķis ir pastiprināt tiesu iestāžu sadarbību, papildu finanšu resursi un cilvēkresursi pakāpeniski būs vajadzīgi arī Eurojust, un tas ietekmēs ES budžetu; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka, ņemot vērā pašreizējos pasākumus un tiesību aktu priekšlikumus, kuru mērķis ir pastiprināt tiesu iestāžu sadarbību, papildu finanšu resursi un cilvēkresursi pakāpeniski būs vajadzīgi arī Eurojust, un tas ietekmēs ES budžetu;

Krīzes lauksaimniecības nozarē

| 25. | uzsver, ka stingru maksimālo apjomu noteikšana kopējai lauksaimniecības politikai (KLP) līdz 2020. gadam nozīmē daudz mazākas rezerves nekā iepriekšējā DFS, lai gan nozarē problēmu ir kļuvis vairāk; atgādina, ka šī politika ir izšķirīgi svarīga attiecībā uz daudzu lauksaimnieku ienākumiem, jo īpaši krīzes laikā, un norāda uz augsto līdzekļu apguves līmeni, kas ir gandrīz 100 % gadā; atgādina par dažādajām krīzēm, ar ko Eiropas lauksaimnieki saskārušies kopš pašreizējās DFS darbības sākuma, jo īpaši piena, cūkgaļas, liellopu gaļas un augļu un dārzeņu nozarē, un Krievijas embargo lauksaimniecības produktiem radīto zaudējumu ilgtermiņa negatīvo ietekmi uz Eiropas lauksaimniekiem; norāda uz cukura kvotu atcelšanu 2017. gadā un tās iespējamo ietekmi uz cukura nozari, pienācīgu uzmanību vēršot arī uz tālāko reģionu īpašajām vajadzībām; uzsver to ārkārtas pasākumu ietekmi uz budžetu (kopā EUR 500 miljoni 2016. gada budžetā un EUR 300 miljoni 2015. gada budžetā), kuri tika pieņemti, reaģējot uz minētajām krīzēm, un finansēti no 2. izdevumu kategorijas rezervēm; uzsver, ka jebkādi samazinājumi šajā jomā apdraudētu ES teritoriālo kohēziju, jo īpaši attiecībā uz lauku apvidiem; turklāt iebilst pret jebkādu virzību uz lauksaimniecības politikas renacionalizāciju, kas radītu tirgus izkropļojumus un negodīgu konkurenci starp lauksaimniekiem; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka stingru maksimālo apjomu noteikšana kopējai lauksaimniecības politikai (KLP) līdz 2020. gadam nozīmē daudz mazākas rezerves nekā iepriekšējā DFS, lai gan nozarē problēmu ir kļuvis vairāk; atgādina, ka šī politika ir izšķirīgi svarīga attiecībā uz daudzu lauksaimnieku ienākumiem, jo īpaši krīzes laikā, un norāda uz augsto līdzekļu apguves līmeni, kas ir gandrīz 100 % gadā; atgādina par dažādajām krīzēm, ar ko Eiropas lauksaimnieki saskārušies kopš pašreizējās DFS darbības sākuma, jo īpaši piena, cūkgaļas, liellopu gaļas un augļu un dārzeņu nozarē, un Krievijas embargo lauksaimniecības produktiem radīto zaudējumu ilgtermiņa negatīvo ietekmi uz Eiropas lauksaimniekiem; norāda uz cukura kvotu atcelšanu 2017. gadā un tās iespējamo ietekmi uz cukura nozari, pienācīgu uzmanību vēršot arī uz tālāko reģionu īpašajām vajadzībām; uzsver to ārkārtas pasākumu ietekmi uz budžetu (kopā EUR 500 miljoni 2016. gada budžetā un EUR 300 miljoni 2015. gada budžetā), kuri tika pieņemti, reaģējot uz minētajām krīzēm, un finansēti no 2. izdevumu kategorijas rezervēm; uzsver, ka jebkādi samazinājumi šajā jomā apdraudētu ES teritoriālo kohēziju, jo īpaši attiecībā uz lauku apvidiem; turklāt iebilst pret jebkādu virzību uz lauksaimniecības politikas renacionalizāciju, kas radītu tirgus izkropļojumus un negodīgu konkurenci starp lauksaimniekiem;

Vides problēmas

| 26. | pauž bažas par to, ka nav sasniegts mērķis vismaz 20 % no ES budžeta (atbilstīgi pašreizējai DFS) izlietot ar klimata pārmaiņām saistītai darbība un ka, balstoties uz Komisijas integrēšanas metodiku, šim mērķim tiek tērēti tikai apmēram 12,7 % no ES gada budžeta; norāda, ka ir būtiski svarīgi finansēt pasākumus klimata pārmaiņu, bioloģiskās daudzveidības aizsardzības un dabas resursu ilgtspējīgas izmantošanas jomā, un ka tas turpmāk būs vēl svarīgāk nerimstošās globālās sasilšanas seku dēļ; jo īpaši norāda uz COP 21 klimata nolīgumu, par ko tika panākta vienošanās nesenajā ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences sesijā Parīzē 2015. gadā; |
| --- | --- |

26.

pauž bažas par to, ka nav sasniegts mērķis vismaz 20 % no ES budžeta (atbilstīgi pašreizējai DFS) izlietot ar klimata pārmaiņām saistītai darbība un ka, balstoties uz Komisijas integrēšanas metodiku, šim mērķim tiek tērēti tikai apmēram 12,7 % no ES gada budžeta; norāda, ka ir būtiski svarīgi finansēt pasākumus klimata pārmaiņu, bioloģiskās daudzveidības aizsardzības un dabas resursu ilgtspējīgas izmantošanas jomā, un ka tas turpmāk būs vēl svarīgāk nerimstošās globālās sasilšanas seku dēļ; jo īpaši norāda uz COP 21 klimata nolīgumu, par ko tika panākta vienošanās nesenajā ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences sesijā Parīzē 2015. gadā;

Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

| 27. | atgādina, ka kohēzijas politika ir Savienības galvenā investīciju politika, kuras mērķis ir samazināt ekonomiskās, sociālās un teritoriālās atšķirības starp visiem ES reģioniem un tādā veidā uzlabot Eiropas iedzīvotāju dzīves kvalitāti; uzsver tās nozīmīgo lomu stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā, jo īpaši skaidri paredzot resursus ar klimata pārmaiņām saistītai darbībai un sociālajiem mērķiem, lai it sevišķi cīnītos pret nabadzības — arī bērnu nabadzības — pieaugumu, nevienlīdzību un sociālo atstumtību un stimulētu nodarbinātību; aicina Komisiju uzraudzīt iepriekšminēto mērķu pilnīgu īstenošanu; turklāt uzskata, ka arī struktūrfondi var sniegt vērtīgu ieguldījumu jauno problēmu — piemēram, bēgļu krīzes seku — risināšanā, vienlaikus nemainot valstīm iepriekš piešķirto finansējumu; |
| --- | --- |

27.

atgādina, ka kohēzijas politika ir Savienības galvenā investīciju politika, kuras mērķis ir samazināt ekonomiskās, sociālās un teritoriālās atšķirības starp visiem ES reģioniem un tādā veidā uzlabot Eiropas iedzīvotāju dzīves kvalitāti; uzsver tās nozīmīgo lomu stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā, jo īpaši skaidri paredzot resursus ar klimata pārmaiņām saistītai darbībai un sociālajiem mērķiem, lai it sevišķi cīnītos pret nabadzības — arī bērnu nabadzības — pieaugumu, nevienlīdzību un sociālo atstumtību un stimulētu nodarbinātību; aicina Komisiju uzraudzīt iepriekšminēto mērķu pilnīgu īstenošanu; turklāt uzskata, ka arī struktūrfondi var sniegt vērtīgu ieguldījumu jauno problēmu — piemēram, bēgļu krīzes seku — risināšanā, vienlaikus nemainot valstīm iepriekš piešķirto finansējumu;

Aizvien lielākais spiediens uz attīstības un kaimiņattiecību politiku

| 28. | norāda, ka konfliktu un karu seku dēļ visā pasaulē pieaug vajadzības pēc humānās palīdzības un katastrofu riska mazināšanas; norāda uz Adisabebas nolīgumu, kurā valstu un valdību vadītāji apliecināja savu stingro politisko apņēmību sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), un apzinās, ka šajā sakarībā ir vajadzīgi izdevumi; atgādina, ka ES nesen atkārtoti uzņēmās kolektīvās saistības palielināt oficiālo attīstības palīdzību (OAP) līdz 0,7 % no sava NKI un vismaz 20 % no OAP piešķirt sociālajiem pamatpakalpojumiem, īpaši pievēršot uzmanību izglītībai un veselības aprūpei; stingri iebilst pret jebkādu attīstības palīdzības izmantošanu mērķiem, kas nav attīstības politikas mērķi; |
| --- | --- |

28.

norāda, ka konfliktu un karu seku dēļ visā pasaulē pieaug vajadzības pēc humānās palīdzības un katastrofu riska mazināšanas; norāda uz Adisabebas nolīgumu, kurā valstu un valdību vadītāji apliecināja savu stingro politisko apņēmību sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), un apzinās, ka šajā sakarībā ir vajadzīgi izdevumi; atgādina, ka ES nesen atkārtoti uzņēmās kolektīvās saistības palielināt oficiālo attīstības palīdzību (OAP) līdz 0,7 % no sava NKI un vismaz 20 % no OAP piešķirt sociālajiem pamatpakalpojumiem, īpaši pievēršot uzmanību izglītībai un veselības aprūpei; stingri iebilst pret jebkādu attīstības palīdzības izmantošanu mērķiem, kas nav attīstības politikas mērķi;

| 29. | atgādina, ka nestabila ir arī ģeopolitiskā situācija austrumu kaimiņvalstīs; uzsver ES budžeta nozīmīgo lomu situācijas stabilizācijas veicināšanā gan ES dienvidu, gan austrumu kaimiņvalstīs un minēto problēmu risināšanā, sniedzot atbalstu valstīm, kas patlaban īsteno asociācijas nolīgumus, lai virzītu reformas un nodrošinātu ES un attiecīgo valstu attiecību padziļināšanos; |
| --- | --- |

29.

atgādina, ka nestabila ir arī ģeopolitiskā situācija austrumu kaimiņvalstīs; uzsver ES budžeta nozīmīgo lomu situācijas stabilizācijas veicināšanā gan ES dienvidu, gan austrumu kaimiņvalstīs un minēto problēmu risināšanā, sniedzot atbalstu valstīm, kas patlaban īsteno asociācijas nolīgumus, lai virzītu reformas un nodrošinātu ES un attiecīgo valstu attiecību padziļināšanos;

Integrētā pieeja dzimumu līdztiesības īstenošanai

| 30. | atzinīgi vērtē DFS vidusposma novērtēšanu kā iespēju gūt ievērojamus panākumus dzimumu līdztiesības efektīvākā integrēšanā DFS un šajā saistībā DFS pievienotās kopīgās deklarācijas īstenošanā un uzraudzībā; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē DFS vidusposma novērtēšanu kā iespēju gūt ievērojamus panākumus dzimumu līdztiesības efektīvākā integrēšanā DFS un šajā saistībā DFS pievienotās kopīgās deklarācijas īstenošanā un uzraudzībā;

Neizpildīto maksājumu uzkrājumi

| 31. | atgādina par neizpildīto maksājumu uzkrāšanos iepriekšējās (2007–2013) DFS laikā, tiem pieaugot no EUR 5 miljardiem 2010. gada beigās līdz vēl nepieredzētam līmenim — EUR 11 miljardiem 2011. gada beigās, EUR 16 miljardiem 2012. gada beigās un EUR 23,4 miljardiem 2013. gada beigās; brīdina, ka šie neizpildītie maksājumi ir ietekmējuši pašreizējo (2014–2020) DFS, sasniedzot nepieredzētu apjomu — EUR 24,7 miljardus — 2014. gada beigās; uzsver, ka pēc Parlamenta uzstājīgas prasības ir panākta vienošanās par maksājumu plānu ar mērķi līdz 2016. gada beigām līdz normālam līmenim — EUR 2 miljardiem — samazināt to 2007.–2013. gada neizpildīto maksājumu pieprasījumu uzkrāto apjomu, kuri saistīti ar kohēzijas politiku; norāda, ka 2015. gada beigās tika konstatēti nesamaksāti rēķini vismaz EUR 8,2 miljardu apjomā attiecībā uz 2007.–2013. gadu kohēzijas politikas jomā un sagaidāms, ka šis skaitlis līdz 2016. gada beigām tiks samazināts līdz mazāk nekā EUR 2 miljardiem; norāda, ka šis samazinājums sniedz tikai īslaicīgu atvieglojumu, jo to izraisījusi maksājumu pieprasījumu gan par 2007.–2013., gan 2014.–2020. gada programmām iesniegšana mazākā apmērā, kā bija ziņots; pauž nožēlu, ka nav veikti pasākumi slēpto neizpildīto maksājumu novēršanai, kuri konstatēti citās izdevumu kategorijās; vērš uzmanību uz to, ka pašreizējās DFS darbības beigās sagaidāma 2012.–2014. gada situācijas atkārtošanās, ja vien netiks veikti konkrēti pasākumi; |
| --- | --- |

31.

atgādina par neizpildīto maksājumu uzkrāšanos iepriekšējās (2007–2013) DFS laikā, tiem pieaugot no EUR 5 miljardiem 2010. gada beigās līdz vēl nepieredzētam līmenim — EUR 11 miljardiem 2011. gada beigās, EUR 16 miljardiem 2012. gada beigās un EUR 23,4 miljardiem 2013. gada beigās; brīdina, ka šie neizpildītie maksājumi ir ietekmējuši pašreizējo (2014–2020) DFS, sasniedzot nepieredzētu apjomu — EUR 24,7 miljardus — 2014. gada beigās; uzsver, ka pēc Parlamenta uzstājīgas prasības ir panākta vienošanās par maksājumu plānu ar mērķi līdz 2016. gada beigām līdz normālam līmenim — EUR 2 miljardiem — samazināt to 2007.–2013. gada neizpildīto maksājumu pieprasījumu uzkrāto apjomu, kuri saistīti ar kohēzijas politiku; norāda, ka 2015. gada beigās tika konstatēti nesamaksāti rēķini vismaz EUR 8,2 miljardu apjomā attiecībā uz 2007.–2013. gadu kohēzijas politikas jomā un sagaidāms, ka šis skaitlis līdz 2016. gada beigām tiks samazināts līdz mazāk nekā EUR 2 miljardiem; norāda, ka šis samazinājums sniedz tikai īslaicīgu atvieglojumu, jo to izraisījusi maksājumu pieprasījumu gan par 2007.–2013., gan 2014.–2020. gada programmām iesniegšana mazākā apmērā, kā bija ziņots; pauž nožēlu, ka nav veikti pasākumi slēpto neizpildīto maksājumu novēršanai, kuri konstatēti citās izdevumu kategorijās; vērš uzmanību uz to, ka pašreizējās DFS darbības beigās sagaidāma 2012.–2014. gada situācijas atkārtošanās, ja vien netiks veikti konkrēti pasākumi;

| 32. | pauž nožēlu, ka šai maksājumu krīzei bijušas smagas sekas, ietekmējot tādus ES budžeta līdzekļu saņēmējus kā studenti, universitātes, MVU, pētnieki, NVO, vietējās un reģionālās iestādes un citas attiecīgas vienības; jo īpaši atgādina par maksājumu apropriāciju dramatisko trūkumu humānās palīdzības jomā 2014. gadā, kas negatīvi ietekmēja ES veiktās dzīvības glābšanas operācijas; atgādina, ka Komisijai nācās ķerties pie ietekmes mazināšanas pasākumiem, piemēram, samazināt priekšfinansējuma īpatsvaru un atlikt uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus un iepirkuma procedūras un ar to saistīto līgumu slēgšanu; atgādina, ka vispārēja maksājumu trūkuma dēļ tika mākslīgi palēnināta jauno 2014.–2020. gada programmu īstenošana, kam piemērs ir mākslīga kavēšanās ar uzaicinājumiem iesniegt piedāvājumus (ar kopējo vērtību EUR 1 miljards) saistībā ar programmu “Apvārsnis 2020” 2014. gadā, tiecoties nodrošināt, ka maksājumi būtu jāveic 2015., nevis 2014. gadā; turklāt uzsver, ka no ES budžeta tika iekasētas soda naudas par novēlotiem maksājumiem, kas gan 2014., gan 2015. gadā sasniedza ap EUR 3 miljoniem; |
| --- | --- |

32.

pauž nožēlu, ka šai maksājumu krīzei bijušas smagas sekas, ietekmējot tādus ES budžeta līdzekļu saņēmējus kā studenti, universitātes, MVU, pētnieki, NVO, vietējās un reģionālās iestādes un citas attiecīgas vienības; jo īpaši atgādina par maksājumu apropriāciju dramatisko trūkumu humānās palīdzības jomā 2014. gadā, kas negatīvi ietekmēja ES veiktās dzīvības glābšanas operācijas; atgādina, ka Komisijai nācās ķerties pie ietekmes mazināšanas pasākumiem, piemēram, samazināt priekšfinansējuma īpatsvaru un atlikt uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus un iepirkuma procedūras un ar to saistīto līgumu slēgšanu; atgādina, ka vispārēja maksājumu trūkuma dēļ tika mākslīgi palēnināta jauno 2014.–2020. gada programmu īstenošana, kam piemērs ir mākslīga kavēšanās ar uzaicinājumiem iesniegt piedāvājumus (ar kopējo vērtību EUR 1 miljards) saistībā ar programmu “Apvārsnis 2020” 2014. gadā, tiecoties nodrošināt, ka maksājumi būtu jāveic 2015., nevis 2014. gadā; turklāt uzsver, ka no ES budžeta tika iekasētas soda naudas par novēlotiem maksājumiem, kas gan 2014., gan 2015. gadā sasniedza ap EUR 3 miljoniem;

B.   DFS elastības noteikumu izmantošana nozīmīgā apmērā

| 33. | uzsver — lai nodrošinātu papildu apropriācijas, kas bija vajadzīgas reaģēšanai uz krīzēm vai jaunu politisko prioritāšu finansēšanai kopš 2014. gada, budžeta lēmējinstitūcija pēc visu pieejamo rezervju izsmelšanas tika apstiprinājusi DFS regulā iekļauto elastības noteikumu un īpašo instrumentu izmantošanu nozīmīgā apmērā; atgādina, ka vairāki no šiem noteikumiem tieši izrietēja no Eiropas Parlamenta priekšlikumiem, kurš sarunu par DFS laikā par vienu galvenajām prasībām izvirzīja pēc iespējas lielāku elastību; |
| --- | --- |

33.

uzsver — lai nodrošinātu papildu apropriācijas, kas bija vajadzīgas reaģēšanai uz krīzēm vai jaunu politisko prioritāšu finansēšanai kopš 2014. gada, budžeta lēmējinstitūcija pēc visu pieejamo rezervju izsmelšanas tika apstiprinājusi DFS regulā iekļauto elastības noteikumu un īpašo instrumentu izmantošanu nozīmīgā apmērā; atgādina, ka vairāki no šiem noteikumiem tieši izrietēja no Eiropas Parlamenta priekšlikumiem, kurš sarunu par DFS laikā par vienu galvenajām prasībām izvirzīja pēc iespējas lielāku elastību;

| 34. | jo īpaši norāda, ka īpašie instrumenti tika izmantoti, lai risinātu bēgļu un migrācijas krīzi (2016. gadā pilnībā izlietotā elastības instrumenta kopējais apjoms — EUR 1530 miljoni, rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos 2016. gadā — EUR 150 miljoni) un maksājumu trūkuma problēmu (2015. gadā aktivizētā neparedzēto izdevumu rezerve — EUR 3,16 miljardi), kā arī finansētu ESIF garantiju fondu (pilnībā izmantota vispārējā rezerve saistībām 2014. gadā — EUR 543 miljoni); atgādina, ka lēmums izmantot neparedzēto izdevumu rezervi maksājumiem ir saistīts ar maksājumu maksimālo apjomu samazinājumu 2018.–2020. gadā; |
| --- | --- |

34.

jo īpaši norāda, ka īpašie instrumenti tika izmantoti, lai risinātu bēgļu un migrācijas krīzi (2016. gadā pilnībā izlietotā elastības instrumenta kopējais apjoms — EUR 1530 miljoni, rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos 2016. gadā — EUR 150 miljoni) un maksājumu trūkuma problēmu (2015. gadā aktivizētā neparedzēto izdevumu rezerve — EUR 3,16 miljardi), kā arī finansētu ESIF garantiju fondu (pilnībā izmantota vispārējā rezerve saistībām 2014. gadā — EUR 543 miljoni); atgādina, ka lēmums izmantot neparedzēto izdevumu rezervi maksājumiem ir saistīts ar maksājumu maksimālo apjomu samazinājumu 2018.–2020. gadā;

| 35. | sagaida, ka jebkādas turpmākas vajadzības saistībā ar migrācijas un bēgļu krīzi 2016. gadā, cita starpā finansējums EUR 200 miljonu apmērā jaunajam instrumentam ārkārtas atbalsta sniegšanai Savienībā, nozīmētu neparedzēto izdevumu rezerves izmantošanu, līdzko nepieciešams; atgādina, ka 3. izdevumu kategorijā vairs nav pieejamas rezerves, savukārt elastības instruments šim gadam jau ir pilnībā izmantots; ierosina, ka būtu jāpēta papildu elastības iespējas jaunu problēmu risināšanai; |
| --- | --- |

35.

sagaida, ka jebkādas turpmākas vajadzības saistībā ar migrācijas un bēgļu krīzi 2016. gadā, cita starpā finansējums EUR 200 miljonu apmērā jaunajam instrumentam ārkārtas atbalsta sniegšanai Savienībā, nozīmētu neparedzēto izdevumu rezerves izmantošanu, līdzko nepieciešams; atgādina, ka 3. izdevumu kategorijā vairs nav pieejamas rezerves, savukārt elastības instruments šim gadam jau ir pilnībā izmantots; ierosina, ka būtu jāpēta papildu elastības iespējas jaunu problēmu risināšanai;

| 36. | atgādina, ka Iestāžu nolīguma 17. punktā paredzētā leģislatīvā elastība ļauj septiņu gadu periodā līdz par +/-10 % palielināt kopīgo finansējumu programmām, kuras pieņemtas saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru; norāda, ka “jauni, objektīvi ilgtermiņa apstākļi” ļauj budžeta lēmējinstitūcijai vēl vairāk atkāpties no sākotnējā finansējuma; atzinīgi vērtē to, ka šis noteikums jau ir ticis izmantots, lai Savienība varētu reaģēt uz neparedzētiem notikumiem, ievērojami palielinot tādu programmu kā AMIF sākotnējo gada finansējumu; |
| --- | --- |

36.

atgādina, ka Iestāžu nolīguma 17. punktā paredzētā leģislatīvā elastība ļauj septiņu gadu periodā līdz par +/-10 % palielināt kopīgo finansējumu programmām, kuras pieņemtas saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru; norāda, ka “jauni, objektīvi ilgtermiņa apstākļi” ļauj budžeta lēmējinstitūcijai vēl vairāk atkāpties no sākotnējā finansējuma; atzinīgi vērtē to, ka šis noteikums jau ir ticis izmantots, lai Savienība varētu reaģēt uz neparedzētiem notikumiem, ievērojami palielinot tādu programmu kā AMIF sākotnējo gada finansējumu;

II.   
  DFS vidusposma pārskatīšana — kategoriska prasība

| 37. | pauž pārliecību, pamatojoties uz iepriekš sniegto analīzi, ka pašreizējās DFS darbības novērtēšana liek secināt, ka patiesa DFS vidusposma pārskatīšana, kā paredzēts DFS regulā, ir absolūti nepieciešama, lai Savienība varētu efektīvi reaģēt uz virkni problēmjautājumu, vienlaikus sasniedzot savus politiskos mērķus; atgādina, ka stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšana joprojām ir galvenā prioritāte, kas jāatbalsta no ES budžeta; uzsver, ka ES budžetā ir jābūt pietiekamiem līdzekļiem, lai efektīvi nodrošinātu investīcijas, kas sekmē izaugsmi un darbvietu izveidi, palīdz sasniegt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un veicina solidaritāti; |
| --- | --- |

37.

pauž pārliecību, pamatojoties uz iepriekš sniegto analīzi, ka pašreizējās DFS darbības novērtēšana liek secināt, ka patiesa DFS vidusposma pārskatīšana, kā paredzēts DFS regulā, ir absolūti nepieciešama, lai Savienība varētu efektīvi reaģēt uz virkni problēmjautājumu, vienlaikus sasniedzot savus politiskos mērķus; atgādina, ka stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšana joprojām ir galvenā prioritāte, kas jāatbalsta no ES budžeta; uzsver, ka ES budžetā ir jābūt pietiekamiem līdzekļiem, lai efektīvi nodrošinātu investīcijas, kas sekmē izaugsmi un darbvietu izveidi, palīdz sasniegt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un veicina solidaritāti;

| 38. | mudina Komisiju, sagatavojot leģislatīvā akta priekšlikumu, ņemt vērā turpmāk izklāstītās Parlamenta prasības par izmaiņām DFS regulā gan attiecībā uz summām, gan vairākiem noteikumiem saistībā ar DFS darbību, kuriem jābūt piemērojamiem jau pašreizējās DFS laikā; |
| --- | --- |

38.

mudina Komisiju, sagatavojot leģislatīvā akta priekšlikumu, ņemt vērā turpmāk izklāstītās Parlamenta prasības par izmaiņām DFS regulā gan attiecībā uz summām, gan vairākiem noteikumiem saistībā ar DFS darbību, kuriem jābūt piemērojamiem jau pašreizējās DFS laikā;

| 39. | uzsver — paredzēts, ka divi leģislatīvo aktu priekšlikumi, proti, par ESIF darbības pagarinājumu un Ārējā investīciju plāna izstrādi, tiks iesniegti 2016. gada rudenī; sagaida, ka visa informācija par abu šo priekšlikumu finansēšanu tiks darīta pieejama pēc iespējas drīz, lai to pienācīgi ņemtu vērā sarunās par DFS vidusposma pārskatīšanu; atgādina Parlamenta principiālo nostāju, proti, ka jaunas politikas iniciatīvas nevajadzētu finansēt, atņemot līdzekļus jau esošām ES programmām un politikas jomām; |
| --- | --- |

39.

uzsver — paredzēts, ka divi leģislatīvo aktu priekšlikumi, proti, par ESIF darbības pagarinājumu un Ārējā investīciju plāna izstrādi, tiks iesniegti 2016. gada rudenī; sagaida, ka visa informācija par abu šo priekšlikumu finansēšanu tiks darīta pieejama pēc iespējas drīz, lai to pienācīgi ņemtu vērā sarunās par DFS vidusposma pārskatīšanu; atgādina Parlamenta principiālo nostāju, proti, ka jaunas politikas iniciatīvas nevajadzētu finansēt, atņemot līdzekļus jau esošām ES programmām un politikas jomām;

| 40. | uzsver, ka grozījumi, par kuriem vienojās DFS vidusposma pārskatīšanā, būtu nekavējoties jāīsteno un jāintegrē jau ES 2017. gada budžetā; tāpēc aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk iesniegt tiesību akta priekšlikumu par DFS regulas pārskatīšanu, lai vienlaicīgi varētu īstenot sarunas par DFS pārskatīšanu un ES 2017. gada budžetu un savlaicīgi vienoties šajā jautājumā; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka grozījumi, par kuriem vienojās DFS vidusposma pārskatīšanā, būtu nekavējoties jāīsteno un jāintegrē jau ES 2017. gada budžetā; tāpēc aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk iesniegt tiesību akta priekšlikumu par DFS regulas pārskatīšanu, lai vienlaicīgi varētu īstenot sarunas par DFS pārskatīšanu un ES 2017. gada budžetu un savlaicīgi vienoties šajā jautājumā;

| 41. | ņem vērā Apvienotās Karalistes 2016. gada 23. jūnija referenduma rezultātu; šajā sakarībā aicina Komisiju sniegt budžeta lēmējinstitūcijai visu attiecīgo informāciju par minētā referenduma iespējamo ietekmi uz budžetu, neskarot gaidāmo Apvienotās Karalistes un ES sarunu iznākumu; |
| --- | --- |

41.

ņem vērā Apvienotās Karalistes 2016. gada 23. jūnija referenduma rezultātu; šajā sakarībā aicina Komisiju sniegt budžeta lēmējinstitūcijai visu attiecīgo informāciju par minētā referenduma iespējamo ietekmi uz budžetu, neskarot gaidāmo Apvienotās Karalistes un ES sarunu iznākumu;

| 42. | norāda uz ES būtisko ieguldījumu, lai sekmētu mieru un samierināšanos Īrijā, jo īpaši, izmantojot PEACE programmas, kas ir vērstas uz Ziemeļīriju un dienvidu pierobežas apgabaliem; norāda, ka Apvienotās Karalistes referenduma rezultāts var radīt smagas problēmas miera procesam un apdraud miera procesa un Lielās piektdienas vienošanās integritāti; aicina Komisiju turpināt atbalstīt miera procesu, saglabājot finansējumu PEACE programmai; |
| --- | --- |

42.

norāda uz ES būtisko ieguldījumu, lai sekmētu mieru un samierināšanos Īrijā, jo īpaši, izmantojot PEACE programmas, kas ir vērstas uz Ziemeļīriju un dienvidu pierobežas apgabaliem; norāda, ka Apvienotās Karalistes referenduma rezultāts var radīt smagas problēmas miera procesam un apdraud miera procesa un Lielās piektdienas vienošanās integritāti; aicina Komisiju turpināt atbalstīt miera procesu, saglabājot finansējumu PEACE programmai;

A.   Parlamenta prasības attiecībā uz DFS otro pusi

DFS summas (saistības)

| 43. | ir pārliecināts, ka, lai gan ir pilnībā jāapliecina atbalsts plaša mēroga politiskā un finansiālā atbalsta nodrošināšanai ESIF, ES budžetu nevajadzētu izmantot jaunu iniciatīvu finansēšanai uz esošo Savienības programmu un politikas jomu rēķina; ir iecerējis izpildīt savu apņemšanos pilnībā kompensēt ar ESIF saistītos samazinājumus, kas ietekmē programmu “Apvārsnis 2020” un EISI, lai būtu iespējams sasniegt to mērķus, par kuriem vienošanās tika panākta tikai pirms diviem gadiem, un Savienība varētu sasniegt savus mērķus pētniecības un inovāciju jomā; šajā sakarībā uzsver, ka šai kompensācijai nevajadzētu ietekmēt citu 1.a apakškategorijas (Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai) programmu finansējuma līmeni, norādot uz to neapšaubāmo ieguldījumu izaugsmē, darbvietu radīšanā un konkurētspējā; uzskata, ka 1.a apakškategorijas rezerves nav pietiekamas, lai īstenotu šīs prasības, tādēļ aicina palielināt šīs apakškategorijas ietvaros pieejamo maksimālo apjomu; |
| --- | --- |

43.

ir pārliecināts, ka, lai gan ir pilnībā jāapliecina atbalsts plaša mēroga politiskā un finansiālā atbalsta nodrošināšanai ESIF, ES budžetu nevajadzētu izmantot jaunu iniciatīvu finansēšanai uz esošo Savienības programmu un politikas jomu rēķina; ir iecerējis izpildīt savu apņemšanos pilnībā kompensēt ar ESIF saistītos samazinājumus, kas ietekmē programmu “Apvārsnis 2020” un EISI, lai būtu iespējams sasniegt to mērķus, par kuriem vienošanās tika panākta tikai pirms diviem gadiem, un Savienība varētu sasniegt savus mērķus pētniecības un inovāciju jomā; šajā sakarībā uzsver, ka šai kompensācijai nevajadzētu ietekmēt citu 1.a apakškategorijas (Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai) programmu finansējuma līmeni, norādot uz to neapšaubāmo ieguldījumu izaugsmē, darbvietu radīšanā un konkurētspējā; uzskata, ka 1.a apakškategorijas rezerves nav pietiekamas, lai īstenotu šīs prasības, tādēļ aicina palielināt šīs apakškategorijas ietvaros pieejamo maksimālo apjomu;

| 44. | stingri atbalsta YEI turpināšanu, kas ir veids, kā nodrošināt steidzamu reakciju cīņā pret jauniešu bezdarbu, pēc tam, kad veiktas vajadzīgās korekcijas saskaņā ar pašlaik notiekošo izvērtēšanu; uzskata, ka to var panākt tikai tad, ja YEI līdz pašreizējās DFS beigām saistību apropriācijas tiks nodrošinātas vismaz tāda pašā līmenī, kāds katru gadu programmai tika piešķirts minētā laikposma pirmajos divos gados (EUR 6 miljardi piešķirti ātrākai izmantošanai 2014.–2015. gadā), atkarībā no gaidāmā Komisijas novērtējuma; norāda, ka tādēļ būtu jāpārskata un jāpalielina 1.b izdevumu apakškategorijas (Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija) maksimālie apjomi, jo rezerves nav pieejamas; |
| --- | --- |

44.

stingri atbalsta YEI turpināšanu, kas ir veids, kā nodrošināt steidzamu reakciju cīņā pret jauniešu bezdarbu, pēc tam, kad veiktas vajadzīgās korekcijas saskaņā ar pašlaik notiekošo izvērtēšanu; uzskata, ka to var panākt tikai tad, ja YEI līdz pašreizējās DFS beigām saistību apropriācijas tiks nodrošinātas vismaz tāda pašā līmenī, kāds katru gadu programmai tika piešķirts minētā laikposma pirmajos divos gados (EUR 6 miljardi piešķirti ātrākai izmantošanai 2014.–2015. gadā), atkarībā no gaidāmā Komisijas novērtējuma; norāda, ka tādēļ būtu jāpārskata un jāpalielina 1.b izdevumu apakškategorijas (Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija) maksimālie apjomi, jo rezerves nav pieejamas;

| 45. | pauž stingru pārliecību, ka kopējais budžeta piešķīrums un valstīm iepriekš piešķirtais finansējums kopējai lauksaimniecības politikai, tostarp tiešo maksājumu apropriācijas, veicot DFS pārskatīšanu, ir jāsaglabā nemainīgi; turklāt uzsver, ka ir svarīgi nesamazināt finansējumu Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam, lai varētu īstenot kopējās zivsaimniecības politikas nesenās reformas mērķus; |
| --- | --- |

45.

pauž stingru pārliecību, ka kopējais budžeta piešķīrums un valstīm iepriekš piešķirtais finansējums kopējai lauksaimniecības politikai, tostarp tiešo maksājumu apropriācijas, veicot DFS pārskatīšanu, ir jāsaglabā nemainīgi; turklāt uzsver, ka ir svarīgi nesamazināt finansējumu Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam, lai varētu īstenot kopējās zivsaimniecības politikas nesenās reformas mērķus;

| 46. | uzskata, ka konfliktu un klimata pārmaiņu izraisītās migrācijas un bēgļu krīzes apmēri parāda, ka nākamajos gados 3. izdevumu kategorijā (Drošība un pilsoniskums) šajā sakarībā var rasties papildu vajadzības ar nozīmīgu ietekmi uz budžetu; turklāt uzsver, ka šajā pašā izdevumu kategorijā papildu finansējums būs vajadzīgs arī, lai atbalstītu pastiprinātu rīcību ES līmenī ES iekšējai drošībai un cīņai pret terorismu; prasa Komisijai pēc iespējas ātrāk izstrādāt atjauninātas prognozes par budžetu, kas nepieciešams līdz pašreizējās DFS beigām, lai risinātu visus problēmjautājumus šajās jomās; |
| --- | --- |

46.

uzskata, ka konfliktu un klimata pārmaiņu izraisītās migrācijas un bēgļu krīzes apmēri parāda, ka nākamajos gados 3. izdevumu kategorijā (Drošība un pilsoniskums) šajā sakarībā var rasties papildu vajadzības ar nozīmīgu ietekmi uz budžetu; turklāt uzsver, ka šajā pašā izdevumu kategorijā papildu finansējums būs vajadzīgs arī, lai atbalstītu pastiprinātu rīcību ES līmenī ES iekšējai drošībai un cīņai pret terorismu; prasa Komisijai pēc iespējas ātrāk izstrādāt atjauninātas prognozes par budžetu, kas nepieciešams līdz pašreizējās DFS beigām, lai risinātu visus problēmjautājumus šajās jomās;

| 47. | tādēļ pauž ciešu pārliecību, ka, pat izmantojot 3. izdevumu kategorijā pieejamās mazās rezerves un pašreizējos elastības noteikumus, ar pieejamajiem resursiem nepietiks, lai reaģētu uz palielinātajām vajadzībām šajā kategorijā; tādēļ prasa būtiski palielināt finansējumu AMIF un Iekšējās drošības fondam, kā arī Savienības aģentūrām (Frontex, Eiropas Patvēruma atbalsta birojam (EASO), Eiropolam, Eurojust un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūrai (FRA)), kas, darbojoties šajā jomā, ir uzņēmušās jaunus pienākumus, un citām iniciatīvām, kuras būtu iespējams īstenot; uzskata, ka ir jāpārskata un jāpalielina 3. izdevumu kategorijas maksimālie apjomi; |
| --- | --- |

47.

tādēļ pauž ciešu pārliecību, ka, pat izmantojot 3. izdevumu kategorijā pieejamās mazās rezerves un pašreizējos elastības noteikumus, ar pieejamajiem resursiem nepietiks, lai reaģētu uz palielinātajām vajadzībām šajā kategorijā; tādēļ prasa būtiski palielināt finansējumu AMIF un Iekšējās drošības fondam, kā arī Savienības aģentūrām (Frontex, Eiropas Patvēruma atbalsta birojam (EASO), Eiropolam, Eurojust un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūrai (FRA)), kas, darbojoties šajā jomā, ir uzņēmušās jaunus pienākumus, un citām iniciatīvām, kuras būtu iespējams īstenot; uzskata, ka ir jāpārskata un jāpalielina 3. izdevumu kategorijas maksimālie apjomi;

| 48. | sagaida, ka saskaņota darbība ar mērķi efektīvi reaģēt uz migrācijas un bēgļu krīzes ārējo dimensiju, īpaši politikas nostabilizēšanu Eiropas kaimiņvalstīs un Subsahāras Āfrikā un migrācijas humanitāro un ekonomisko cēloņu likvidēšanu, nākamajos gados pastiprināsies un līdz ar to būs aizvien vairāk pieprasījumu pēc finansējuma 4. izdevumu kategorijā (Globālā Eiropa); uzsver, ka šādi pieprasījumi pēc papildfinansējuma nebūtu jāizvērš, kaitējot ES pašreizējām ārējām darbībām, tostarp tās attīstības politikai; tāpēc prasa pārskatīt un palielināt 4. izdevumu kategorijas maksimālos apjomus; |
| --- | --- |

48.

sagaida, ka saskaņota darbība ar mērķi efektīvi reaģēt uz migrācijas un bēgļu krīzes ārējo dimensiju, īpaši politikas nostabilizēšanu Eiropas kaimiņvalstīs un Subsahāras Āfrikā un migrācijas humanitāro un ekonomisko cēloņu likvidēšanu, nākamajos gados pastiprināsies un līdz ar to būs aizvien vairāk pieprasījumu pēc finansējuma 4. izdevumu kategorijā (Globālā Eiropa); uzsver, ka šādi pieprasījumi pēc papildfinansējuma nebūtu jāizvērš, kaitējot ES pašreizējām ārējām darbībām, tostarp tās attīstības politikai; tāpēc prasa pārskatīt un palielināt 4. izdevumu kategorijas maksimālos apjomus;

| 49. | prasa piešķirt lielāku finansiālo atbalstu trijām Eiropas programmām, kuras tiešā veidā skar iedzīvotājus — “Radošā Eiropa”, “Eiropa pilsoņiem” un Erasmus+, jo šajās programmās tiek izstrādāti jauni subsīdiju veidi reaģēšanai uz pašreizējo stāvokli bēgļu integrācijas un izglītības jomā un tās ir Savienības un dalībvalstu vadīto pasākumu priekšgalā labāka vispārējā sociālā stāvokļa, savstarpējās sapratnes un daudzveidīgās sabiedrības līdzāspastāvēšanas veicināšanā; |
| --- | --- |

49.

prasa piešķirt lielāku finansiālo atbalstu trijām Eiropas programmām, kuras tiešā veidā skar iedzīvotājus — “Radošā Eiropa”, “Eiropa pilsoņiem” un Erasmus+, jo šajās programmās tiek izstrādāti jauni subsīdiju veidi reaģēšanai uz pašreizējo stāvokli bēgļu integrācijas un izglītības jomā un tās ir Savienības un dalībvalstu vadīto pasākumu priekšgalā labāka vispārējā sociālā stāvokļa, savstarpējās sapratnes un daudzveidīgās sabiedrības līdzāspastāvēšanas veicināšanā;

DFS summas (maksājumi)

| 50. | uzskata, ka prioritārā kārtā ir jārīkojas, lai nepieļautu jaunu maksājumu krīzi pašreizējās DFS darbības beigās; pauž pārliecību, ka jādara viss iespējamais, lai izvairītos no nesamaksātu rēķinu uzkrāšanās, kā tas bija vērojams iepriekšējā plānošanas periodā; tomēr uzsver — šajā pašā laikā, kad maksājumu vajadzībām būtu jāsasniedz to ierastais augstākais līmenis, jau tagad var gaidīt nopietnas problēmas ar maksājumiem DFS otrajā pusē; uzskata, ka papildu spiediena iemesls cita starpā ir neparedzēto izdevumu rezerves izlīdzināšana attiecībā pret jau tagad pārāk ierobežotajiem maksājumu maksimālajiem apjomiem 2018.–2020. gadā, ievērojama kavēšanās ar jaunu dalītā pārvaldībā esošu programmu, tostarp YEI, sākšanu, ESIF maksājumu profils un papildu maksājumi, kas atbilst nesenajam saistību pieaugumam saistībā ar migrācijas un bēgļu krīzi; |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka prioritārā kārtā ir jārīkojas, lai nepieļautu jaunu maksājumu krīzi pašreizējās DFS darbības beigās; pauž pārliecību, ka jādara viss iespējamais, lai izvairītos no nesamaksātu rēķinu uzkrāšanās, kā tas bija vērojams iepriekšējā plānošanas periodā; tomēr uzsver — šajā pašā laikā, kad maksājumu vajadzībām būtu jāsasniedz to ierastais augstākais līmenis, jau tagad var gaidīt nopietnas problēmas ar maksājumiem DFS otrajā pusē; uzskata, ka papildu spiediena iemesls cita starpā ir neparedzēto izdevumu rezerves izlīdzināšana attiecībā pret jau tagad pārāk ierobežotajiem maksājumu maksimālajiem apjomiem 2018.–2020. gadā, ievērojama kavēšanās ar jaunu dalītā pārvaldībā esošu programmu, tostarp YEI, sākšanu, ESIF maksājumu profils un papildu maksājumi, kas atbilst nesenajam saistību pieaugumam saistībā ar migrācijas un bēgļu krīzi;

| 51. | atgādina, ka maksājumu apropriācijas ir iepriekšējo saistību loģiskas sekas; tāpēc sagaida, ka jaunus saistību apropriāciju palielinājumus papildinās atbilstoši maksājumu apropriāciju palielinājumi, cita starpā maksājumu maksimālo apjomu pārskatīšana un palielināšana; turklāt uzskata, ka DFS vidusposma novērtēšana/pārskatīšana sniedz lielisku iespēju izvērtēt maksājumu īstenošanu un atjauninātas prognozes par maksājumu paredzamo dinamiku līdz pašreizējās DFS beigām; uzskata, ka kopīgajam maksājumu plānam 2016.–2020. gadam vajadzētu būt saistošam un tas ir jāizstrādā un jāsaskaņo attiecīgajām trīs iestādēm; uzstāj, ka šādu jaunu maksājumu plānu vajadzētu balstīt uz finanšu pareizu pārvaldību un tajā būtu jāsniedz skaidra stratēģija, lai apmierinātu visas vajadzības pēc maksājumiem visās izdevumu kategorijās līdz pašreizējās DFS beigām un lai izvairītos no “slēptiem neizpildītiem maksājumiem” atsevišķu daudzgadu programmu mākslīgi palēninātas īstenošanas dēļ un citu tādu ietekmes mazināšanas pasākumu dēļ kā, piemēram, priekšfinansējuma likmju samazināšana; |
| --- | --- |

51.

atgādina, ka maksājumu apropriācijas ir iepriekšējo saistību loģiskas sekas; tāpēc sagaida, ka jaunus saistību apropriāciju palielinājumus papildinās atbilstoši maksājumu apropriāciju palielinājumi, cita starpā maksājumu maksimālo apjomu pārskatīšana un palielināšana; turklāt uzskata, ka DFS vidusposma novērtēšana/pārskatīšana sniedz lielisku iespēju izvērtēt maksājumu īstenošanu un atjauninātas prognozes par maksājumu paredzamo dinamiku līdz pašreizējās DFS beigām; uzskata, ka kopīgajam maksājumu plānam 2016.–2020. gadam vajadzētu būt saistošam un tas ir jāizstrādā un jāsaskaņo attiecīgajām trīs iestādēm; uzstāj, ka šādu jaunu maksājumu plānu vajadzētu balstīt uz finanšu pareizu pārvaldību un tajā būtu jāsniedz skaidra stratēģija, lai apmierinātu visas vajadzības pēc maksājumiem visās izdevumu kategorijās līdz pašreizējās DFS beigām un lai izvairītos no “slēptiem neizpildītiem maksājumiem” atsevišķu daudzgadu programmu mākslīgi palēninātas īstenošanas dēļ un citu tādu ietekmes mazināšanas pasākumu dēļ kā, piemēram, priekšfinansējuma likmju samazināšana;

| 52. | ir apņēmies skaidri atrisināt jautājumu par DFS īpašo instrumentu maksājumu iekļaušanu budžetā; atgādina par neatrisinātajām domstarpībām attiecībā uz interpretāciju starp Komisiju un Parlamentu, no vienas puses, un Padomi, no otras puses, kas pēdējos gados ir bijušas sarunu par budžetu centrā; atkārto savu jau sen ieņemto nostāju, ka maksājumu apropriācijas, kas izriet no īpašo instrumentu izmantošanas saistību apropriācijām, arī būtu jārēķina papildus DFS maksājumu gada maksimālajiem apjomiem; |
| --- | --- |

52.

ir apņēmies skaidri atrisināt jautājumu par DFS īpašo instrumentu maksājumu iekļaušanu budžetā; atgādina par neatrisinātajām domstarpībām attiecībā uz interpretāciju starp Komisiju un Parlamentu, no vienas puses, un Padomi, no otras puses, kas pēdējos gados ir bijušas sarunu par budžetu centrā; atkārto savu jau sen ieņemto nostāju, ka maksājumu apropriācijas, kas izriet no īpašo instrumentu izmantošanas saistību apropriācijām, arī būtu jārēķina papildus DFS maksājumu gada maksimālajiem apjomiem;

Nosacījumi ES pamattiesību nodrošināšanai

| 53. | uzstāj, ka visām valstīm ir pilnībā jāuzņemas atbildība saistībā ar bēgļu krīzi un lēmumu par īpašo pārdales mehānismu; aicina Komisiju ieviest finanšu piešķiršanas (bonus) un atņemšanas (malus) mehānismu saistībā ar to, vai dalībvalstis pilda vai nepilda savas saistības saskaņā ar ES pieņemtajiem pasākumiem; uzskata, ka finanšu ieguldījums, ko sniedz sankciju piemērošana kādai dalībvalstij, kas neievēro minētos pasākumus, būtu jānovirza atpakaļ ES budžetā kā papildu ieņēmumi; |
| --- | --- |

53.

uzstāj, ka visām valstīm ir pilnībā jāuzņemas atbildība saistībā ar bēgļu krīzi un lēmumu par īpašo pārdales mehānismu; aicina Komisiju ieviest finanšu piešķiršanas (bonus) un atņemšanas (malus) mehānismu saistībā ar to, vai dalībvalstis pilda vai nepilda savas saistības saskaņā ar ES pieņemtajiem pasākumiem; uzskata, ka finanšu ieguldījums, ko sniedz sankciju piemērošana kādai dalībvalstij, kas neievēro minētos pasākumus, būtu jānovirza atpakaļ ES budžetā kā papildu ieņēmumi;

Ārkārtas ieņēmumi

| 54. | ir cieši pārliecināts, ka jebkāds pārpalikums, kas izriet no ES budžeta nepilnīgas izpildes vai soda naudas maksājumiem, kuri piemēroti uzņēmumiem par ES konkurences tiesību aktu pārkāpšanu, ES budžetā būtu jāiekļauj kā ārpuskārtas ieņēmumi un atbilstoša NKI iemaksu korekcija nebūtu jāveic; uzskata, ka šis pasākums būtiski sekmētu ar maksājumiem ES budžetā saistītās problēmas mazināšanu; aicina Komisiju šajā saistībā izstrādāt atbilstīgus tiesību aktu priekšlikumus; |
| --- | --- |

54.

ir cieši pārliecināts, ka jebkāds pārpalikums, kas izriet no ES budžeta nepilnīgas izpildes vai soda naudas maksājumiem, kuri piemēroti uzņēmumiem par ES konkurences tiesību aktu pārkāpšanu, ES budžetā būtu jāiekļauj kā ārpuskārtas ieņēmumi un atbilstoša NKI iemaksu korekcija nebūtu jāveic; uzskata, ka šis pasākums būtiski sekmētu ar maksājumiem ES budžetā saistītās problēmas mazināšanu; aicina Komisiju šajā saistībā izstrādāt atbilstīgus tiesību aktu priekšlikumus;

| 55. | pauž pārliecību, ka saistību atcēlumi visās izdevumu kategorijās, kas radušies to darbību pilnīgas vai daļējas neizpildīšanas dēļ, kuriem tās bija piešķirtas, būtu jāpadara no jauna pieejami ES budžetā, un budžeta lēmējinstitūcijai tie būtu jāizmanto gada budžeta procedūras ietvaros; pauž stingru pārliecību, ka, ņemot vērā pašreizējos ierobežojumus, kas ietekmē ES budžetu, un Eiropas Savienības vajadzības pēc papildu finansējuma, minētais noteikums būtu jāpiemēro arī atcēlumiem, kas radušies 2007.–2013. gada programmu īstenošanas, tostarp kohēzijas politikas programmu slēgšanas rezultātā; aicina Komisiju šajā saistībā izstrādāt atbilstīgus tiesību aktu priekšlikumus; |
| --- | --- |

55.

pauž pārliecību, ka saistību atcēlumi visās izdevumu kategorijās, kas radušies to darbību pilnīgas vai daļējas neizpildīšanas dēļ, kuriem tās bija piešķirtas, būtu jāpadara no jauna pieejami ES budžetā, un budžeta lēmējinstitūcijai tie būtu jāizmanto gada budžeta procedūras ietvaros; pauž stingru pārliecību, ka, ņemot vērā pašreizējos ierobežojumus, kas ietekmē ES budžetu, un Eiropas Savienības vajadzības pēc papildu finansējuma, minētais noteikums būtu jāpiemēro arī atcēlumiem, kas radušies 2007.–2013. gada programmu īstenošanas, tostarp kohēzijas politikas programmu slēgšanas rezultātā; aicina Komisiju šajā saistībā izstrādāt atbilstīgus tiesību aktu priekšlikumus;

Elastības noteikumi un īpašie instrumenti

| 56. | uzsver, ka DFS īpašo instrumentu izmantošanas biežums un apmērs pēdējo divu gadu laikā vien nešaubīgi pierāda DFS regulā paredzēto elastības noteikumu un mehānismu vērtību; uzsver Parlamenta jau sen ieņemto nostāju, ka elastībai būtu jāļauj maksimāli izmantot kopējos DFS saistību un maksājumu apropriāciju maksimālos apjomus; |
| --- | --- |

56.

uzsver, ka DFS īpašo instrumentu izmantošanas biežums un apmērs pēdējo divu gadu laikā vien nešaubīgi pierāda DFS regulā paredzēto elastības noteikumu un mehānismu vērtību; uzsver Parlamenta jau sen ieņemto nostāju, ka elastībai būtu jāļauj maksimāli izmantot kopējos DFS saistību un maksājumu apropriāciju maksimālos apjomus;

| 57. | tāpēc uzskata, ka DFS regulas vidusposma pārskatīšanai būtu jādod iespēja atcelt virkni šķēršļu un ierobežojumu, ko Padome DFS pieņemšanas laikā noteica attiecībā uz elastības noteikumiem; jo īpaši uzskata, ka jebkādi ierobežojumi — vai nu nosakot gada maksimālos apjomus (vispārējā rezerve maksājumiem), vai paredzot termiņus (vispārējā rezerve saistībām) — attiecībā uz neizmantoto apropriāciju un rezervju pārnešanu būtu jāatceļ; uzskata, ka, ņemot vērā pašreizējos budžeta ierobežojumus vairākās izdevumu kategorijās, nevajadzētu noteikt konkrētu jomu tādu līdzekļu izmantošanai, kas piešķirti no vispārējās saistību rezerves; |
| --- | --- |

57.

tāpēc uzskata, ka DFS regulas vidusposma pārskatīšanai būtu jādod iespēja atcelt virkni šķēršļu un ierobežojumu, ko Padome DFS pieņemšanas laikā noteica attiecībā uz elastības noteikumiem; jo īpaši uzskata, ka jebkādi ierobežojumi — vai nu nosakot gada maksimālos apjomus (vispārējā rezerve maksājumiem), vai paredzot termiņus (vispārējā rezerve saistībām) — attiecībā uz neizmantoto apropriāciju un rezervju pārnešanu būtu jāatceļ; uzskata, ka, ņemot vērā pašreizējos budžeta ierobežojumus vairākās izdevumu kategorijās, nevajadzētu noteikt konkrētu jomu tādu līdzekļu izmantošanai, kas piešķirti no vispārējās saistību rezerves;

| 58. | jo īpaši uzsver visa elastības instrumenta finansējuma izmantošanu 2016. gadā; norāda, ka šis instruments ļauj finansēt skaidri noteiktus izdevumus, ko nav iespējams finansēt, nepārsniedzot vienai vai vairākām izdevumu kategorijām noteiktos maksimālos apjomus, un nav saistīts ar konkrētu ES politikas jomu; tāpēc uzskata, ka tas dod iespēju patiesi elastīgi rīkoties ar ES budžetu, jo īpaši lielas krīzes gadījumā; līdz ar to prasa būtiski palielināt tā finansējumu līdz EUR 2 miljardiem gadā, norādot, ka šo daudzumu budžetā iekļauj tikai tad, ja budžeta lēmējinstitūcija nolemj izmantot šo instrumentu; atgādina, ka elastības instruments nav saistīts ar kādu konkrētu politikas jomu un to var izmantot jebkuram mērķim, kas atzīts par nepieciešamu; |
| --- | --- |

58.

jo īpaši uzsver visa elastības instrumenta finansējuma izmantošanu 2016. gadā; norāda, ka šis instruments ļauj finansēt skaidri noteiktus izdevumus, ko nav iespējams finansēt, nepārsniedzot vienai vai vairākām izdevumu kategorijām noteiktos maksimālos apjomus, un nav saistīts ar konkrētu ES politikas jomu; tāpēc uzskata, ka tas dod iespēju patiesi elastīgi rīkoties ar ES budžetu, jo īpaši lielas krīzes gadījumā; līdz ar to prasa būtiski palielināt tā finansējumu līdz EUR 2 miljardiem gadā, norādot, ka šo daudzumu budžetā iekļauj tikai tad, ja budžeta lēmējinstitūcija nolemj izmantot šo instrumentu; atgādina, ka elastības instruments nav saistīts ar kādu konkrētu politikas jomu un to var izmantot jebkuram mērķim, kas atzīts par nepieciešamu;

| 59. | norāda, ka rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos ir paredzēta, lai ātri reaģētu uz īpašiem palīdzības pieprasījumiem, ko trešās valstis iesniegušas pēc neparedzētiem notikumiem, un uzsver tās sevišķo nozīmību pašreizējā situācijā; prasa būtiski palielināt tai piešķirto finansējumu līdz EUR 1 miljardam gadā; |
| --- | --- |

59.

norāda, ka rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos ir paredzēta, lai ātri reaģētu uz īpašiem palīdzības pieprasījumiem, ko trešās valstis iesniegušas pēc neparedzētiem notikumiem, un uzsver tās sevišķo nozīmību pašreizējā situācijā; prasa būtiski palielināt tai piešķirto finansējumu līdz EUR 1 miljardam gadā;

| 60. | norāda uz dažādajiem spēkā esošajiem noteikumiem attiecībā uz DFS īpašo instrumentu (proti, elastības instrumenta, rezerves palīdzībai ārkārtas gadījumos, ES Solidaritātes fonda un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda) neizmantoto apropriāciju pārnešanai atvēlēto laikposmu; prasa saskaņot šos noteikumus, lai minētajiem instrumentiem varētu piemērot vispārēju noteikumu “n+3”; |
| --- | --- |

60.

norāda uz dažādajiem spēkā esošajiem noteikumiem attiecībā uz DFS īpašo instrumentu (proti, elastības instrumenta, rezerves palīdzībai ārkārtas gadījumos, ES Solidaritātes fonda un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda) neizmantoto apropriāciju pārnešanai atvēlēto laikposmu; prasa saskaņot šos noteikumus, lai minētajiem instrumentiem varētu piemērot vispārēju noteikumu “n+3”;

| 61. | īpašu nozīmību piešķir neparedzēto izdevumu rezervei kā galējas nepieciešamības instrumentam reaģēšanai uz neparedzētiem apstākļiem; uzsver, ka saskaņā ar Komisijas informāciju tā ir vienīgais īpašais instruments, ko var izmantot tikai maksājumu apropriācijām un tādējādi nepieļaut maksājumu krīzi ES budžetā kā 2014. gadā; pauž nožēlu par to, ka pretstatā iepriekšējam periodam DFS regulā ir paredzēta obligāta apropriāciju izlīdzināšana; ir cieši pārliecināts, ka šī prasība rada neilgtspējīgu situāciju, kas patiesībā samazinās ikgadējās summas attiecībā uz DFS maksimālajiem apjomiem perioda pēdējo gadu laikā, un tādējādi rada papildu spiedienu uz ES budžetu; uzsver, ka neparedzēto izdevumu rezerve jebkurā gadījumā ir galējas nepieciešamības instruments, par kura izmantošanu kopīgi vienojas abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes; tāpēc prasa nekavējoties un ar atpakaļejošu spēku atcelt noteikumu par obligātu izlīdzināšanu, kā arī pārskatīt un palielināt tās maksimālo gada summu līdz 0,05 % no ES NKI; |
| --- | --- |

61.

īpašu nozīmību piešķir neparedzēto izdevumu rezervei kā galējas nepieciešamības instrumentam reaģēšanai uz neparedzētiem apstākļiem; uzsver, ka saskaņā ar Komisijas informāciju tā ir vienīgais īpašais instruments, ko var izmantot tikai maksājumu apropriācijām un tādējādi nepieļaut maksājumu krīzi ES budžetā kā 2014. gadā; pauž nožēlu par to, ka pretstatā iepriekšējam periodam DFS regulā ir paredzēta obligāta apropriāciju izlīdzināšana; ir cieši pārliecināts, ka šī prasība rada neilgtspējīgu situāciju, kas patiesībā samazinās ikgadējās summas attiecībā uz DFS maksimālajiem apjomiem perioda pēdējo gadu laikā, un tādējādi rada papildu spiedienu uz ES budžetu; uzsver, ka neparedzēto izdevumu rezerve jebkurā gadījumā ir galējas nepieciešamības instruments, par kura izmantošanu kopīgi vienojas abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes; tāpēc prasa nekavējoties un ar atpakaļejošu spēku atcelt noteikumu par obligātu izlīdzināšanu, kā arī pārskatīt un palielināt tās maksimālo gada summu līdz 0,05 % no ES NKI;

Turpmākie pasākumi saistībā ar starptautiskiem nolīgumiem vides pārmaiņu jomā

| 62. | atzīmē, ka Parīzē saskaņotais COP 21 nolīgums ir visaptverošs, dinamisks un diferencēts nolīgums, kas paredzēts klimata pārmaiņu radīto problēmu risināšanai; uzsver, ka saskaņā ar minēto nolīgumu ES finansējums ir jāpiešķir, lai jaunattīstības valstīs atbalstītu pasākumus klimata jomā; uzsver, ka jebkāds finansējums no COP 21 izrietošiem iespējamiem pasākumiem ir jāparedz papildus pašreizējiem izdevumiem ar klimata pārmaiņām saistītai darbībai, un aicina Komisiju pārskatīšanai nepieciešamajā laikā iesniegt īstenošanas stratēģiju un pirmo novērtējumu par COP 21 nolīguma iespējamo ietekmi uz ES budžetu; turklāt uzsver, ka DFS pārskatīšana sniedz lielisku iespēju nodrošināt mērķa sasniegšanu attiecībā uz to, lai 20 % izdevumu būtu paredzēti ar klimata pārmaiņām saistītām darbībām, un paredzēt iespēju palielināt šo robežvērtību saskaņā ar ES starptautiskajām saistībām, ko uzņēmās COP 21; aicina Komisiju garantēt to, lai tiktu pilnīgi ieviests mehānisms klimata jomā veikto darbību integrēšanai un lai tiktu uzlabota pašreizējā metode šo izdevumu izsekošanai; turklāt atgādina, ka ES ir apņēmusies īstenot Apvienoto Nāciju Organizācijas konvencijas stratēģisko plānu bioloģiskās daudzveidības jomā, un uzsver, ka tai vajadzētu atvēlēt pietiekamus resursus, lai tā varētu pildīt savas saistības šajā jomā; |
| --- | --- |

62.

atzīmē, ka Parīzē saskaņotais COP 21 nolīgums ir visaptverošs, dinamisks un diferencēts nolīgums, kas paredzēts klimata pārmaiņu radīto problēmu risināšanai; uzsver, ka saskaņā ar minēto nolīgumu ES finansējums ir jāpiešķir, lai jaunattīstības valstīs atbalstītu pasākumus klimata jomā; uzsver, ka jebkāds finansējums no COP 21 izrietošiem iespējamiem pasākumiem ir jāparedz papildus pašreizējiem izdevumiem ar klimata pārmaiņām saistītai darbībai, un aicina Komisiju pārskatīšanai nepieciešamajā laikā iesniegt īstenošanas stratēģiju un pirmo novērtējumu par COP 21 nolīguma iespējamo ietekmi uz ES budžetu; turklāt uzsver, ka DFS pārskatīšana sniedz lielisku iespēju nodrošināt mērķa sasniegšanu attiecībā uz to, lai 20 % izdevumu būtu paredzēti ar klimata pārmaiņām saistītām darbībām, un paredzēt iespēju palielināt šo robežvērtību saskaņā ar ES starptautiskajām saistībām, ko uzņēmās COP 21; aicina Komisiju garantēt to, lai tiktu pilnīgi ieviests mehānisms klimata jomā veikto darbību integrēšanai un lai tiktu uzlabota pašreizējā metode šo izdevumu izsekošanai; turklāt atgādina, ka ES ir apņēmusies īstenot Apvienoto Nāciju Organizācijas konvencijas stratēģisko plānu bioloģiskās daudzveidības jomā, un uzsver, ka tai vajadzētu atvēlēt pietiekamus resursus, lai tā varētu pildīt savas saistības šajā jomā;

Vienkāršošana

| 63. | uzskata, ka vidusposma novērtēšana/pārskatīšana dod lielisku iespēju pirmoreiz izvērtēt un novērtēt attiecīgo ES politikas jomu un programmu darbību, kā arī DFS elastības noteikumu un īpašo instrumentu darbību, un sagaida, ka Komisija sniegs analīzi, nosakot nepilnības pašreizējā īstenošanas sistēmā; īpaši vērš uzmanību uz novērtējumu par ietekmi uz pašreizējās plānošanas periodā ieviesto jauno elementu, piemēram ex-ante nosacījumu saskaņā ar kohēzijas politiku, īstenošanas procesu; uzskata, ka DFS vidusposma novērtēšanā/pārskatīšanā arī jāveic piešķirto līdzekļu izlietojuma efektivitātes pārbaude attiecībā uz to mērķu sasniegšanu; aicina Komisiju sniegt konkrētus priekšlikumus iespējamo nepilnību novēršanai un uzlabot un racionalizēt īstenošanas apstākļus pašreizējās DFS atlikušajos gados, lai nodrošinātu ierobežoto finanšu resursu maksimāli efektīvu izmantošanu un samazinātu administratīvo slogu līdzekļu saņēmējiem; |
| --- | --- |

63.

uzskata, ka vidusposma novērtēšana/pārskatīšana dod lielisku iespēju pirmoreiz izvērtēt un novērtēt attiecīgo ES politikas jomu un programmu darbību, kā arī DFS elastības noteikumu un īpašo instrumentu darbību, un sagaida, ka Komisija sniegs analīzi, nosakot nepilnības pašreizējā īstenošanas sistēmā; īpaši vērš uzmanību uz novērtējumu par ietekmi uz pašreizējās plānošanas periodā ieviesto jauno elementu, piemēram ex-ante nosacījumu saskaņā ar kohēzijas politiku, īstenošanas procesu; uzskata, ka DFS vidusposma novērtēšanā/pārskatīšanā arī jāveic piešķirto līdzekļu izlietojuma efektivitātes pārbaude attiecībā uz to mērķu sasniegšanu; aicina Komisiju sniegt konkrētus priekšlikumus iespējamo nepilnību novēršanai un uzlabot un racionalizēt īstenošanas apstākļus pašreizējās DFS atlikušajos gados, lai nodrošinātu ierobežoto finanšu resursu maksimāli efektīvu izmantošanu un samazinātu administratīvo slogu līdzekļu saņēmējiem;

Uz izpildi balstīta budžeta sagatavošana / Uz rezultātiem orientēts budžets

| 64. | uzsver, ka ir svarīgi apliecināt ES budžeta izpildes pievienoto vērtību, un atbalsta to, lai ES izdevumu jomā galvenā uzmanība būtu veltīta uz rezultātiem orientētai kultūrai; uzsver, ka attiecīgā gadījumā par galveno principu būtu jānosaka izpilde un ar rezultātu saistīts novērtējums un ka šāds princips ir īpaši piemērojams uz inovācijām vērstām programmām; atzinīgi vērtē Komisijas darbu saistībā ar iniciatīvu “Uz rezultātiem orientēts ES budžets”, kas vēl ir jāpilnveido, un gaida starpiestāžu ekspertu darba grupas uz sniegumu balstītas budžeta plānošanas jautājumos darba rezultātus; uzskata, ka šāda pieeja var būt līdzeklis, lai stimulētu neefektīvu programmu darbību; tomēr uzsver, ka tehniskie vai plānošanas trūkumi nevar izraisīt ES budžeta samazinājumu vai atteikšanos no politiskajām prioritātēm un ka līdzekļu izlietojuma uzlabošana vien neatrisinās problēmu, ko rada finanšu līdzekļu trūkums akūto un steidzamo vajadzību nodrošināšanai; atgādina Komisijai, ka Parlaments kā viena no budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm ir jāiesaista Komisijas stratēģijas izstrādāšanā šajā jomā; |
| --- | --- |

64.

uzsver, ka ir svarīgi apliecināt ES budžeta izpildes pievienoto vērtību, un atbalsta to, lai ES izdevumu jomā galvenā uzmanība būtu veltīta uz rezultātiem orientētai kultūrai; uzsver, ka attiecīgā gadījumā par galveno principu būtu jānosaka izpilde un ar rezultātu saistīts novērtējums un ka šāds princips ir īpaši piemērojams uz inovācijām vērstām programmām; atzinīgi vērtē Komisijas darbu saistībā ar iniciatīvu “Uz rezultātiem orientēts ES budžets”, kas vēl ir jāpilnveido, un gaida starpiestāžu ekspertu darba grupas uz sniegumu balstītas budžeta plānošanas jautājumos darba rezultātus; uzskata, ka šāda pieeja var būt līdzeklis, lai stimulētu neefektīvu programmu darbību; tomēr uzsver, ka tehniskie vai plānošanas trūkumi nevar izraisīt ES budžeta samazinājumu vai atteikšanos no politiskajām prioritātēm un ka līdzekļu izlietojuma uzlabošana vien neatrisinās problēmu, ko rada finanšu līdzekļu trūkums akūto un steidzamo vajadzību nodrošināšanai; atgādina Komisijai, ka Parlaments kā viena no budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm ir jāiesaista Komisijas stratēģijas izstrādāšanā šajā jomā;

Finanšu instrumenti

| 65. | atzīst, ka ir pieaugusi finanšu instrumentu loma Savienības budžetā kā papildu finansējuma veidam salīdzinājumā ar subsīdijām un dotācijām; atzīst šo instrumentu potenciālu Savienības finansiālās un līdz ar to politiskās ietekmes palielināšanā; tomēr uzsver, ka visās politikas jomās nav ieteicama pāreja no ierastās finansēšanas uz novatoriskākiem instrumentiem, jo ne visas politikas jomas ir pilnībā tirgus virzītas; uzsver, ka finanšu instrumenti nodrošina alternatīvu un papildinošu finansēšanas veidu un tos nevajadzētu izmantot projektiem, kas var saņemt tikai dotācijas, kuras ir īpaši nozīmīgas mazāk attīstītajiem reģioniem; |
| --- | --- |

65.

atzīst, ka ir pieaugusi finanšu instrumentu loma Savienības budžetā kā papildu finansējuma veidam salīdzinājumā ar subsīdijām un dotācijām; atzīst šo instrumentu potenciālu Savienības finansiālās un līdz ar to politiskās ietekmes palielināšanā; tomēr uzsver, ka visās politikas jomās nav ieteicama pāreja no ierastās finansēšanas uz novatoriskākiem instrumentiem, jo ne visas politikas jomas ir pilnībā tirgus virzītas; uzsver, ka finanšu instrumenti nodrošina alternatīvu un papildinošu finansēšanas veidu un tos nevajadzētu izmantot projektiem, kas var saņemt tikai dotācijas, kuras ir īpaši nozīmīgas mazāk attīstītajiem reģioniem;

| 66. | aicina Komisiju vidusposma novērtēšanas/pārskatīšanas laikā veikt padziļinātu analīzi par finanšu instrumentu izmantošanu no šā plānošanas perioda sākuma brīža; uzsver, ka, novērtējot finanšu instrumentu, sviras efekts nevar būt vienīgais vērtēšanas kritērijs; šajā sakarībā atgādina, cik svarīgi ir “papildu” kritēriji un tā ieguldījuma novērtējums, kas ir veikts, lai izpildītu ES politikas mērķus; |
| --- | --- |

66.

aicina Komisiju vidusposma novērtēšanas/pārskatīšanas laikā veikt padziļinātu analīzi par finanšu instrumentu izmantošanu no šā plānošanas perioda sākuma brīža; uzsver, ka, novērtējot finanšu instrumentu, sviras efekts nevar būt vienīgais vērtēšanas kritērijs; šajā sakarībā atgādina, cik svarīgi ir “papildu” kritēriji un tā ieguldījuma novērtējums, kas ir veikts, lai izpildītu ES politikas mērķus;

| 67. | mudina Komisiju noteikt visas tās ES politikas jomas, kurās dotācijas varētu apvienot ar finanšu instrumentiem, un apsvērt pienācīgu līdzsvaru starp tiem; pauž stingru pārliecību, ka iespēja apvienot dažādus ES līdzekļus atbilstīgi saskaņotiem pārvaldības noteikumiem palīdzētu optimizēt sinerģiju starp pieejamiem finansējuma avotiem ES līmenī; uzsver, ka aizvien plašākai finanšu instrumentu izmantošanai nebūtu jāizraisa Savienības budžeta samazināšana; atgādina savus atkārtotos aicinājumus pastiprināt pārredzamību un demokrātisko kontroli attiecībā uz Savienības budžeta atbalstītajiem finanšu instrumentiem; |
| --- | --- |

67.

mudina Komisiju noteikt visas tās ES politikas jomas, kurās dotācijas varētu apvienot ar finanšu instrumentiem, un apsvērt pienācīgu līdzsvaru starp tiem; pauž stingru pārliecību, ka iespēja apvienot dažādus ES līdzekļus atbilstīgi saskaņotiem pārvaldības noteikumiem palīdzētu optimizēt sinerģiju starp pieejamiem finansējuma avotiem ES līmenī; uzsver, ka aizvien plašākai finanšu instrumentu izmantošanai nebūtu jāizraisa Savienības budžeta samazināšana; atgādina savus atkārtotos aicinājumus pastiprināt pārredzamību un demokrātisko kontroli attiecībā uz Savienības budžeta atbalstītajiem finanšu instrumentiem;

B.   Parlamenta apsvērumi attiecībā uz DFS pēc 2020. gada

| 68. | atgādina, ka saskaņā ar DFS regulas 25. pantu Komisijai līdz 2018. gada 1. janvārim ir jāiesniedz priekšlikums par jaunu daudzgadu finanšu shēmu; tāpēc uzsver, ka gaidāmajā novērtēšanā/pārskatīšanā jau būtu jāapspriež vairāki nākamās DFS pamatelementi; |
| --- | --- |

68.

atgādina, ka saskaņā ar DFS regulas 25. pantu Komisijai līdz 2018. gada 1. janvārim ir jāiesniedz priekšlikums par jaunu daudzgadu finanšu shēmu; tāpēc uzsver, ka gaidāmajā novērtēšanā/pārskatīšanā jau būtu jāapspriež vairāki nākamās DFS pamatelementi;

| 69. | uzskata, ka starp galvenajām prioritātēm, kam jāpievērš uzmanība, jābūt DFS darbības ilguma koriģēšanai, rūpīgai pašu resursu sistēmas reformai, lielākam uzsvaram uz budžeta vienotību un lielākai budžeta elastībai; turklāt ir pārliecināts, ka ir jāpārskata lēmumu pieņemšanas kārtība, lai nodrošinātu demokrātisko leģitimitāti un ievērotu Līguma noteikumus; |
| --- | --- |

69.

uzskata, ka starp galvenajām prioritātēm, kam jāpievērš uzmanība, jābūt DFS darbības ilguma koriģēšanai, rūpīgai pašu resursu sistēmas reformai, lielākam uzsvaram uz budžeta vienotību un lielākai budžeta elastībai; turklāt ir pārliecināts, ka ir jāpārskata lēmumu pieņemšanas kārtība, lai nodrošinātu demokrātisko leģitimitāti un ievērotu Līguma noteikumus;

| 70. | atgādina budžeta principus: vienotību, budžeta precizitāti, gada pārskatu, līdzsvaru, universālumu, specifikāciju, pareizu finanšu vadību un pārredzamību, kas jāievēro, izveidojot un izpildot Savienības budžetu; |
| --- | --- |

70.

atgādina budžeta principus: vienotību, budžeta precizitāti, gada pārskatu, līdzsvaru, universālumu, specifikāciju, pareizu finanšu vadību un pārredzamību, kas jāievēro, izveidojot un izpildot Savienības budžetu;

| 71. | uzsver — tajā, ka dalībvalstīm ir grūti panākt vienošanos par daudzgadu finanšu shēmu, svarīgs elements ir to koncentrēšanās galvenokārt uz neto bilancēm; atkārtoti pauž nostāju, ka Savienības budžets nav vienkārša spēle “ar nulles rezultātu”, bet drīzāk svarīgs konverģences rosinātājs un kopējas politikas izpausme, kas rada kolektīvu pievienoto vērtību; tāpēc mudina dalībvalstis mainīt savu priekšstatu par Savienības budžetu un pieeju tam un noteikt budžeta apjomu, rūpīgi izvērtējot finansiālās vajadzības, kuras rada Savienības juridiskie pienākumi, tās programmās un politikā izvirzītie mērķi, kā arī starptautiskās saistības, lai nodrošinātu, ka rezultāts nav jauns strupceļš, kas tikai vēl vairāk attālinās Savienību no tās pilsoņiem; šajā saistībā aicina Komisiju sagatavot pētījumu par ietaupījumiem, kurus dalībvalstis ir panākušas valstu līmenī, pateicoties politikas darbību finansēšanai ES līmenī; |
| --- | --- |

71.

uzsver — tajā, ka dalībvalstīm ir grūti panākt vienošanos par daudzgadu finanšu shēmu, svarīgs elements ir to koncentrēšanās galvenokārt uz neto bilancēm; atkārtoti pauž nostāju, ka Savienības budžets nav vienkārša spēle “ar nulles rezultātu”, bet drīzāk svarīgs konverģences rosinātājs un kopējas politikas izpausme, kas rada kolektīvu pievienoto vērtību; tāpēc mudina dalībvalstis mainīt savu priekšstatu par Savienības budžetu un pieeju tam un noteikt budžeta apjomu, rūpīgi izvērtējot finansiālās vajadzības, kuras rada Savienības juridiskie pienākumi, tās programmās un politikā izvirzītie mērķi, kā arī starptautiskās saistības, lai nodrošinātu, ka rezultāts nav jauns strupceļš, kas tikai vēl vairāk attālinās Savienību no tās pilsoņiem; šajā saistībā aicina Komisiju sagatavot pētījumu par ietaupījumiem, kurus dalībvalstis ir panākušas valstu līmenī, pateicoties politikas darbību finansēšanai ES līmenī;

| 72. | norāda, ka pastāv politiska vajadzība ieviest tādu lēmumu pieņemšanas procedūru, kas garantē nepieciešamo finanšu resursu pieejamību vai nu ES, vai valsts līmenī, lai nodrošinātu, ka Eiropadomes pieņemtie politiskie lēmumi tiek pilnīgi īstenoti; |
| --- | --- |

72.

norāda, ka pastāv politiska vajadzība ieviest tādu lēmumu pieņemšanas procedūru, kas garantē nepieciešamo finanšu resursu pieejamību vai nu ES, vai valsts līmenī, lai nodrošinātu, ka Eiropadomes pieņemtie politiskie lēmumi tiek pilnīgi īstenoti;

Darbības ilgums

| 73. | atgādina, ka saskaņā ar DFS regulas 3. apsvērumu trīs iestādes ir vienojušās kopīgi izskatīt jautājumu par vispiemērotāko darbības ilgumu novērtēšanas/pārskatīšanas kontekstā; atkārtoti pauž nostāju, ka DFS darbības ilgums būtu jāsaskaņo ar Parlamenta un Komisijas politisko ciklu, tā padarot Eiropas vēlēšanas par diskusiju forumu attiecībā uz turpmākajām izdevumu prioritātēm; |
| --- | --- |

73.

atgādina, ka saskaņā ar DFS regulas 3. apsvērumu trīs iestādes ir vienojušās kopīgi izskatīt jautājumu par vispiemērotāko darbības ilgumu novērtēšanas/pārskatīšanas kontekstā; atkārtoti pauž nostāju, ka DFS darbības ilgums būtu jāsaskaņo ar Parlamenta un Komisijas politisko ciklu, tā padarot Eiropas vēlēšanas par diskusiju forumu attiecībā uz turpmākajām izdevumu prioritātēm;

| 74. | tomēr uzsver, ka jo īpaši attiecībā uz dalītā pārvaldībā esošām programmām kohēzijas politikas un lauku attīstības jomā būtiski svarīga ir ilgāka termiņa prognozējamība, ņemot vērā laiku, kas vajadzīgs, lai vienotos par nozaru tiesību aktiem un darba programmām valstu un reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

74.

tomēr uzsver, ka jo īpaši attiecībā uz dalītā pārvaldībā esošām programmām kohēzijas politikas un lauku attīstības jomā būtiski svarīga ir ilgāka termiņa prognozējamība, ņemot vērā laiku, kas vajadzīgs, lai vienotos par nozaru tiesību aktiem un darba programmām valstu un reģionālā līmenī;

| 75. | uzskata — ņemot vērā strauji mainīgos politiskos apstākļus un lielākas elastības nodrošināšanas nolūkā daži DFS elementi būtu jāpieņem uz piecu gadu periodu, savukārt citi, jo īpaši tie, kas saistīti ar programmām, kurām vajadzīga ilgāka termiņa plānošana, un/vai politikas jomām, kurās paredzamas sarežģītas procedūras īstenošanas sistēmu izveidei, piemēram, kohēzijas politikas vai lauku attīstības jomā, būtu jāpieņem uz 5+5 gadu periodu ar obligātu vidusposma pārskatīšanu; |
| --- | --- |

75.

uzskata — ņemot vērā strauji mainīgos politiskos apstākļus un lielākas elastības nodrošināšanas nolūkā daži DFS elementi būtu jāpieņem uz piecu gadu periodu, savukārt citi, jo īpaši tie, kas saistīti ar programmām, kurām vajadzīga ilgāka termiņa plānošana, un/vai politikas jomām, kurās paredzamas sarežģītas procedūras īstenošanas sistēmu izveidei, piemēram, kohēzijas politikas vai lauku attīstības jomā, būtu jāpieņem uz 5+5 gadu periodu ar obligātu vidusposma pārskatīšanu;

Pašu resursu sistēmas reforma

| 76. | uzsver, ka ir vajadzīga pašu resursu sistēmas pilnīga reforma, kuras vadošie principi ir vienkāršība, taisnīgums un pārredzamība; tāpēc gaida, ka augsta līmeņa grupa pašu resursu jautājumos līdz 2016. gada beigām iesniegs vērienīgu galīgo ziņojumu, kā arī Komisija līdz 2017. gada beigām — tikpat vērienīgu tiesību aktu paketi pašu resursu jomā, kas būtu piemērojama no 2021. gada; |
| --- | --- |

76.

uzsver, ka ir vajadzīga pašu resursu sistēmas pilnīga reforma, kuras vadošie principi ir vienkāršība, taisnīgums un pārredzamība; tāpēc gaida, ka augsta līmeņa grupa pašu resursu jautājumos līdz 2016. gada beigām iesniegs vērienīgu galīgo ziņojumu, kā arī Komisija līdz 2017. gada beigām — tikpat vērienīgu tiesību aktu paketi pašu resursu jomā, kas būtu piemērojama no 2021. gada;

| 77. | uzsver, ka ir jāsamazina NKI iemaksu daļa Savienības budžetā, lai izbeigtu dalībvalstu “taisnīgas atdeves” (juste retour) pieeju; uzsver, ka tas mazinātu slogu, kas gulstas uz valstu kasēm, un tādējādi attiecīgos resursus darītu pieejamus dalībvalstu budžetiem; atgādina, ka pašreizējā PVN pašu resursu sistēma ir pārmērīgi sarežģīta un pēc būtības otra NKI iemaksa, un tāpēc prasa, lai šie pašu resursi tiktu vai nu būtiski reformēti, vai no tiem atteiktos vispār; tomēr uzskata, ka ir jāsaglabā NKI iemaksas kā budžeta daļa, ņemot vērā to izlīdzinošās iemaksas funkciju; |
| --- | --- |

77.

uzsver, ka ir jāsamazina NKI iemaksu daļa Savienības budžetā, lai izbeigtu dalībvalstu “taisnīgas atdeves” (juste retour) pieeju; uzsver, ka tas mazinātu slogu, kas gulstas uz valstu kasēm, un tādējādi attiecīgos resursus darītu pieejamus dalībvalstu budžetiem; atgādina, ka pašreizējā PVN pašu resursu sistēma ir pārmērīgi sarežģīta un pēc būtības otra NKI iemaksa, un tāpēc prasa, lai šie pašu resursi tiktu vai nu būtiski reformēti, vai no tiem atteiktos vispār; tomēr uzskata, ka ir jāsaglabā NKI iemaksas kā budžeta daļa, ņemot vērā to izlīdzinošās iemaksas funkciju;

| 78. | prasa ieviest vienu vai vairākus jaunu pašu resursu veidus, ideālā gadījumā ar skaidru saikni ar Eiropas politikas jomām, kas rada pievienoto vērtību; norāda, ka augsta līmeņa grupa jau ir apspriedusi lielu skaitu iespējamu jaunu pašu resursu veidu, piemēram, reformētu PVN, finanšu darījuma nodokli, ECB naudas emisijas peļņu, reformētu ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu un oglekļa dioksīda nodokli, transporta nodokli, uzņēmuma ienākumu nodokli, elektroenerģijas vai digitālo produktu nodokļus; ar nepacietību gaida augsta līmeņa grupas ieteikumus, lai sagatavotu Parlamenta nostāju šajā jautājumā; šajā sakarībā prasa pārtraukt visu veidu atlaides; |
| --- | --- |

78.

prasa ieviest vienu vai vairākus jaunu pašu resursu veidus, ideālā gadījumā ar skaidru saikni ar Eiropas politikas jomām, kas rada pievienoto vērtību; norāda, ka augsta līmeņa grupa jau ir apspriedusi lielu skaitu iespējamu jaunu pašu resursu veidu, piemēram, reformētu PVN, finanšu darījuma nodokli, ECB naudas emisijas peļņu, reformētu ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu un oglekļa dioksīda nodokli, transporta nodokli, uzņēmuma ienākumu nodokli, elektroenerģijas vai digitālo produktu nodokļus; ar nepacietību gaida augsta līmeņa grupas ieteikumus, lai sagatavotu Parlamenta nostāju šajā jautājumā; šajā sakarībā prasa pārtraukt visu veidu atlaides;

Budžeta vienotība

| 79. | uzsver budžeta vienotības principa nozīmīgumu un atgādina, ka saskaņā ar LESD 310. panta 1. punktu visus Savienības ieņēmumus un izdevumus iekļauj budžetā; pauž bažas par neseno pāreju no Kopienas metodes uz starpvaldību lēmumu pieņemšanu, kā novērots kopš 2014. gada saistībā ar Centrālāfrikas Republikai paredzētā Bêkou trasta fonda, Reģionālā trasta fonda reaģēšanai uz krīzi Sīrijā (Madad fonds) un ES Ārkārtas trasta fonda Āfrikai, kā arī Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā izveidi; uzsver, ka šis finansēšanas veids paredz finansējuma pārdali saskaņā ar spēkā esošajām daudzgadu finanšu shēmām, par kurām visas trīs iestādes ir risinājušas sarunas un panākušas vienošanos; uzsver, ka tas apdraud demokrātisko pārskatatbildību, tāpēc ka Parlaments nav bijis iesaistīts šo fondu izveidē; |
| --- | --- |

79.

uzsver budžeta vienotības principa nozīmīgumu un atgādina, ka saskaņā ar LESD 310. panta 1. punktu visus Savienības ieņēmumus un izdevumus iekļauj budžetā; pauž bažas par neseno pāreju no Kopienas metodes uz starpvaldību lēmumu pieņemšanu, kā novērots kopš 2014. gada saistībā ar Centrālāfrikas Republikai paredzētā Bêkou trasta fonda, Reģionālā trasta fonda reaģēšanai uz krīzi Sīrijā (Madad fonds) un ES Ārkārtas trasta fonda Āfrikai, kā arī Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā izveidi; uzsver, ka šis finansēšanas veids paredz finansējuma pārdali saskaņā ar spēkā esošajām daudzgadu finanšu shēmām, par kurām visas trīs iestādes ir risinājušas sarunas un panākušas vienošanos; uzsver, ka tas apdraud demokrātisko pārskatatbildību, tāpēc ka Parlaments nav bijis iesaistīts šo fondu izveidē;

| 80. | uzsver, ka saskaņā ar Līgumu Parlaments un Padome kā divas līdzvērtīgas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes izveido Savienības budžetu; turklāt uzskata, ka visu izdevumu pilnīga parlamentāra kontrole ir visu ES izdevumu neatņemama daļa; aicina Komisiju saglabāt budžeta vienotību un uzskatīt to par vadošo principu, ierosinot jaunas politikas iniciatīvas; |
| --- | --- |

80.

uzsver, ka saskaņā ar Līgumu Parlaments un Padome kā divas līdzvērtīgas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes izveido Savienības budžetu; turklāt uzskata, ka visu izdevumu pilnīga parlamentāra kontrole ir visu ES izdevumu neatņemama daļa; aicina Komisiju saglabāt budžeta vienotību un uzskatīt to par vadošo principu, ierosinot jaunas politikas iniciatīvas;

| 81. | atkārto savu jau sen ieņemto nostāju, ka Eiropas Attīstības fonds (EAF) būtu jāiekļauj Savienības budžetā, sākot ar 2021. gadu, vienlaikus nodrošinot Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda un ar drošību saistīto darbību finansējumu; |
| --- | --- |

81.

atkārto savu jau sen ieņemto nostāju, ka Eiropas Attīstības fonds (EAF) būtu jāiekļauj Savienības budžetā, sākot ar 2021. gadu, vienlaikus nodrošinot Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda un ar drošību saistīto darbību finansējumu;

| 82. | uzsver, ka EAF vai šādu ad hoc instrumentu jebkāda turpmāka iekļaušana ES budžetā nozīmē, ka to attiecīgais finansējuma apjoms tiek pievienots DFS maksimālajam apjomam un tas būs atbilstoši jāpārskata, lai neapdraudētu citu ES politikas virzienu un programmu finansējumu; |
| --- | --- |

82.

uzsver, ka EAF vai šādu ad hoc instrumentu jebkāda turpmāka iekļaušana ES budžetā nozīmē, ka to attiecīgais finansējuma apjoms tiek pievienots DFS maksimālajam apjomam un tas būs atbilstoši jāpārskata, lai neapdraudētu citu ES politikas virzienu un programmu finansējumu;

Pastiprināta elastība

| 83. | uzsver, ka Savienības budžeta neelastīgā struktūra budžeta lēmējinstitūcijai nedod iespēju atbilstoši reaģēt uz mainīgajiem apstākļiem; tāpēc prasa nākamajā DFS nodrošināt lielāku elastību, jo īpaši lielāku elastību starp izdevumu kategorijām, paredzot neiztērēto rezervju elastību, un starp gadiem, lai pilnībā izmantotu DFS maksimālos apjomus; |
| --- | --- |

83.

uzsver, ka Savienības budžeta neelastīgā struktūra budžeta lēmējinstitūcijai nedod iespēju atbilstoši reaģēt uz mainīgajiem apstākļiem; tāpēc prasa nākamajā DFS nodrošināt lielāku elastību, jo īpaši lielāku elastību starp izdevumu kategorijām, paredzot neiztērēto rezervju elastību, un starp gadiem, lai pilnībā izmantotu DFS maksimālos apjomus;

| 84. | uzsver, ka papildus spējai elastīgi reaģēt uz mainīgajiem apstākļiem, neskarot apstiprināto programmu, Savienībai arī ir jāvar ātri reaģēt uz krīzēm, kas izvēršas plašumā, piemēram, uz pašreizējo migrācijas krīzi; tāpēc prasa Savienības budžetā papildus jau esošajiem DFS īpašajiem instrumentiem izveidot pastāvīgu ES rezervi krīzes situācijām, lai izvairītos no ad hoc risinājumiem, piemēram, trasta fondu izveides; uzsver, ka šādam mehānismam, kurš ir paredzēts krīžu un neparedzētu situāciju risināšanai, pēc būtības būtu jāfunkcionē kā jaunam DFS īpašajam instrumentam un tas būtu jāparedz papildus DFS maksimālajiem apjomiem; |
| --- | --- |

84.

uzsver, ka papildus spējai elastīgi reaģēt uz mainīgajiem apstākļiem, neskarot apstiprināto programmu, Savienībai arī ir jāvar ātri reaģēt uz krīzēm, kas izvēršas plašumā, piemēram, uz pašreizējo migrācijas krīzi; tāpēc prasa Savienības budžetā papildus jau esošajiem DFS īpašajiem instrumentiem izveidot pastāvīgu ES rezervi krīzes situācijām, lai izvairītos no ad hoc risinājumiem, piemēram, trasta fondu izveides; uzsver, ka šādam mehānismam, kurš ir paredzēts krīžu un neparedzētu situāciju risināšanai, pēc būtības būtu jāfunkcionē kā jaunam DFS īpašajam instrumentam un tas būtu jāparedz papildus DFS maksimālajiem apjomiem;

Lēmumu pieņemšanas process

| 85. | atgādina Parlamenta kritisko nostāju attiecībā uz to, kādā veidā tika veikta procedūra, kas noslēdzās ar DFS regulas 2014.–2020. gadam pieņemšanu; atgādina, ka regulas pieņemšanai ir vajadzīga Parlamenta piekrišana; tāpēc uzsver, ka Parlaments ir pilnībā jāiesaista attiecīgajās sarunās no paša sākuma; uzskata, ka ES iestādēm būtu oficiāli jānosaka nākamās DFS procedūras kārtība ar vienošanos, kas jāpanāk DFS vidusposma novērtēšanas/pārskatīšanas laikā, kurā būtu jāņem vērā iepriekšējo sarunu nepilnības un pilnībā jānodrošina Līgumā paredzētā Parlamenta loma un prerogatīvas; uzskata, ka šī kārtība būtu vēlāk jāiekļauj Iestāžu nolīgumā, tāpat kā tas darīts ar ikgadējo budžeta procedūru; |
| --- | --- |

85.

atgādina Parlamenta kritisko nostāju attiecībā uz to, kādā veidā tika veikta procedūra, kas noslēdzās ar DFS regulas 2014.–2020. gadam pieņemšanu; atgādina, ka regulas pieņemšanai ir vajadzīga Parlamenta piekrišana; tāpēc uzsver, ka Parlaments ir pilnībā jāiesaista attiecīgajās sarunās no paša sākuma; uzskata, ka ES iestādēm būtu oficiāli jānosaka nākamās DFS procedūras kārtība ar vienošanos, kas jāpanāk DFS vidusposma novērtēšanas/pārskatīšanas laikā, kurā būtu jāņem vērā iepriekšējo sarunu nepilnības un pilnībā jānodrošina Līgumā paredzētā Parlamenta loma un prerogatīvas; uzskata, ka šī kārtība būtu vēlāk jāiekļauj Iestāžu nolīgumā, tāpat kā tas darīts ar ikgadējo budžeta procedūru;

| 86. | uzskata, ka prasība pēc vienprātības, lai pieņemtu DFS regulu, būtiski kavē šo procesu; šajā saistībā aicina Eiropadomi izmantot LESD 312. panta 2. punktā iekļauto pārejas klauzulu, lai DFS regulu varētu pieņemt ar kvalificētu balsu vairākumu; turklāt atgādina, ka var izmantot arī LES 48. panta 7. punktā iekļauto vispārējo pārejas klauzulu, lai piemērotu parasto likumdošanas procedūru; uzsver, ka DFS regulas pieņemšana ar kvalificētu balsu vairākumu atbilstu lēmumu pieņemšanas procesam, kāds tiek izmantots gandrīz jebkuras ES daudzgadu programmas pieņemšanā, kā arī ES budžeta pieņemšanas ikgadējā procedūrā; |
| --- | --- |

86.

uzskata, ka prasība pēc vienprātības, lai pieņemtu DFS regulu, būtiski kavē šo procesu; šajā saistībā aicina Eiropadomi izmantot LESD 312. panta 2. punktā iekļauto pārejas klauzulu, lai DFS regulu varētu pieņemt ar kvalificētu balsu vairākumu; turklāt atgādina, ka var izmantot arī LES 48. panta 7. punktā iekļauto vispārējo pārejas klauzulu, lai piemērotu parasto likumdošanas procedūru; uzsver, ka DFS regulas pieņemšana ar kvalificētu balsu vairākumu atbilstu lēmumu pieņemšanas procesam, kāds tiek izmantots gandrīz jebkuras ES daudzgadu programmas pieņemšanā, kā arī ES budžeta pieņemšanas ikgadējā procedūrā;

| 87. | atgādina, ka Līgumā Eiropadomei nav piešķirtas tiesības veikt likumdevēja funkcijas; šajā saistībā atkārto savus stingros iebildumus pret Eiropadomes iejaukšanos likumdošanas procesā pēdējo DFS sarunu laikā; prasa Eiropadomei pildīt tikai tos uzdevumus, kas tai ir piešķirti Līgumā, un neapsteigt politikas izmaiņas, par kurām lēmums tiek pieņemts atbilstoši parastajai likumdošanas procedūrai, tā respektējot Parlamenta likumdošanas prerogatīvas saskaņā ar koplēmuma procedūru; |
| --- | --- |

87.

atgādina, ka Līgumā Eiropadomei nav piešķirtas tiesības veikt likumdevēja funkcijas; šajā saistībā atkārto savus stingros iebildumus pret Eiropadomes iejaukšanos likumdošanas procesā pēdējo DFS sarunu laikā; prasa Eiropadomei pildīt tikai tos uzdevumus, kas tai ir piešķirti Līgumā, un neapsteigt politikas izmaiņas, par kurām lēmums tiek pieņemts atbilstoši parastajai likumdošanas procedūrai, tā respektējot Parlamenta likumdošanas prerogatīvas saskaņā ar koplēmuma procedūru;

| 88. | pieprasa, lai likumdošanas process par nākamās DFS pieņemšanu tiktu noslēgts līdz 2018. gada beigām pēc plašām sarunām ar Parlamentu un Padomi; uzsver — laikus vienojoties par nākamo DFS, varēs ātri pieņemt visus nozares noteikumus un 2021. gada 1. janvārī bez kavēšanās varēs sākt īstenot jaunās programmas; uzsver, ka ir svarīgi labāk informēt dalībvalstu parlamentus un Eiropas iedzīvotājus par problēmām saistībā ar jauno DFS, attiecīgā gadījumā organizējot starpiestāžu un starpparlamentāru konferenci; |
| --- | --- |

88.

pieprasa, lai likumdošanas process par nākamās DFS pieņemšanu tiktu noslēgts līdz 2018. gada beigām pēc plašām sarunām ar Parlamentu un Padomi; uzsver — laikus vienojoties par nākamo DFS, varēs ātri pieņemt visus nozares noteikumus un 2021. gada 1. janvārī bez kavēšanās varēs sākt īstenot jaunās programmas; uzsver, ka ir svarīgi labāk informēt dalībvalstu parlamentus un Eiropas iedzīvotājus par problēmām saistībā ar jauno DFS, attiecīgā gadījumā organizējot starpiestāžu un starpparlamentāru konferenci;

o

o o

| 89. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un citām attiecīgajām iestādēm un struktūrām, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

89.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un citām attiecīgajām iestādēm un struktūrām, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(2)  OV L 103, 22.4.2015., 1. lpp.

(3)  OV L 168, 7.6.2014., 105. lpp.

(4)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(5)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0378.

(7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0599.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0455.

(9)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0456.

(10)  OV C 75, 26.2.2016., 47. lpp.

(11)  OV C 36, 29.1.2016., 49. lpp..

(12)  OV C 68 E, 7.3.2014., 1. lpp..

(13)  OV C 380 E, 11.12.2012., 89. lpp.

---

| 16.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/79 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/79

---

P8_TA(2016)0310

Nodokļu nolēmumi un citi rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgi pasākumi (TAXE 2)

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija rezolūcija par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem (2016/2038(INI))

(2018/C 101/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 4. un 13. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 4. un 13. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107., 108., 113., 115. un 116. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107., 108., 113., 115. un 116. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2015. gada 2. decembra lēmumu par Īpašās komitejas nodokļu nolēmumu un rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgu pasākumu jautājumos (TAXE 2) izveidi, pilnvarām, skaitlisko sastāvu un pilnvaru termiņu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2015. gada 2. decembra lēmumu par Īpašās komitejas nodokļu nolēmumu un rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgu pasākumu jautājumos (TAXE 2) izveidi, pilnvarām, skaitlisko sastāvu un pilnvaru termiņu (1),

| — | ņemot vērā Starptautiskā Pētnieciskās žurnālistikas konsorcija (ICIJ) atklājumus par nodokļu nolēmumiem un cita veida kaitējošu praksi Luksemburgā, kuri kļuvuši pazīstami ar nosaukumu LuxLeaks, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā Pētnieciskās žurnālistikas konsorcija (ICIJ) atklājumus par nodokļu nolēmumiem un cita veida kaitējošu praksi Luksemburgā, kuri kļuvuši pazīstami ar nosaukumu LuxLeaks,

| — | ņemot vērā Starptautiskā Pētnieciskās žurnālistikas konsorcija (ICIJ) atklājumus par ārzonas uzņēmumu izmantošanu, kuri kļuvuši zināmi kā “Panamas dokumenti”, un jo īpaši 2016. gada 9. maijā publicētos dokumentus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā Pētnieciskās žurnālistikas konsorcija (ICIJ) atklājumus par ārzonas uzņēmumu izmantošanu, kuri kļuvuši zināmi kā “Panamas dokumenti”, un jo īpaši 2016. gada 9. maijā publicētos dokumentus,

| — | ņemot vērā G7, G8 un G20 samitu par starptautiskajiem nodokļu jautājumiem secinājumus, jo īpaši Ise-Shima samitu, kas notika 2016. gada 26. un 27. maijā, un G20 finanšu ministru un centrālo banku vadītāju sanāksmes, kas notika 2016. gada 14. un 15. aprīlī Vašingtonā, secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā G7, G8 un G20 samitu par starptautiskajiem nodokļu jautājumiem secinājumus, jo īpaši Ise-Shima samitu, kas notika 2016. gada 26. un 27. maijā, un G20 finanšu ministru un centrālo banku vadītāju sanāksmes, kas notika 2016. gada 14. un 15. aprīlī Vašingtonā, secinājumus,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 27. jūlijā pieņemto rezolūciju par Adisabebas rīcības programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 27. jūlijā pieņemto rezolūciju par Adisabebas rīcības programmu,

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) 2015. gada 30. novembra ziņojumu “G20/ESAO korporatīvās pārvaldības principi”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) 2015. gada 30. novembra ziņojumu “G20/ESAO korporatīvās pārvaldības principi”,

| — | ņemot vērā ECOFIN2016. gada 8. marta secinājumus par informācijas apmaiņu nodokļu jomā attiecībā uz starptautisku uzņēmumu darbībām un par Rīcības kodeksu attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem, 2015. gada 8. decembra secinājumus par uzņēmumu aplikšanu ar nodokļiem, nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu, 2014. gada 9. decembra secinājumus par uzņēmējdarbības nodokļiem un 1997. gada 1. decembra secinājumus par nodokļu politiku, kā arī piezīmi par ECOFIN2016. gada 22. aprīļa neoficiālajām apspriedēm par “Panamas dokumentiem”; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECOFIN2016. gada 8. marta secinājumus par informācijas apmaiņu nodokļu jomā attiecībā uz starptautisku uzņēmumu darbībām un par Rīcības kodeksu attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem, 2015. gada 8. decembra secinājumus par uzņēmumu aplikšanu ar nodokļiem, nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu, 2014. gada 9. decembra secinājumus par uzņēmējdarbības nodokļiem un 1997. gada 1. decembra secinājumus par nodokļu politiku, kā arī piezīmi par ECOFIN2016. gada 22. aprīļa neoficiālajām apspriedēm par “Panamas dokumentiem”;

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 8. decembra direktīvu (2), ar ko groza Direktīvu par administratīvu sadarbību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 8. decembra direktīvu (2), ar ko groza Direktīvu par administratīvu sadarbību (3),

| — | ņemot vērā Padomes 1999. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1999. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (4),

| — | ņemot vērā Padomes 1977. gada 19. decembra Direktīvu 77/799/EEK par dalībvalstu kompetentu iestāžu savstarpēju palīdzību tiešo un netiešo nodokļu jomā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1977. gada 19. decembra Direktīvu 77/799/EEK par dalībvalstu kompetentu iestāžu savstarpēju palīdzību tiešo un netiešo nodokļu jomā (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 20. maija Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 20. maija Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (6),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 16. martā pieņemto paziņojumu par turpmākiem kopīgiem pasākumiem saistībā ar Parlamenta rezolūcijās ietvertajiem ieteikumiem par uzņēmumu ienākuma nodokļu politikas pārredzamības, koordinācijas un konverģences veicināšanu Savienībā, kā arī par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 16. martā pieņemto paziņojumu par turpmākiem kopīgiem pasākumiem saistībā ar Parlamenta rezolūcijās ietvertajiem ieteikumiem par uzņēmumu ienākuma nodokļu politikas pārredzamības, koordinācijas un konverģences veicināšanu Savienībā, kā arī par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz ienākuma nodokļa informācijas atklāšanu, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles(COM(2016)0198) (CbCR priekšlikums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz ienākuma nodokļa informācijas atklāšanu, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles(COM(2016)0198) (CbCR priekšlikums),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu par pasākumu kopumu nodokļu apiešanas novēršanai (ATAP), ko veido galvenais paziņojums (7), priekšlikums Padomes Nodokļu apiešanas novēršanas direktīvai (8), priekšlikums Padomes direktīvai par Administratīvās sadarbības direktīvas (9) pārskatīšanu, ieteikums par nodokļu nolīgumiem (10) un pētījums par agresīvu nodokļu plānošanu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu par pasākumu kopumu nodokļu apiešanas novēršanai (ATAP), ko veido galvenais paziņojums (7), priekšlikums Padomes Nodokļu apiešanas novēršanas direktīvai (8), priekšlikums Padomes direktīvai par Administratīvās sadarbības direktīvas (9) pārskatīšanu, ieteikums par nodokļu nolīgumiem (10) un pētījums par agresīvu nodokļu plānošanu (11),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada priekšlikumu Padomes direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB) (COM(2011)0121) un Parlamenta 2012. gada 19. aprīļa nostāju par to (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada priekšlikumu Padomes direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB) (COM(2011)0121) un Parlamenta 2012. gada 19. aprīļa nostāju par to (12),

| — | ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju 1997. gada 1. decembra rezolūciju par rīcības kodeksu uzņēmējdarbības nodokļu jomā (13) un Rīcības kodeksa jautājumu grupas (uzņēmējdarbības nodokļi) regulāros ziņojumus Padomei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju 1997. gada 1. decembra rezolūciju par rīcības kodeksu uzņēmējdarbības nodokļu jomā (13) un Rīcības kodeksa jautājumu grupas (uzņēmējdarbības nodokļi) regulāros ziņojumus Padomei,

| — | ņemot vērā nolīgumu par nodokļu pārredzamību, ko ES un Monako Firstiste parafēja 2016. gada 22. februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumu par nodokļu pārredzamību, ko ES un Monako Firstiste parafēja 2016. gada 22. februārī,

| — | ņemot vērā nolīgumu, ko ES un Andoras Firstiste parakstīja 2016. gada 12. februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumu, ko ES un Andoras Firstiste parakstīja 2016. gada 12. februārī,

| — | ņemot vērā nolīgumu par nodokļu uzlikšanu uzkrājumu radītiem ienākumiem, ko ES un Sanmarīno Republika parakstīja 2015. gada 8. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumu par nodokļu uzlikšanu uzkrājumu radītiem ienākumiem, ko ES un Sanmarīno Republika parakstīja 2015. gada 8. decembrī,

| — | ņemot vērā nolīgumu par finanšu konta informācijas automātisku apmaiņu, ko ES un Lihtenšteinas Firstiste parakstīja 2015. gada 28. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumu par finanšu konta informācijas automātisku apmaiņu, ko ES un Lihtenšteinas Firstiste parakstīja 2015. gada 28. oktobrī,

| — | ņemot vērā nolīgumu par nodokļu uzlikšanu nolūkā uzlabot nodokļu saistību izpildi, ko ES un Šveices Konfederācija parakstīja 2015. gada 27. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumu par nodokļu uzlikšanu nolūkā uzlabot nodokļu saistību izpildi, ko ES un Šveices Konfederācija parakstīja 2015. gada 27. maijā,

| — | ņemot vērā 2015. gada 30. novembra atjaunināto nolīgumu starp Džērsiju un Apvienoto Karalisti un tā saukto viedokļa maiņu attiecībā uz Džērsijas un Apvienotās Karalistes vienošanās par dubultas aplikšanas ar nodokļiem novēršanu 2. punkta interpretēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 30. novembra atjaunināto nolīgumu starp Džērsiju un Apvienoto Karalisti un tā saukto viedokļa maiņu attiecībā uz Džērsijas un Apvienotās Karalistes vienošanās par dubultas aplikšanas ar nodokļiem novēršanu 2. punkta interpretēšanu,

| — | ņemot vērā Džērsijas un Apvienotās Karalistes vienošanos par dubultas aplikšanas ar nodokļiem novēršanu, kas grozīta ar 2009. gada vienošanos, kura tika parakstīta 2009. gada 20. janvārī un stājās spēkā 2009. gada 27. novembrī, attiecībā uz informācijas apmaiņu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Džērsijas un Apvienotās Karalistes vienošanos par dubultas aplikšanas ar nodokļiem novēršanu, kas grozīta ar 2009. gada vienošanos, kura tika parakstīta 2009. gada 20. janvārī un stājās spēkā 2009. gada 27. novembrī, attiecībā uz informācijas apmaiņu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 8. jūlija leģislatīvo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes priekšlikumu direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2007/36/EK attiecībā uz akcionāru ilgtermiņa iesaistīšanas veicināšanu un Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz paziņojuma par korporatīvo pārvaldību dažiem elementiem (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 8. jūlija leģislatīvo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes priekšlikumu direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2007/36/EK attiecībā uz akcionāru ilgtermiņa iesaistīšanas veicināšanu un Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz paziņojuma par korporatīvo pārvaldību dažiem elementiem (14),

| — | ņemot vērā 2015. gada 16. decembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas pārredzamības, koordinācijas un konverģences veicināšanu Savienībā (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 16. decembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas pārredzamības, koordinācijas un konverģences veicināšanu Savienībā (15),

| — | ņemot vērā 2015. gada 25. novembra rezolūciju par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 25. novembra rezolūciju par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem (16),

| — | ņemot vērā 2015. gada 8. jūlija rezolūciju par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanu kā sarežģītiem jautājumiem, kas risināmi saistībā ar pārvaldību, sociālo aizsardzību un attīstību jaunattīstības valstīs (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 8. jūlija rezolūciju par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanu kā sarežģītiem jautājumiem, kas risināmi saistībā ar pārvaldību, sociālo aizsardzību un attīstību jaunattīstības valstīs (17),

| — | ņemot vērā dalībvalstu parlamentos, jo īpaši Apvienotās Karalistes parlamenta Pārstāvju palātā, ASV Senātā, Austrālijas Senātā un Francijas Nacionālajā asamblejā un Senātā rīkotās dažādās parlamentārās uzklausīšanas un tām sekojošos ziņojumus par nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dalībvalstu parlamentos, jo īpaši Apvienotās Karalistes parlamenta Pārstāvju palātā, ASV Senātā, Austrālijas Senātā un Francijas Nacionālajā asamblejā un Senātā rīkotās dažādās parlamentārās uzklausīšanas un tām sekojošos ziņojumus par nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 2014. gada 30. aprīļa Ieteikumu CM/Rec(2014)7 par trauksmes cēlēju aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 2014. gada 30. aprīļa Ieteikumu CM/Rec(2014)7 par trauksmes cēlēju aizsardzību,

| — | ņemot vērā tiesas procesu Luksemburgā, kurā Antoine Deltour, Raphaël Halet un Édouard Perrin apsūdzēti par līdzdalību tā dēvēto LuxLeaks dokumentu publiskošanā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tiesas procesu Luksemburgā, kurā Antoine Deltour, Raphaël Halet un Édouard Perrin apsūdzēti par līdzdalību tā dēvēto LuxLeaks dokumentu publiskošanā,

| — | ņemot vērā Komisijas lēmumus par valsts atbalstu attiecībā uz Fiat
   (18) un Starbucks
   (19), kā arī Beļģijas nolēmumus par virspeļņu (20) un lēmumus sākt izmeklēšanu par valsts atbalstu attiecībā uz McDonalds, Apple un Amazon, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas lēmumus par valsts atbalstu attiecībā uz Fiat
   (18) un Starbucks
   (19), kā arī Beļģijas nolēmumus par virspeļņu (20) un lēmumus sākt izmeklēšanu par valsts atbalstu attiecībā uz McDonalds, Apple un Amazon,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Īpašās komitejas nodokļu nolēmumu un rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgu pasākumu jautājumos (TAXE 2) ziņojumu (A8-0223/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Īpašās komitejas nodokļu nolēmumu un rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgu pasākumu jautājumos (TAXE 2) ziņojumu (A8-0223/2016),

Vispārējie apsvērumi, fakti un skaitļi

| A. | tā kā Starptautiskā Pētniecisko žurnālistu konsorcija (ICIJ) publiskotie “Panamas dokumentu” un LuxLeaks atklājumi liecina, ka ES un dalībvalstīm nekavējoties jānovērš izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešana un agresīva nodokļu plānošana, kā arī jāveic pasākumi, lai no jauna panāktu taisnīgu nodokļu maksāšanu ne tikai dalībvalstu starpā, bet arī kopumā, padarot nodokļu sistēmas taisnīgākas un nodrošinot, ka uzņēmumu ienākuma nodoklis tiek samaksāts tur, kur tiek radīta vērtība; |
| --- | --- |

A.

tā kā Starptautiskā Pētniecisko žurnālistu konsorcija (ICIJ) publiskotie “Panamas dokumentu” un LuxLeaks atklājumi liecina, ka ES un dalībvalstīm nekavējoties jānovērš izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešana un agresīva nodokļu plānošana, kā arī jāveic pasākumi, lai no jauna panāktu taisnīgu nodokļu maksāšanu ne tikai dalībvalstu starpā, bet arī kopumā, padarot nodokļu sistēmas taisnīgākas un nodrošinot, ka uzņēmumu ienākuma nodoklis tiek samaksāts tur, kur tiek radīta vērtība;

| B. | tā kā Komisija lēš, ka izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešana rada zaudējumus līdz pat EUR 1 triljonam gadā (21), un saskaņā ar ESAO aplēsēm (22) ieņēmumu zaudējumi pasaules līmenī veido 4 % līdz 10 % no visiem uzņēmumu ienākuma nodokļa ieņēmumiem jeb EUR 75 līdz 180 miljardus gadā, ņemot vērā 2014. gada rādītājus; tā kā tās ir tikai pieticīgas aplēses; tā kā šādas prakses radītā nelabvēlīgā ietekme uz dalībvalstu budžetiem un pilsoņiem ir acīmredzama un varētu mazināt uzticēšanos demokrātijai; tā kā krāpšana nodokļu jomā, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un agresīva nodokļu plānošana samazina dalībvalstu nodokļu bāzi un tādējādi rada nodokļu ieņēmumu zudumu, nelabvēlīgi ietekmējot ekonomiku, valdību spēju attiecībā uz publiskajiem pakalpojumiem, investīcijām un sociālo nodrošinājumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisija lēš, ka izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešana rada zaudējumus līdz pat EUR 1 triljonam gadā (21), un saskaņā ar ESAO aplēsēm (22) ieņēmumu zaudējumi pasaules līmenī veido 4 % līdz 10 % no visiem uzņēmumu ienākuma nodokļa ieņēmumiem jeb EUR 75 līdz 180 miljardus gadā, ņemot vērā 2014. gada rādītājus; tā kā tās ir tikai pieticīgas aplēses; tā kā šādas prakses radītā nelabvēlīgā ietekme uz dalībvalstu budžetiem un pilsoņiem ir acīmredzama un varētu mazināt uzticēšanos demokrātijai; tā kā krāpšana nodokļu jomā, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un agresīva nodokļu plānošana samazina dalībvalstu nodokļu bāzi un tādējādi rada nodokļu ieņēmumu zudumu, nelabvēlīgi ietekmējot ekonomiku, valdību spēju attiecībā uz publiskajiem pakalpojumiem, investīcijām un sociālo nodrošinājumu;

| C. | tā kā nav pieņemami, ka savstarpēji kontrolēta budžeta struktūrā resursi, kuriem vajadzētu rasties no nodokļu ieņēmumiem, kas jāmaksā vienā dalībvalstī, faktiski tiek radīti citā dalībvalstī, īstenojot negodīgu un agresīvu nodokļu plānošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā nav pieņemami, ka savstarpēji kontrolēta budžeta struktūrā resursi, kuriem vajadzētu rasties no nodokļu ieņēmumiem, kas jāmaksā vienā dalībvalstī, faktiski tiek radīti citā dalībvalstī, īstenojot negodīgu un agresīvu nodokļu plānošanu;

| D. | tā kā uzņēmumu ienākuma nodokļa apiešana nesamērīgi ietekmē jaunattīstības valstis, jo tiek lēsts, ka tādējādi tās ik gadu zaudē nodokļu ieņēmumus USD 100 miljardu apmērā (23), kā rezultātā šīm valstīm tiek atņemti pamatpakalpojumu finansēšanai būtiski nepieciešamie resursi un nodarīts kaitējums ES attīstības sadarbības politikas pasākumiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā uzņēmumu ienākuma nodokļa apiešana nesamērīgi ietekmē jaunattīstības valstis, jo tiek lēsts, ka tādējādi tās ik gadu zaudē nodokļu ieņēmumus USD 100 miljardu apmērā (23), kā rezultātā šīm valstīm tiek atņemti pamatpakalpojumu finansēšanai būtiski nepieciešamie resursi un nodarīts kaitējums ES attīstības sadarbības politikas pasākumiem;

| E. | tā kā “Panamas dokumentu” atklājumi mums atgādināja, ka nodokļu apiešana ir problēma, kas nav saistīta tikai ar daudznacionāliem uzņēmumiem, un tā ir cieši saistīta ar noziedzīgām darbībām, turklāt ārzonās uzkrātā bagātība tiek lēsta aptuveni USD 10 triljonu apmērā; |
| --- | --- |

E.

tā kā “Panamas dokumentu” atklājumi mums atgādināja, ka nodokļu apiešana ir problēma, kas nav saistīta tikai ar daudznacionāliem uzņēmumiem, un tā ir cieši saistīta ar noziedzīgām darbībām, turklāt ārzonās uzkrātā bagātība tiek lēsta aptuveni USD 10 triljonu apmērā;

| F. | tā kā G20 valstu līderi 2009. gada aprīlī īstenoja konkrētus pasākumus, proti, pieprasīja ārzonu jurisdikcijām parakstīt vismaz 12 informācijas apmaiņas nolīgumus, lai izbeigtu banku darbības slepenības periodu; tā kā ekonomisti nopietni apšaubīja šādu pasākumu efektivitāti, paskaidrojot, ka nolīgumu rezultātā banku noguldījumi ir pārcelti no vienām nodokļu oāzēm uz citām, bet būtiska līdzekļu atdošana dalībvalstīm nav notikusi (24); tā kā nav pierādījumu tam, ka vismaz līdz 2014. gadam portfeļieguldījumi ārzonu jurisdikcijās samazinātos, neraugoties uz nesenajiem starptautiskajiem centieniem palielināt finanšu pārredzamību; tā kā vēl ir par agru novērtēt, vai automātiskās nodokļu informācijas apmaiņas (kopējā ziņošanas standarta) pieņemšana spēs šo tendenci mainīt; |
| --- | --- |

F.

tā kā G20 valstu līderi 2009. gada aprīlī īstenoja konkrētus pasākumus, proti, pieprasīja ārzonu jurisdikcijām parakstīt vismaz 12 informācijas apmaiņas nolīgumus, lai izbeigtu banku darbības slepenības periodu; tā kā ekonomisti nopietni apšaubīja šādu pasākumu efektivitāti, paskaidrojot, ka nolīgumu rezultātā banku noguldījumi ir pārcelti no vienām nodokļu oāzēm uz citām, bet būtiska līdzekļu atdošana dalībvalstīm nav notikusi (24); tā kā nav pierādījumu tam, ka vismaz līdz 2014. gadam portfeļieguldījumi ārzonu jurisdikcijās samazinātos, neraugoties uz nesenajiem starptautiskajiem centieniem palielināt finanšu pārredzamību; tā kā vēl ir par agru novērtēt, vai automātiskās nodokļu informācijas apmaiņas (kopējā ziņošanas standarta) pieņemšana spēs šo tendenci mainīt;

| G. | tā kā saskaņā ar Starptautisko norēķinu bankas sniegto informāciju pārrobežu noguldījumu apjoms ārzonu centros laikposmā no 2008. līdz 2015. gadam ir pieaudzis vidēji par 2,81 % gadā, kamēr pārējā pasaules daļā tas ir vidēji pieaudzis tikai par 1,24 % (25); tā kā visnozīmīgākie finanšu ārzonu centri ārvalstu noguldījumiem ir Kaimanu salas (USD 663 miljardi), Luksemburga (USD 360 miljardi), Šveice (USD 137 miljardi), Honkonga (USD 125 miljardi), Singapūra (USD 95 miljardi), Bermudu salas (USD 77 miljardi), Panama (USD 67 miljardi), Džērsija (USD 58 miljardi) un Bahamu salas (USD 55 miljardi); tā kā pārrobežu noguldījumu apjoms tādās Eiropas nodokļu oāzēs kā Andora, Gibraltārs, Lihtenšteina un Šveice dažu pēdējo gadu laikā ir samazinājies vai saglabājies nemainīgs, kas liek secināt, ka ārzonu darbība tiek pārcelta uz citām jurisdikcijām un ka tiek veikta ārzonu darbības jomas pārstrukturēšana tādēļ, ka ir palielinājies noslēgto divpusējo nodokļu informācijas apmaiņas nolīgumu skaits; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar Starptautisko norēķinu bankas sniegto informāciju pārrobežu noguldījumu apjoms ārzonu centros laikposmā no 2008. līdz 2015. gadam ir pieaudzis vidēji par 2,81 % gadā, kamēr pārējā pasaules daļā tas ir vidēji pieaudzis tikai par 1,24 % (25); tā kā visnozīmīgākie finanšu ārzonu centri ārvalstu noguldījumiem ir Kaimanu salas (USD 663 miljardi), Luksemburga (USD 360 miljardi), Šveice (USD 137 miljardi), Honkonga (USD 125 miljardi), Singapūra (USD 95 miljardi), Bermudu salas (USD 77 miljardi), Panama (USD 67 miljardi), Džērsija (USD 58 miljardi) un Bahamu salas (USD 55 miljardi); tā kā pārrobežu noguldījumu apjoms tādās Eiropas nodokļu oāzēs kā Andora, Gibraltārs, Lihtenšteina un Šveice dažu pēdējo gadu laikā ir samazinājies vai saglabājies nemainīgs, kas liek secināt, ka ārzonu darbība tiek pārcelta uz citām jurisdikcijām un ka tiek veikta ārzonu darbības jomas pārstrukturēšana tādēļ, ka ir palielinājies noslēgto divpusējo nodokļu informācijas apmaiņas nolīgumu skaits;

| H. | tā kā investīciju plūsmu apjoms uz ārzonas finanšu centriem 2015. gadā tiek lēsts USD 72 miljardu apmērā (26) un pēdējo gadu laikā tas ir palielinājies, ņemot vērā pieaugošo investīciju plūsmu no daudznacionāliem uzņēmumiem, kas atrodas jaunattīstības un pārejas ekonomikas valstīs, kur dažkārt šīs investīcijas īsteno kā aktīvu pārdošanu, tos vēlāk atpērkot vai iegādājoties to vietā līdzīgus aktīvus par tādu pašu cenu (round-tripping); tā kā investīciju plūsmas uz īpašam nolūkam dibinātām sabiedrībām nodrošina lielāko ārzonu investīciju plūsmu daļu; tā kā Luksemburga 2015. gadā bija galvenā saņēmēja no īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību investīciju plūsmām un tā kā īpašam nolūkam dibināto sabiedrību investīciju ienākošo plūsmu līmenis 2015. gadā bija īpaši augsts arī Nīderlandē; tā kā nemainīgi lielais finanšu plūsmu apjoms, kas tiek novirzīts caur ārzonas finanšu mehānismiem, norāda uz nepieciešamību vairāk saskaņot nodokļu un investīciju politikas nostādnes Eiropas un pasaules līmenī; |
| --- | --- |

H.

tā kā investīciju plūsmu apjoms uz ārzonas finanšu centriem 2015. gadā tiek lēsts USD 72 miljardu apmērā (26) un pēdējo gadu laikā tas ir palielinājies, ņemot vērā pieaugošo investīciju plūsmu no daudznacionāliem uzņēmumiem, kas atrodas jaunattīstības un pārejas ekonomikas valstīs, kur dažkārt šīs investīcijas īsteno kā aktīvu pārdošanu, tos vēlāk atpērkot vai iegādājoties to vietā līdzīgus aktīvus par tādu pašu cenu (round-tripping); tā kā investīciju plūsmas uz īpašam nolūkam dibinātām sabiedrībām nodrošina lielāko ārzonu investīciju plūsmu daļu; tā kā Luksemburga 2015. gadā bija galvenā saņēmēja no īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību investīciju plūsmām un tā kā īpašam nolūkam dibināto sabiedrību investīciju ienākošo plūsmu līmenis 2015. gadā bija īpaši augsts arī Nīderlandē; tā kā nemainīgi lielais finanšu plūsmu apjoms, kas tiek novirzīts caur ārzonas finanšu mehānismiem, norāda uz nepieciešamību vairāk saskaņot nodokļu un investīciju politikas nostādnes Eiropas un pasaules līmenī;

| I. | tā kā 2016. gada aprīlī ESAO atkal tika pilnvarota izveidot tādu jurisdikciju melno sarakstu, kas nesadarbojas; tā kā Komisija pašlaik definē kritērijus nodokļu oāžu identificēšanai un ir atzinusi, ka ir svarīgi koncentrēties ne tikai uz pārredzamības un sadarbības kritērijiem, bet ņemt vērā arī kaitējošus nodokļu režīmus; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2016. gada aprīlī ESAO atkal tika pilnvarota izveidot tādu jurisdikciju melno sarakstu, kas nesadarbojas; tā kā Komisija pašlaik definē kritērijus nodokļu oāžu identificēšanai un ir atzinusi, ka ir svarīgi koncentrēties ne tikai uz pārredzamības un sadarbības kritērijiem, bet ņemt vērā arī kaitējošus nodokļu režīmus;

| J. | tā kā mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir galvenie darbvietu radītāji Eiropā, jo pēdējo piecu gadu laikā tie ir radījuši aptuveni 85 % no visām jaunajām darbvietām Eiropas Savienībā (27); tā kā pētījumi (28) liecina, ka pārrobežu uzņēmums maksā vidēji par 30 % mazāk nodokļu nekā uzņēmums, kas darbojas tikai vienā valstī; tā kā tas rada nopietnus konkurences kropļojumus, samazina darbvietu skaitu un līdztiesību Savienībā un kavē ilgtspējīgu izaugsmi; |
| --- | --- |

J.

tā kā mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir galvenie darbvietu radītāji Eiropā, jo pēdējo piecu gadu laikā tie ir radījuši aptuveni 85 % no visām jaunajām darbvietām Eiropas Savienībā (27); tā kā pētījumi (28) liecina, ka pārrobežu uzņēmums maksā vidēji par 30 % mazāk nodokļu nekā uzņēmums, kas darbojas tikai vienā valstī; tā kā tas rada nopietnus konkurences kropļojumus, samazina darbvietu skaitu un līdztiesību Savienībā un kavē ilgtspējīgu izaugsmi;

| K. | tā kā Komisija agresīvu nodokļu plānošanu definē kā labuma gūšanu no nodokļu sistēmas tehniskajām īpatnībām vai no divu vai vairāku nodokļu sistēmu nesaskaņotības nolūkā samazināt nodokļu saistības; tā kā Komisija atzīst, ka agresīva nodokļu plānošana var izpausties daudzos dažādos veidos, kā rezultātā nodokļu jomas tiesību akti netiek piemēroti tā, kā likumdevēji to ir paredzējuši; tā kā galvenie agresīvas nodokļu plānošanas veidi ir parādu novirzīšana, nemateriālo aktīvu un intelektuālā īpašuma izvietošana, stratēģiskā transfertcenu noteikšana, hibrīdneatbilstību un ārzonu aizdevumu struktūru izmantošana; tā kā uzņēmumi, kurus Īpašā komiteja uzklausīja, galvenokārt uzsvēra, ka tie maksā lielus nodokļus un rīkojas likumīgi; tā kā līdz šim tikai procentuāli neliela daļa uzņēmumu ir publiski atzinuši, ka uzņēmumu ienākuma nodokļa apiešana ir prioritārā kārtā risināms jautājums; |
| --- | --- |

K.

tā kā Komisija agresīvu nodokļu plānošanu definē kā labuma gūšanu no nodokļu sistēmas tehniskajām īpatnībām vai no divu vai vairāku nodokļu sistēmu nesaskaņotības nolūkā samazināt nodokļu saistības; tā kā Komisija atzīst, ka agresīva nodokļu plānošana var izpausties daudzos dažādos veidos, kā rezultātā nodokļu jomas tiesību akti netiek piemēroti tā, kā likumdevēji to ir paredzējuši; tā kā galvenie agresīvas nodokļu plānošanas veidi ir parādu novirzīšana, nemateriālo aktīvu un intelektuālā īpašuma izvietošana, stratēģiskā transfertcenu noteikšana, hibrīdneatbilstību un ārzonu aizdevumu struktūru izmantošana; tā kā uzņēmumi, kurus Īpašā komiteja uzklausīja, galvenokārt uzsvēra, ka tie maksā lielus nodokļus un rīkojas likumīgi; tā kā līdz šim tikai procentuāli neliela daļa uzņēmumu ir publiski atzinuši, ka uzņēmumu ienākuma nodokļa apiešana ir prioritārā kārtā risināms jautājums;

| L. | tā kā gandrīz viena trešdaļa no pārrobežu uzņēmumu investīcijām tiek novirzīta caur ārzonu finanšu struktūrām; tā kā Komisija norāda, ka 72 % gadījumu, kad Eiropas Savienībā tiek novirzīta peļņa, tiek izmantota transfertcenu noteikšana un nodokļu ziņā izdevīga intelektuālā īpašuma izvietošana un ka pārējās peļņas novirzīšanas shēmas ir saistītas ar parādu novirzīšanu (29); |
| --- | --- |

L.

tā kā gandrīz viena trešdaļa no pārrobežu uzņēmumu investīcijām tiek novirzīta caur ārzonu finanšu struktūrām; tā kā Komisija norāda, ka 72 % gadījumu, kad Eiropas Savienībā tiek novirzīta peļņa, tiek izmantota transfertcenu noteikšana un nodokļu ziņā izdevīga intelektuālā īpašuma izvietošana un ka pārējās peļņas novirzīšanas shēmas ir saistītas ar parādu novirzīšanu (29);

| M. | tā kā divpusējie nodokļu nolīgumi paredz sadalīt tiesības uzlikt nodokļus starp izcelsmes un rezidences valstīm; tā kā izcelsmes valstīm nereti tiek piešķirtas tiesības aplikt ar nodokļiem aktīvās uzņēmējdarbības ienākumus, ja izcelsmes valstī darbojas pastāvīgs uzņēmums, un nodokļu rezidences valsts iegūst tiesības aplikt ar nodokļiem pasīvos ienākumus, piemēram, dividendes, honorāru maksājumus un procentu ieņēmumus; tā kā šāds nodokļu uzlikšanas tiesību sadalījums ir būtiski nepieciešams, lai izprastu agresīvas nodokļu plānošanas shēmas; |
| --- | --- |

M.

tā kā divpusējie nodokļu nolīgumi paredz sadalīt tiesības uzlikt nodokļus starp izcelsmes un rezidences valstīm; tā kā izcelsmes valstīm nereti tiek piešķirtas tiesības aplikt ar nodokļiem aktīvās uzņēmējdarbības ienākumus, ja izcelsmes valstī darbojas pastāvīgs uzņēmums, un nodokļu rezidences valsts iegūst tiesības aplikt ar nodokļiem pasīvos ienākumus, piemēram, dividendes, honorāru maksājumus un procentu ieņēmumus; tā kā šāds nodokļu uzlikšanas tiesību sadalījums ir būtiski nepieciešams, lai izprastu agresīvas nodokļu plānošanas shēmas;

| N. | tā kā grāmatvedības prakses būtība ir atspoguļot uzņēmuma finansiālo stāvokli, uzskaitot ieņēmumus un izdevumus un peļņu un zaudējumus atbilstoši kalendārajam periodam, kurā tie radušies, nevis tajā periodā, kurā notiek faktiskās naudas plūsmas; tā kā gadījumā, ja ar nodokļiem apliekamie ienākumi no vienas jurisdikcijas nonāk citā jurisdikcijā un katra no tām piemēro atšķirīgu pieeju, rodas iespēja izmantot neatbilstības; tā kā honorāru maksājumi var tikt pamatoti ar uzņēmējdarbības nolūkiem, neveicot pienācīgu fiskālo saskaņošanu, un tā kā tiem var tikt piemērots labvēlīgs nodokļu režīms vienā valstī, kas rada nodokļu bāzes samazināšanos citās valstīs; |
| --- | --- |

N.

tā kā grāmatvedības prakses būtība ir atspoguļot uzņēmuma finansiālo stāvokli, uzskaitot ieņēmumus un izdevumus un peļņu un zaudējumus atbilstoši kalendārajam periodam, kurā tie radušies, nevis tajā periodā, kurā notiek faktiskās naudas plūsmas; tā kā gadījumā, ja ar nodokļiem apliekamie ienākumi no vienas jurisdikcijas nonāk citā jurisdikcijā un katra no tām piemēro atšķirīgu pieeju, rodas iespēja izmantot neatbilstības; tā kā honorāru maksājumi var tikt pamatoti ar uzņēmējdarbības nolūkiem, neveicot pienācīgu fiskālo saskaņošanu, un tā kā tiem var tikt piemērots labvēlīgs nodokļu režīms vienā valstī, kas rada nodokļu bāzes samazināšanos citās valstīs;

| O. | tā kā 60 % no visas pasaules tirdzniecības notiek uzņēmumu grupu iekšienē un tādēļ tai piemēro transfertcenu noteikšanas metodiku; tā kā 70 % no peļņas novirzīšanas notiek, izmantojot transfertcenu noteikšanu; |
| --- | --- |

O.

tā kā 60 % no visas pasaules tirdzniecības notiek uzņēmumu grupu iekšienē un tādēļ tai piemēro transfertcenu noteikšanas metodiku; tā kā 70 % no peļņas novirzīšanas notiek, izmantojot transfertcenu noteikšanu;

| P. | tā kā līdztekus nodokļu politikas konverģencei būtu jāveic kaitējošas nodokļu prakses stingrāka kontrole un plašāka izmeklēšana; tā kā Komisija ir sākusi jaunu oficiālu izmeklēšanu par daudznacionālo uzņēmumu nodokļu režīmu; tā kā nodokļu politikas pasākumu izvērtēšana no valsts atbalsta aspekta nesen ir kļuvusi nozīmīgāka; tā kā ir nepieciešami papildu apsvērumi un pasākumi, lai labāk izprastu un risinātu nodokļu un konkurences aspektu savstarpējo mijiedarbību; tā kā Komisijai vajadzētu neselektīvā un objektīvā veidā izmeklēt visus gadījumus, kuros ir radušās aizdomas par nelikumīga valsts atbalsta piešķiršanu, piemērojot preferenciālus nodokļu režīmus; tā kā ziņojuma A8-0223/2016 pieņemšanas laikā daudzas Komisijas veiktās izmeklēšanas valsts atbalsta jomā vēl nebija pabeigtas; tā kā atsevišķas dalībvalstis ir sākušas nodokļu atgūšanas procedūras pret dažiem starptautiskajiem uzņēmumiem; tā kā tikai dažas dalībvalstis ir veikušas iekšējās nodokļu politikas nostādņu plašākas ietekmes analīzi, lai novērtētu ietekmi uz jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

P.

tā kā līdztekus nodokļu politikas konverģencei būtu jāveic kaitējošas nodokļu prakses stingrāka kontrole un plašāka izmeklēšana; tā kā Komisija ir sākusi jaunu oficiālu izmeklēšanu par daudznacionālo uzņēmumu nodokļu režīmu; tā kā nodokļu politikas pasākumu izvērtēšana no valsts atbalsta aspekta nesen ir kļuvusi nozīmīgāka; tā kā ir nepieciešami papildu apsvērumi un pasākumi, lai labāk izprastu un risinātu nodokļu un konkurences aspektu savstarpējo mijiedarbību; tā kā Komisijai vajadzētu neselektīvā un objektīvā veidā izmeklēt visus gadījumus, kuros ir radušās aizdomas par nelikumīga valsts atbalsta piešķiršanu, piemērojot preferenciālus nodokļu režīmus; tā kā ziņojuma A8-0223/2016 pieņemšanas laikā daudzas Komisijas veiktās izmeklēšanas valsts atbalsta jomā vēl nebija pabeigtas; tā kā atsevišķas dalībvalstis ir sākušas nodokļu atgūšanas procedūras pret dažiem starptautiskajiem uzņēmumiem; tā kā tikai dažas dalībvalstis ir veikušas iekšējās nodokļu politikas nostādņu plašākas ietekmes analīzi, lai novērtētu ietekmi uz jaunattīstības valstīm;

| Q. | tā kā vislabākais veids, kā apkarot agresīvu nodokļu plānošanu, ir labi izstrādāti tiesību akti, kas tiek īstenoti pienācīgā un saskaņotā veidā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā vislabākais veids, kā apkarot agresīvu nodokļu plānošanu, ir labi izstrādāti tiesību akti, kas tiek īstenoti pienācīgā un saskaņotā veidā;

Īpašo nodokļu jurisdikciju nozīme

| R. | tā kā Eiropas Parlaments rīkoja sanāksmes ar Andoras, Lihtenšteinas, Monako, Gērnsijas un Džērsijas valdības pārstāvjiem; tā kā Kaimanu salu pārstāvji ir piedalījušās tikai koordinatoru sanāksmē, bet nav piedalījušies Īpašās komitejas rīkotajā oficiālajā uzklausīšanā; tā kā Menas salas pārstāvji atteicās piedalīties Īpašās komitejas sanāksmēs un iesniedza rakstisku skaidrojumu; |
| --- | --- |

R.

tā kā Eiropas Parlaments rīkoja sanāksmes ar Andoras, Lihtenšteinas, Monako, Gērnsijas un Džērsijas valdības pārstāvjiem; tā kā Kaimanu salu pārstāvji ir piedalījušās tikai koordinatoru sanāksmē, bet nav piedalījušies Īpašās komitejas rīkotajā oficiālajā uzklausīšanā; tā kā Menas salas pārstāvji atteicās piedalīties Īpašās komitejas sanāksmēs un iesniedza rakstisku skaidrojumu;

| S. | tā kā dažas konkrētas nodokļu jurisdikcijas aktīvi veicina agresīvas nodokļu politikas pasākumu izstrādi daudznacionālo uzņēmumu vārdā, kuri tādējādi apiet nodokļu uzlikšanu; tā kā uzņēmumu ienākuma nodokļa likme dažās jurisdikcijās ir tuvu 0 % vai precīzi 0 %; tā kā sarežģītās atšķirīgās nodokļu sistēmas rada pārredzamības trūkumu un tādējādi vispārēji nelabvēlīgu ietekmi; |
| --- | --- |

S.

tā kā dažas konkrētas nodokļu jurisdikcijas aktīvi veicina agresīvas nodokļu politikas pasākumu izstrādi daudznacionālo uzņēmumu vārdā, kuri tādējādi apiet nodokļu uzlikšanu; tā kā uzņēmumu ienākuma nodokļa likme dažās jurisdikcijās ir tuvu 0 % vai precīzi 0 %; tā kā sarežģītās atšķirīgās nodokļu sistēmas rada pārredzamības trūkumu un tādējādi vispārēji nelabvēlīgu ietekmi;

| T. | tā kā visas šīs jurisdikcijas ir apņēmušās līdz 2017. gadam ieviest automātisku informācijas apmaiņu, izņemot Andoru un Monako, kurām tas ir jāizdara līdz 2018. gadam; tā kā, lai nodrošinātu efektīvu automātisku informācijas apmaiņu, sākot no 2017. gada, ir svarīgi uzraudzīt, vai jau tagad tiek ieviestas efektīvas tiesību aktu izmaiņas; |
| --- | --- |

T.

tā kā visas šīs jurisdikcijas ir apņēmušās līdz 2017. gadam ieviest automātisku informācijas apmaiņu, izņemot Andoru un Monako, kurām tas ir jāizdara līdz 2018. gadam; tā kā, lai nodrošinātu efektīvu automātisku informācijas apmaiņu, sākot no 2017. gada, ir svarīgi uzraudzīt, vai jau tagad tiek ieviestas efektīvas tiesību aktu izmaiņas;

| U. | tā kā tiesību aktu nepilnības, neefektīva informācijas apmaiņa un vispārīgāk neatbilstība kontroles prasībām, informācijas trūkums par faktiskajiem labuma guvējiem un banku un uzņēmumu darbības slepenība, neskatoties uz to, ka tiek pakāpeniski atcelti tiesību akti par banku darbības slepenību, rada šķēršļus tam, lai varētu novērst izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu; tā kā atsevišķi nodokļu aģenti finanšu nozarē izmanto šādas prakses nepārredzamību, lai īstenotu agresīvu nodokļu praksi; tā kā tikai nesen ir ieviestas iniciatīvas par automātisku informācijas apmaiņu starp valstīm papildus divpusējām nodokļu konvencijām, kas bija spēkā jau iepriekš; tā kā, neveicot efektīvus piespiedu izpildes pasākumus, sistēmu nepilnības sekmēs izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu; |
| --- | --- |

U.

tā kā tiesību aktu nepilnības, neefektīva informācijas apmaiņa un vispārīgāk neatbilstība kontroles prasībām, informācijas trūkums par faktiskajiem labuma guvējiem un banku un uzņēmumu darbības slepenība, neskatoties uz to, ka tiek pakāpeniski atcelti tiesību akti par banku darbības slepenību, rada šķēršļus tam, lai varētu novērst izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu; tā kā atsevišķi nodokļu aģenti finanšu nozarē izmanto šādas prakses nepārredzamību, lai īstenotu agresīvu nodokļu praksi; tā kā tikai nesen ir ieviestas iniciatīvas par automātisku informācijas apmaiņu starp valstīm papildus divpusējām nodokļu konvencijām, kas bija spēkā jau iepriekš; tā kā, neveicot efektīvus piespiedu izpildes pasākumus, sistēmu nepilnības sekmēs izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu;

| V. | tā kā atsevišķas gan trešo valstu, gan ES teritorijā esošas nodokļu jurisdikcijas nevēlas reformēt savas nodokļu sistēmas, neņemot vērā globālās iniciatīvas, kas pašlaik tiek īstenotas, un to, ka dažas no šīm jurisdikcijām piedalās ESAO darbā; |
| --- | --- |

V.

tā kā atsevišķas gan trešo valstu, gan ES teritorijā esošas nodokļu jurisdikcijas nevēlas reformēt savas nodokļu sistēmas, neņemot vērā globālās iniciatīvas, kas pašlaik tiek īstenotas, un to, ka dažas no šīm jurisdikcijām piedalās ESAO darbā;

| W. | tā kā uzklausīšanas, kas tika noorganizētas ar Andoras, Gērnsijas, Džērsijas, Lihtenšteinas un Monako pārstāvjiem (sk. 1. pielikumu), liecina, ka katrā jurisdikcijā ir atšķirīgi nosacījumi attiecībā uz ārzonu uzņēmumu reģistrāciju un šajā saistībā sniedzamo informāciju; tā kā oficiālajām nodokļu iestādēm dažās minētajās jurisdikcijās nav zināma vai nav savākta pilnīga informācija par trastu, fondu un uzņēmumu faktiskajiem labuma guvējiem, kā arī šī informācija netiek publiskota; tā kā Andora, Lihtenšteina, Monako, Sanmarīno un Šveice ir parakstījušas nolīgumus ar ES par informācijas apmaiņu; tā kā Normandijas salas ir parakstījušas nolīgumus ar Apvienoto Karalisti un ir apliecinājušas gatavību slēgt līdzīgus nolīgumus ar citām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

W.

tā kā uzklausīšanas, kas tika noorganizētas ar Andoras, Gērnsijas, Džērsijas, Lihtenšteinas un Monako pārstāvjiem (sk. 1. pielikumu), liecina, ka katrā jurisdikcijā ir atšķirīgi nosacījumi attiecībā uz ārzonu uzņēmumu reģistrāciju un šajā saistībā sniedzamo informāciju; tā kā oficiālajām nodokļu iestādēm dažās minētajās jurisdikcijās nav zināma vai nav savākta pilnīga informācija par trastu, fondu un uzņēmumu faktiskajiem labuma guvējiem, kā arī šī informācija netiek publiskota; tā kā Andora, Lihtenšteina, Monako, Sanmarīno un Šveice ir parakstījušas nolīgumus ar ES par informācijas apmaiņu; tā kā Normandijas salas ir parakstījušas nolīgumus ar Apvienoto Karalisti un ir apliecinājušas gatavību slēgt līdzīgus nolīgumus ar citām dalībvalstīm;

| X. | tā kā dažās jurisdikcijās spēkā esošie tiesību akti nenodrošina labu pārvaldību un negarantē starptautisko standartu ievērošanu attiecībā uz faktiskajiem labuma guvējiem, pārredzamību un sadarbību; |
| --- | --- |

X.

tā kā dažās jurisdikcijās spēkā esošie tiesību akti nenodrošina labu pārvaldību un negarantē starptautisko standartu ievērošanu attiecībā uz faktiskajiem labuma guvējiem, pārredzamību un sadarbību;

| Y. | tā kā dažas no šīm jurisdikcijām ir dalībvalstu atkarīgās vai asociētās teritorijas un tādēļ, neraugoties uz to, ka tajās ir neatkarīga pašpārvalde, tās ir daļēji pakļautas dalībvalstu un Eiropas tiesību aktiem; tā kā šī iemesla dēļ dalībvalstīm būtu jāapsver tādu tiesību aktu pieņemšana, kas nodrošinātu visaugstāko standartu ievērošanu to asociētajās un atkarīgajās teritorijās; |
| --- | --- |

Y.

tā kā dažas no šīm jurisdikcijām ir dalībvalstu atkarīgās vai asociētās teritorijas un tādēļ, neraugoties uz to, ka tajās ir neatkarīga pašpārvalde, tās ir daļēji pakļautas dalībvalstu un Eiropas tiesību aktiem; tā kā šī iemesla dēļ dalībvalstīm būtu jāapsver tādu tiesību aktu pieņemšana, kas nodrošinātu visaugstāko standartu ievērošanu to asociētajās un atkarīgajās teritorijās;

| Z. | tā kā dažas dalībvalstis ir sagatavojušas savus sarakstus ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas, un/vai pēc būtības izstrādājušas nodokļu oāžu vai priviliģēto nodokļu jurisdikciju definīcijas; tā kā minētie saraksti ir ļoti atšķirīgi attiecībā uz to, kā tiek definētas vai novērtētas jurisdikcijas, kas nesadarbojas, vai nodokļu oāzes; tā kā ESAO saraksts ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas, neatbilst paredzētajam mērķim; tā kā Komisija 2015. gada 17. jūnija nodokļu paketē publicēja sarakstu ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas, kurš tika sagatavots, pamatojoties uz kopsaucēja principu un dalībvalstu izstrādātajiem sarakstiem; tā kā joprojām nav izstrādāta vienota Savienības līmeņa definīcija un saraksts ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas, bet tas ir steidzami nepieciešams; tā kā nevienā no šiem sarakstiem nav paredzēti skaidri noteikti, izmērāmi un visaptveroši kritēriji, lai noteiktu, cik konkrētās jurisdikcijas ir slepenas; |
| --- | --- |

Z.

tā kā dažas dalībvalstis ir sagatavojušas savus sarakstus ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas, un/vai pēc būtības izstrādājušas nodokļu oāžu vai priviliģēto nodokļu jurisdikciju definīcijas; tā kā minētie saraksti ir ļoti atšķirīgi attiecībā uz to, kā tiek definētas vai novērtētas jurisdikcijas, kas nesadarbojas, vai nodokļu oāzes; tā kā ESAO saraksts ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas, neatbilst paredzētajam mērķim; tā kā Komisija 2015. gada 17. jūnija nodokļu paketē publicēja sarakstu ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas, kurš tika sagatavots, pamatojoties uz kopsaucēja principu un dalībvalstu izstrādātajiem sarakstiem; tā kā joprojām nav izstrādāta vienota Savienības līmeņa definīcija un saraksts ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas, bet tas ir steidzami nepieciešams; tā kā nevienā no šiem sarakstiem nav paredzēti skaidri noteikti, izmērāmi un visaptveroši kritēriji, lai noteiktu, cik konkrētās jurisdikcijas ir slepenas;

Finanšu iestāžu nozīme daudznacionālu uzņēmumu īstenotā agresīvā nodokļu plānošanā

| AA. | tā kā dažas finanšu iestādes, kā arī grāmatvedības un juridisko pakalpojumu uzņēmumi kā starpnieki ir iesaistījušies sarežģītu juridisku struktūru izveidē, radot agresīvas nodokļu plānošanas shēmas, ko izmanto daudznacionālie uzņēmumi, kā apliecina LuxLeaks un “Panamas dokumenti”; tā kā juridiskās nepilnības, neatbilstības un koordinācijas, sadarbības un pārredzamības trūkums starp valstīm rada apstākļus, kas veicina izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; tā kā finanšu iestādes joprojām ir nozīmīgi un neaizstājami palīgi cīņā pret krāpšanu nodokļu jomā, ņemot vērā to rīcībā esošo informāciju par finanšu kontiem un faktiskajām īpašumtiesībām, un tā kā tāpēc ir svarīgi, lai tās pilnā mērā un efektīvi sadarbotos šādas informācijas apmaiņā; |
| --- | --- |

AA.

tā kā dažas finanšu iestādes, kā arī grāmatvedības un juridisko pakalpojumu uzņēmumi kā starpnieki ir iesaistījušies sarežģītu juridisku struktūru izveidē, radot agresīvas nodokļu plānošanas shēmas, ko izmanto daudznacionālie uzņēmumi, kā apliecina LuxLeaks un “Panamas dokumenti”; tā kā juridiskās nepilnības, neatbilstības un koordinācijas, sadarbības un pārredzamības trūkums starp valstīm rada apstākļus, kas veicina izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; tā kā finanšu iestādes joprojām ir nozīmīgi un neaizstājami palīgi cīņā pret krāpšanu nodokļu jomā, ņemot vērā to rīcībā esošo informāciju par finanšu kontiem un faktiskajām īpašumtiesībām, un tā kā tāpēc ir svarīgi, lai tās pilnā mērā un efektīvi sadarbotos šādas informācijas apmaiņā;

| AB. | tā kā šīs izmeklēšanas laikā ir publiski atklāti vairāki ar bankām saistīti nodokļu skandāli; tā kā finanšu iestādes var izmantot vairākas agresīvas nodokļu plānošanas shēmas savu klientu atbalstam, lai tie varētu izvairīties no nodokļu maksāšanas vai apiet nodokļus; tā kā bankas tirgū var rīkoties savu klientu vārdā un apgalvot nodokļu iestādēm, ka tās ir šo darījumu faktiskie veicēji, un tas ļauj klientiem gūt nepienācīgu labumu no nodokļu priekšrocībām, kuras piešķir bankām, pateicoties to bankas vai rezidenta statusam; tā kā banku (jo īpaši to banku, kas veic investīciju operācijas) loma agresīvas nodokļu plānošanas izstrādē un īstenošanā ir divkārša — pirmkārt, tās sniedz agresīvas nodokļu plānošanas pakalpojumus klientiem, bieži vien izmantojot finanšu produktus, piemēram, aizdevumus, atvasinātos finanšu instrumentus, repo darījumus vai jebkādus kapitāla vērtspapīru instrumentus, un, otrkārt, tās arī pašas izmanto agresīvu nodokļu plānošanu, veicot savus bankas iekšējos un īpašumtiesību strukturētos finanšu darījumus; |
| --- | --- |

AB.

tā kā šīs izmeklēšanas laikā ir publiski atklāti vairāki ar bankām saistīti nodokļu skandāli; tā kā finanšu iestādes var izmantot vairākas agresīvas nodokļu plānošanas shēmas savu klientu atbalstam, lai tie varētu izvairīties no nodokļu maksāšanas vai apiet nodokļus; tā kā bankas tirgū var rīkoties savu klientu vārdā un apgalvot nodokļu iestādēm, ka tās ir šo darījumu faktiskie veicēji, un tas ļauj klientiem gūt nepienācīgu labumu no nodokļu priekšrocībām, kuras piešķir bankām, pateicoties to bankas vai rezidenta statusam; tā kā banku (jo īpaši to banku, kas veic investīciju operācijas) loma agresīvas nodokļu plānošanas izstrādē un īstenošanā ir divkārša — pirmkārt, tās sniedz agresīvas nodokļu plānošanas pakalpojumus klientiem, bieži vien izmantojot finanšu produktus, piemēram, aizdevumus, atvasinātos finanšu instrumentus, repo darījumus vai jebkādus kapitāla vērtspapīru instrumentus, un, otrkārt, tās arī pašas izmanto agresīvu nodokļu plānošanu, veicot savus bankas iekšējos un īpašumtiesību strukturētos finanšu darījumus;

| AC. | tā kā visas bankas, kas piedalījās Īpašās komitejas sanāksmēs, oficiāli noliedza, ka ir konsultējušas klientus par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas vai nodokļu apiešanu jebkādā veidā, kā arī noliedza to, ka tām šādiem mērķiem ir attiecības ar grāmatvedības un juridisko pakalpojumu uzņēmumiem; |
| --- | --- |

AC.

tā kā visas bankas, kas piedalījās Īpašās komitejas sanāksmēs, oficiāli noliedza, ka ir konsultējušas klientus par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas vai nodokļu apiešanu jebkādā veidā, kā arī noliedza to, ka tām šādiem mērķiem ir attiecības ar grāmatvedības un juridisko pakalpojumu uzņēmumiem;

| AD. | tā kā dažas lielākās finanšu iestādes ir izveidojušas ievērojamu skaitu filiāļu īpašās nodokļu jurisdikcijās vai jurisdikcijās, kurās ir zemas vai ļoti zemas uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes, lai savu korporatīvo un individuālo klientu vārdā vai savam labumam apietu nodokļus; tā kā vairākas finanšu iestādes nesen ir slēgušas dažas no savām filiālēm, kas atrodas šādās jurisdikcijās; tā kā vairākas finanšu iestādes Amerikas Savienotajās Valstīs ir notiesātas par krāpšanu nodokļu jomā un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, un tā rezultātā tām bija jāmaksā ievērojamas soda naudas, bet Eiropas Savienībā tiesvedība ir uzsākta tikai ļoti nedaudzās lietās; |
| --- | --- |

AD.

tā kā dažas lielākās finanšu iestādes ir izveidojušas ievērojamu skaitu filiāļu īpašās nodokļu jurisdikcijās vai jurisdikcijās, kurās ir zemas vai ļoti zemas uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes, lai savu korporatīvo un individuālo klientu vārdā vai savam labumam apietu nodokļus; tā kā vairākas finanšu iestādes nesen ir slēgušas dažas no savām filiālēm, kas atrodas šādās jurisdikcijās; tā kā vairākas finanšu iestādes Amerikas Savienotajās Valstīs ir notiesātas par krāpšanu nodokļu jomā un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, un tā rezultātā tām bija jāmaksā ievērojamas soda naudas, bet Eiropas Savienībā tiesvedība ir uzsākta tikai ļoti nedaudzās lietās;

| AE. | tā kā bankas darbojas konkurējošā tirgū un ir motivētas veicināt pievilcīgas nodokļu shēmas, lai piesaistītu jaunus klientus un saglabātu esošos; tā kā nereti uz banku darbiniekiem tiek izdarīts milzīgs spiediens, lai viņi apstiprinātu tādus līgumus ar klientiem, kas ļauj izvairīties no nodokļu maksāšanas un apiet nodokļus, un viņi riskē zaudēt darbu, ja viņi to nedarīs; tā kā starp banku un konsultāciju uzņēmumu augstākās vadības pārstāvjiem un nodokļu administrāciju pārstāvjiem pastāv interešu konflikti un “virpuļdurvju efekta” gadījumi; tā kā nodokļu administrācijām ne vienmēr ir pietiekama piekļuve informācijai vai līdzekļi banku darbības izmeklēšanai un tādu gadījumu atklāšanai, kas saistīti ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- |

AE.

tā kā bankas darbojas konkurējošā tirgū un ir motivētas veicināt pievilcīgas nodokļu shēmas, lai piesaistītu jaunus klientus un saglabātu esošos; tā kā nereti uz banku darbiniekiem tiek izdarīts milzīgs spiediens, lai viņi apstiprinātu tādus līgumus ar klientiem, kas ļauj izvairīties no nodokļu maksāšanas un apiet nodokļus, un viņi riskē zaudēt darbu, ja viņi to nedarīs; tā kā starp banku un konsultāciju uzņēmumu augstākās vadības pārstāvjiem un nodokļu administrāciju pārstāvjiem pastāv interešu konflikti un “virpuļdurvju efekta” gadījumi; tā kā nodokļu administrācijām ne vienmēr ir pietiekama piekļuve informācijai vai līdzekļi banku darbības izmeklēšanai un tādu gadījumu atklāšanai, kas saistīti ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas;

| AF. | tā kā ir svarīgi atzīt, ka ne visu sarežģītu strukturēto finanšu darījumu (CSFT) galvenais iemesls ir nodokļu optimizācija un ka galvenokārt nodokļu motivēti produkti ir tikai neliela daļa no kopējā CSFT apjoma; tā kā agresīvas nodokļu plānošanas darījumos iesaistītās summas tomēr var būt ārkārtīgi lielas un atsevišķi darījumi dažkārt ir saistīti ar līdzekļiem vairāku miljardu euro apmērā un nodokļu priekšrocībām simtiem miljonu euro apmērā (30); tā kā ieņēmumu iestādes ir nobažījušās par pārredzamības trūkumu tajos CSFT, ko izmanto agresīvas nodokļu plānošanas nolūkā, jo īpaši tad, ja atsevišķi šādu darījumu posmi notiek dažādās jurisdikcijās; |
| --- | --- |

AF.

tā kā ir svarīgi atzīt, ka ne visu sarežģītu strukturēto finanšu darījumu (CSFT) galvenais iemesls ir nodokļu optimizācija un ka galvenokārt nodokļu motivēti produkti ir tikai neliela daļa no kopējā CSFT apjoma; tā kā agresīvas nodokļu plānošanas darījumos iesaistītās summas tomēr var būt ārkārtīgi lielas un atsevišķi darījumi dažkārt ir saistīti ar līdzekļiem vairāku miljardu euro apmērā un nodokļu priekšrocībām simtiem miljonu euro apmērā (30); tā kā ieņēmumu iestādes ir nobažījušās par pārredzamības trūkumu tajos CSFT, ko izmanto agresīvas nodokļu plānošanas nolūkā, jo īpaši tad, ja atsevišķi šādu darījumu posmi notiek dažādās jurisdikcijās;

| AG. | tā kā saskaņā ar Kapitāla prasību direktīvu (CRD IV) ES kredītiestādēm jau tiek piemērotas prasības sniegt publisku pārskatu par katru valsti; tā kā būtu jāatzīmē, ka šajos pārskatos par katru valsti ir dažas nepilnības un ka šīs nepilnības būtu jānovērš; tā kā neviena finanšu iestāde, kas piedalījās Īpašās komitejas sanāksmēs, neizvirzīja būtiskus iebildumus attiecībā uz informācijas atklāšanas prasībām; tā kā dažas no šīm iestādēm skaidri apstiprināja atbalstu šādai prasībai un apliecināja, ka atbalstītu tās noteikšanu par vispārēju standartu; |
| --- | --- |

AG.

tā kā saskaņā ar Kapitāla prasību direktīvu (CRD IV) ES kredītiestādēm jau tiek piemērotas prasības sniegt publisku pārskatu par katru valsti; tā kā būtu jāatzīmē, ka šajos pārskatos par katru valsti ir dažas nepilnības un ka šīs nepilnības būtu jānovērš; tā kā neviena finanšu iestāde, kas piedalījās Īpašās komitejas sanāksmēs, neizvirzīja būtiskus iebildumus attiecībā uz informācijas atklāšanas prasībām; tā kā dažas no šīm iestādēm skaidri apstiprināja atbalstu šādai prasībai un apliecināja, ka atbalstītu tās noteikšanu par vispārēju standartu;

| AH. | tā kā publisku pārskatu sniegšana par katru valsti attiecībā uz atsevišķiem finanšu iestāžu dokumentiem ir parādījusi, ka pastāv ievērojamas atšķirības, ņemot vērā šo iestāžu kopējo peļņu, kas gūta ārzemju jurisdikcijās, veikto darbību, samaksāto nodokļu summu un darbinieku skaitu šajās jurisdikcijās; tā kā minētie pārskati ir atklājuši arī to, ka nav saiknes starp teritorijām, kurās šīs iestādes darbojas un nodarbina personālu, un teritorijām, kurās tās gūst peļņu; |
| --- | --- |

AH.

tā kā publisku pārskatu sniegšana par katru valsti attiecībā uz atsevišķiem finanšu iestāžu dokumentiem ir parādījusi, ka pastāv ievērojamas atšķirības, ņemot vērā šo iestāžu kopējo peļņu, kas gūta ārzemju jurisdikcijās, veikto darbību, samaksāto nodokļu summu un darbinieku skaitu šajās jurisdikcijās; tā kā minētie pārskati ir atklājuši arī to, ka nav saiknes starp teritorijām, kurās šīs iestādes darbojas un nodarbina personālu, un teritorijām, kurās tās gūst peļņu;

| AI. | tā kā bankas un daudznacionālie uzņēmumi, kas piedalījās Īpašās komitejas sanāksmēs, nesniedza pilnīgas atbildes uz visiem komitejas locekļu jautājumiem un tādējādi uz dažiem jautājumiem atbildes netika saņemtas vispār vai atbildes bija slikti noformulētas; tā kā dažas no šīm bankām un daudznacionālajiem uzņēmumiem pēc tam nosūtīja rakstiskus skaidrojumus (sk. 2. pielikumu); |
| --- | --- |

AI.

tā kā bankas un daudznacionālie uzņēmumi, kas piedalījās Īpašās komitejas sanāksmēs, nesniedza pilnīgas atbildes uz visiem komitejas locekļu jautājumiem un tādējādi uz dažiem jautājumiem atbildes netika saņemtas vispār vai atbildes bija slikti noformulētas; tā kā dažas no šīm bankām un daudznacionālajiem uzņēmumiem pēc tam nosūtīja rakstiskus skaidrojumus (sk. 2. pielikumu);

Patentiem, zināšanām, kā arī pētniecībai un izstrādei labvēlīgi nodokļu režīmi

| AJ. | tā kā Savienībā tiek plaši izmantotas shēmas, kas saistītas ar intelektuālo īpašumu, patentiem, kā arī pētniecību un izstrādi; tā kā daudznacionālie uzņēmumi tās izmanto, lai mākslīgi samazinātu savu kopējo nodokļu iemaksu; tā kā ESAO Rīcības plāna par nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (BEPS) 5. rīcība paredz grozītu saiknes pieeju; tā kā Rīcības kodeksa jautājumu grupai jāveic arī šādas prakses analīze un efektīva uzraudzība dalībvalstīs; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā Savienībā tiek plaši izmantotas shēmas, kas saistītas ar intelektuālo īpašumu, patentiem, kā arī pētniecību un izstrādi; tā kā daudznacionālie uzņēmumi tās izmanto, lai mākslīgi samazinātu savu kopējo nodokļu iemaksu; tā kā ESAO Rīcības plāna par nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (BEPS) 5. rīcība paredz grozītu saiknes pieeju; tā kā Rīcības kodeksa jautājumu grupai jāveic arī šādas prakses analīze un efektīva uzraudzība dalībvalstīs;

| AK. | tā kā Rīcības kodeksa jautājumu grupa ir izanalizējusi patentiem labvēlīgus nodokļu režīmus, bet nav pabeigusi analīzi par konkrētiem režīmiem; tā kā pagaidām ESAO BEPS rīcības plāna 5. rīcība paredz, ka grozītā saiknes pieeja ir jaunais standarts stimulu piešķiršanai pētniecības un izstrādes jomā; tā kā dalībvalstis Rīcības kodeksa jautājumu grupā vienojās grozīto saiknes pieeju ieviest valsts tiesību aktos no 2015. gada; tā kā tās arī vienojās par to, ka esošās patentiem labvēlīga nodokļu režīma shēmas ir pakāpeniski jāatceļ līdz 2021. gadam; tā kā dalībvalstis ir būtiski aizkavējušās ar grozītās saiknes pieejas īstenošanu valsts līmenī; |
| --- | --- |

AK.

tā kā Rīcības kodeksa jautājumu grupa ir izanalizējusi patentiem labvēlīgus nodokļu režīmus, bet nav pabeigusi analīzi par konkrētiem režīmiem; tā kā pagaidām ESAO BEPS rīcības plāna 5. rīcība paredz, ka grozītā saiknes pieeja ir jaunais standarts stimulu piešķiršanai pētniecības un izstrādes jomā; tā kā dalībvalstis Rīcības kodeksa jautājumu grupā vienojās grozīto saiknes pieeju ieviest valsts tiesību aktos no 2015. gada; tā kā tās arī vienojās par to, ka esošās patentiem labvēlīga nodokļu režīma shēmas ir pakāpeniski jāatceļ līdz 2021. gadam; tā kā dalībvalstis ir būtiski aizkavējušās ar grozītās saiknes pieejas īstenošanu valsts līmenī;

| AL. | tā kā vairāki Komisijas veikti pētījumi skaidri apliecina, ka saikne starp patentiem labvēlīgu nodokļu režīmu un pētniecību un izstrādi ir izveidota patvaļīgi un/vai mākslīgi; tā kā šāda nekonsekvence var radīt pieņēmumu, ka šādas shēmas lielākajā daļā gadījumu ir izveidotas un tiek izmantotas, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas; tā kā nodokļu stimuli ienākumiem, kas gūti no pētniecības un izstrādes, galvenokārt patentiem labvēlīgā nodokļu režīmā, bieži izraisa nodokļu ieņēmumu lielu samazināšanos visām valstīm, tostarp tām, kas iesaistījušās šādas politikas īstenošanā; tā kā būtu labāk jāizanalizē, kā vislabāk stimulēt tik ļoti vajadzīgo pētniecību, izstrādi un inovāciju Eiropas Savienībā, neradot kaitējošu nodokļu praksi; tā kā arī ESAO un Starptautiskais Valūtas fonds (SVF) vairākas reizes ir apstiprinājuši, ka tie neuzskata patentiem labvēlīgus nodokļu režīmus par piemērotu instrumentu pētniecības un izstrādes veicināšanai; |
| --- | --- |

AL.

tā kā vairāki Komisijas veikti pētījumi skaidri apliecina, ka saikne starp patentiem labvēlīgu nodokļu režīmu un pētniecību un izstrādi ir izveidota patvaļīgi un/vai mākslīgi; tā kā šāda nekonsekvence var radīt pieņēmumu, ka šādas shēmas lielākajā daļā gadījumu ir izveidotas un tiek izmantotas, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas; tā kā nodokļu stimuli ienākumiem, kas gūti no pētniecības un izstrādes, galvenokārt patentiem labvēlīgā nodokļu režīmā, bieži izraisa nodokļu ieņēmumu lielu samazināšanos visām valstīm, tostarp tām, kas iesaistījušās šādas politikas īstenošanā; tā kā būtu labāk jāizanalizē, kā vislabāk stimulēt tik ļoti vajadzīgo pētniecību, izstrādi un inovāciju Eiropas Savienībā, neradot kaitējošu nodokļu praksi; tā kā arī ESAO un Starptautiskais Valūtas fonds (SVF) vairākas reizes ir apstiprinājuši, ka tie neuzskata patentiem labvēlīgus nodokļu režīmus par piemērotu instrumentu pētniecības un izstrādes veicināšanai;

| AM. | tā kā patentiem labvēlīga režīma izšķirošo nozīmi kaitējošas nodokļu prakses shēmās Parlamenta iepriekšējā Īpašā komiteja (TAXE 1) sākotnēji konstatēja faktu vākšanas misijās Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē, un pēc tam tas apstiprinājās arī faktu vākšanas misijā Kiprā; tā kā citās dalībvalstīs ir līdzīgas sistēmas; |
| --- | --- |

AM.

tā kā patentiem labvēlīga režīma izšķirošo nozīmi kaitējošas nodokļu prakses shēmās Parlamenta iepriekšējā Īpašā komiteja (TAXE 1) sākotnēji konstatēja faktu vākšanas misijās Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē, un pēc tam tas apstiprinājās arī faktu vākšanas misijā Kiprā; tā kā citās dalībvalstīs ir līdzīgas sistēmas;

| AN. | tā kā apstāklis, ka dalībvalstīm nav nekādas saskaņotas pieejas jautājumam par maksājumiem uz ārvalstīm, rada īpaši neatliekamu problēmu; tā kā pašreizējā nesaskaņotajā satvarā nodokļu atcelšana izcelsmes vietā saskaņā ar Procentu un honorāru maksājumu direktīvu un Mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu direktīvu apvienojumā ar nodokļa neieturēšanu par dividendēm, licences un honorāru maksājumiem un procentu pārskaitījumiem uz ārvalstīm atsevišķās dalībvalstīs rada nepilnības, kuru dēļ peļņa no jebkuras dalībvalsts var faktiski izplūst no Savienības, netiekot aplikta ar nodokli pat vienu reizi; |
| --- | --- |

AN.

tā kā apstāklis, ka dalībvalstīm nav nekādas saskaņotas pieejas jautājumam par maksājumiem uz ārvalstīm, rada īpaši neatliekamu problēmu; tā kā pašreizējā nesaskaņotajā satvarā nodokļu atcelšana izcelsmes vietā saskaņā ar Procentu un honorāru maksājumu direktīvu un Mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu direktīvu apvienojumā ar nodokļa neieturēšanu par dividendēm, licences un honorāru maksājumiem un procentu pārskaitījumiem uz ārvalstīm atsevišķās dalībvalstīs rada nepilnības, kuru dēļ peļņa no jebkuras dalībvalsts var faktiski izplūst no Savienības, netiekot aplikta ar nodokli pat vienu reizi;

Rīcības kodeksa jautājumu grupas (uzņēmējdarbības nodokļi), Augsta līmeņa nodokļu darba grupas un Nodokļu jautājumu darba grupas dokumenti

| AO. | tā kā Rīcības kodeksa jautājumu grupas pilnvaras ir noteiktas ECOFIN padomes 1997. gada 1. decembra secinājumos; tā kā Rīcības kodeksa jautājumu grupas dokumenti ir svarīgs informācijas avots Īpašās komitejas darbā (kā jau norādīts Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūcijā); |
| --- | --- |

AO.

tā kā Rīcības kodeksa jautājumu grupas pilnvaras ir noteiktas ECOFIN padomes 1997. gada 1. decembra secinājumos; tā kā Rīcības kodeksa jautājumu grupas dokumenti ir svarīgs informācijas avots Īpašās komitejas darbā (kā jau norādīts Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūcijā);

| AP. | tā kā tikai piecus mēnešus pēc Īpašās komitejas pilnvaru termiņa sākuma daži Rīcības kodeksa jautājumu grupas iekšējie dokumenti un protokoli tika darīti pieejami Eiropas Parlamenta deputātiem aiz slēgtām durvīm Parlamenta telpās; tā kā, lai gan papildu dokumenti tika darīti pieejami, daži dokumenti un protokoli joprojām netiek atklāti, nav pieejami vai to trūkst; tā kā Komisija neoficiālā sanāksmē norādīja, ka tā ir padarījusi visus Komisijas un tās rīcībā esošos dokumentus pieejamus Īpašajai komitejai un ka tādējādi visi pārējie attiecīgie sanāksmju dokumenti, ja vien tie vispār kādreiz ir bijuši Komisijas rīcībā, visticamāk, ir pazuduši; |
| --- | --- |

AP.

tā kā tikai piecus mēnešus pēc Īpašās komitejas pilnvaru termiņa sākuma daži Rīcības kodeksa jautājumu grupas iekšējie dokumenti un protokoli tika darīti pieejami Eiropas Parlamenta deputātiem aiz slēgtām durvīm Parlamenta telpās; tā kā, lai gan papildu dokumenti tika darīti pieejami, daži dokumenti un protokoli joprojām netiek atklāti, nav pieejami vai to trūkst; tā kā Komisija neoficiālā sanāksmē norādīja, ka tā ir padarījusi visus Komisijas un tās rīcībā esošos dokumentus pieejamus Īpašajai komitejai un ka tādējādi visi pārējie attiecīgie sanāksmju dokumenti, ja vien tie vispār kādreiz ir bijuši Komisijas rīcībā, visticamāk, ir pazuduši;

| AQ. | tā kā dalībvalstis nav sniegušas apmierinošas atbildes uz Parlamenta atkārtotajiem pieprasījumiem pilnībā atklāt attiecīgos dokumentus; tā kā šāda prakse tiek īstenota jau vairākus mēnešus; tā kā šie dokumenti tika nodoti Amsterdamas Universitātes pētniekiem pēc pieprasījuma saņemšanas, kas iesniegts, pamatojoties uz Pārredzamības direktīvu; tā kā šie dokumenti tomēr nesen tika darīti pieejami, bet tikai konfidenciālā veidā, un tos nevar izmantot publiskās debatēs; tā kā pārredzamība un piekļuve informācijai ir būtiski Parlamenta darba elementi; |
| --- | --- |

AQ.

tā kā dalībvalstis nav sniegušas apmierinošas atbildes uz Parlamenta atkārtotajiem pieprasījumiem pilnībā atklāt attiecīgos dokumentus; tā kā šāda prakse tiek īstenota jau vairākus mēnešus; tā kā šie dokumenti tika nodoti Amsterdamas Universitātes pētniekiem pēc pieprasījuma saņemšanas, kas iesniegts, pamatojoties uz Pārredzamības direktīvu; tā kā šie dokumenti tomēr nesen tika darīti pieejami, bet tikai konfidenciālā veidā, un tos nevar izmantot publiskās debatēs; tā kā pārredzamība un piekļuve informācijai ir būtiski Parlamenta darba elementi;

| AR. | tā kā atsevišķu jautājumu izskatīšana Rīcības kodeksa jautājumu grupā nav novedusi pie konkrētām reformām; tā kā, piemēram, diskusijas par nolēmumiem ir notikušas vismaz kopš 1999. gada un joprojām ir vērojamas grūtības saistībā ar apstiprināto ieteikumu īstenošanu — pat pēc LuxLeaks atklājumiem; tā kā patentiem labvēlīgu nodokļu režīmu izskatīšana 2014. gadā netika pilnībā pabeigta un nav sākta neviena cita izskatīšana, neraugoties uz to, ka dalībvalstis kavējas ar jaunās grozītās saiknes pieejas īstenošanu; |
| --- | --- |

AR.

tā kā atsevišķu jautājumu izskatīšana Rīcības kodeksa jautājumu grupā nav novedusi pie konkrētām reformām; tā kā, piemēram, diskusijas par nolēmumiem ir notikušas vismaz kopš 1999. gada un joprojām ir vērojamas grūtības saistībā ar apstiprināto ieteikumu īstenošanu — pat pēc LuxLeaks atklājumiem; tā kā patentiem labvēlīgu nodokļu režīmu izskatīšana 2014. gadā netika pilnībā pabeigta un nav sākta neviena cita izskatīšana, neraugoties uz to, ka dalībvalstis kavējas ar jaunās grozītās saiknes pieejas īstenošanu;

Ārējā dimensija: G20, ESAO un ANO; līdzdalība un ietekme uz jaunattīstības valstīm

| AS. | tā kā ESAO, Apvienoto Nāciju Organizācija un citas starptautiskās organizācijas ir ieinteresētās puses cīņā pret uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes samazināšanu; tā kā ir jānodrošina prakses vispārēja saskaņošana un jāīsteno kopējie standarti, piemēram, standarti, ko ESAO ierosinājusi saistībā ar BEPS dokumentu kopumu; tā kā ANO līmenī būtu jāizveido starpvaldību forums, kas aptvertu plašāku locekļu skaitu nekā ESAO vai G20, lai nodrošinātu vienlīdzīgas dalības iespējas visām valstīm, tostarp jaunattīstības valstīm; tā kā G20 finanšu ministru un centrālo banku vadītāju sanāksmē, kas notika 2016. gada 14. un 15. aprīlī Vašingtonā, visas valstis un jurisdikcijas tika atkārtoti aicinātas īstenot Finanšu darījumu darba grupas standartus attiecībā uz pārredzamību un juridisko personu un juridisko veidojumu faktiskajām īpašumtiesībām; tā kā dažas G20 valstis ir prasījušas veikt automātisku informācijas apmaiņu par faktiskajām īpašumtiesībām un šajā nolūkā ir lūgušas Finanšu darījumu darba grupu un Pasaules forumu par pārredzamības un informācijas apmaiņas jautājumiem nodokļu jomā līdz 2016. gada oktobrim iesniegt sākotnējos priekšlikumus; |
| --- | --- |

AS.

tā kā ESAO, Apvienoto Nāciju Organizācija un citas starptautiskās organizācijas ir ieinteresētās puses cīņā pret uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes samazināšanu; tā kā ir jānodrošina prakses vispārēja saskaņošana un jāīsteno kopējie standarti, piemēram, standarti, ko ESAO ierosinājusi saistībā ar BEPS dokumentu kopumu; tā kā ANO līmenī būtu jāizveido starpvaldību forums, kas aptvertu plašāku locekļu skaitu nekā ESAO vai G20, lai nodrošinātu vienlīdzīgas dalības iespējas visām valstīm, tostarp jaunattīstības valstīm; tā kā G20 finanšu ministru un centrālo banku vadītāju sanāksmē, kas notika 2016. gada 14. un 15. aprīlī Vašingtonā, visas valstis un jurisdikcijas tika atkārtoti aicinātas īstenot Finanšu darījumu darba grupas standartus attiecībā uz pārredzamību un juridisko personu un juridisko veidojumu faktiskajām īpašumtiesībām; tā kā dažas G20 valstis ir prasījušas veikt automātisku informācijas apmaiņu par faktiskajām īpašumtiesībām un šajā nolūkā ir lūgušas Finanšu darījumu darba grupu un Pasaules forumu par pārredzamības un informācijas apmaiņas jautājumiem nodokļu jomā līdz 2016. gada oktobrim iesniegt sākotnējos priekšlikumus;

| AT. | tā kā saskaņā ar ASV faktu vākšanas misijas novērojumiem pasaules līmenī trūkst pārredzamības un kopējas faktisko īpašumtiesību definīcijas; tā kā šis pārredzamības trūkums jo īpaši ir vērojams attiecībā uz fiktīviem uzņēmumiem un juridisko pakalpojumu uzņēmumiem; tā kā ASV pašlaik gatavojas ESAO BEPS rīcības plāna īstenošanai; |
| --- | --- |

AT.

tā kā saskaņā ar ASV faktu vākšanas misijas novērojumiem pasaules līmenī trūkst pārredzamības un kopējas faktisko īpašumtiesību definīcijas; tā kā šis pārredzamības trūkums jo īpaši ir vērojams attiecībā uz fiktīviem uzņēmumiem un juridisko pakalpojumu uzņēmumiem; tā kā ASV pašlaik gatavojas ESAO BEPS rīcības plāna īstenošanai;

| AU. | tā kā BEPS process neietver jaunattīstības valstis kā vienlīdzīgus sarunu partnerus un nesniedza efektīvus risinājumus nabadzīgāko valstu nodokļu problēmām, kā to apliecina globālu nodokļu līgumu tīkls, kas jaunattīstības valstīm traucē piemērot nodokļus to teritorijā gūtajai peļņai; |
| --- | --- |

AU.

tā kā BEPS process neietver jaunattīstības valstis kā vienlīdzīgus sarunu partnerus un nesniedza efektīvus risinājumus nabadzīgāko valstu nodokļu problēmām, kā to apliecina globālu nodokļu līgumu tīkls, kas jaunattīstības valstīm traucē piemērot nodokļus to teritorijā gūtajai peļņai;

| AV. | tā kā starp attiecīgajām ES un ASV iestādēm jau pastāv sadarbība kopējos nodokļu jautājumos, bet trūkst līdzīgas sadarbības politiskajā līmenī, jo īpaši parlamentārās sadarbības jomā; |
| --- | --- |

AV.

tā kā starp attiecīgajām ES un ASV iestādēm jau pastāv sadarbība kopējos nodokļu jautājumos, bet trūkst līdzīgas sadarbības politiskajā līmenī, jo īpaši parlamentārās sadarbības jomā;

| AW. | tā kā 2016. gada jūlijā ir plānots rīkot simpoziju par nodokļiem, lai panāktu spēcīgu, ilgtspējīgu un līdzsvarotu ekonomikas izaugsmi; tā kā G20 ir aicinājusi visas starptautiskās organizācijas, tostarp ES, izpildīt risināmos uzdevumus; |
| --- | --- |

AW.

tā kā 2016. gada jūlijā ir plānots rīkot simpoziju par nodokļiem, lai panāktu spēcīgu, ilgtspējīgu un līdzsvarotu ekonomikas izaugsmi; tā kā G20 ir aicinājusi visas starptautiskās organizācijas, tostarp ES, izpildīt risināmos uzdevumus;

| AX. | tā kā Īpašās komitejas (TAXE 2) un Attīstības komitejas kopīgā uzklausīšana par tematu “Agresīvu nodokļu prakses radītās sekas jaunattīstības valstīs” ir apliecinājusi, ka jaunattīstības valstis saskaras ar līdzīgām problēmām saistībā ar nodokļu bāzes samazināšanu, peļņas novirzīšanu, pārredzamības trūkumu, atšķirīgajām nodokļu sistēmām pasaules mērogā, kā arī saskaņota un efektīva starptautiskā tiesiskā regulējuma trūkumu; tā kā agresīva nodokļu plānošana rada kaitējumu jaunattīstības valstīm; tā kā jaunattīstības valstu nodokļu administrācijām trūkst resursu un profesionālo zināšanu, lai efektīvi apkarotu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu; |
| --- | --- |

AX.

tā kā Īpašās komitejas (TAXE 2) un Attīstības komitejas kopīgā uzklausīšana par tematu “Agresīvu nodokļu prakses radītās sekas jaunattīstības valstīs” ir apliecinājusi, ka jaunattīstības valstis saskaras ar līdzīgām problēmām saistībā ar nodokļu bāzes samazināšanu, peļņas novirzīšanu, pārredzamības trūkumu, atšķirīgajām nodokļu sistēmām pasaules mērogā, kā arī saskaņota un efektīva starptautiskā tiesiskā regulējuma trūkumu; tā kā agresīva nodokļu plānošana rada kaitējumu jaunattīstības valstīm; tā kā jaunattīstības valstu nodokļu administrācijām trūkst resursu un profesionālo zināšanu, lai efektīvi apkarotu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu;

| AY. | tā kā G20 valstis ir atkārtoti apstiprinājušas apņemšanos nodrošināt to, ka tiek veikti centieni spēcināt jaunattīstības valstu ekonomiku, un mudināt attīstītās valstis ievērot Adisabebas nodokļu iniciatīvas principus, kas noteikti ANO 2015. gada 27. jūlija sanāksmē; tā kā jaunattīstības valstu viedoklis un prioritātes ir būtiskas efektīvai koordinācijai pasaules mērogā; |
| --- | --- |

AY.

tā kā G20 valstis ir atkārtoti apstiprinājušas apņemšanos nodrošināt to, ka tiek veikti centieni spēcināt jaunattīstības valstu ekonomiku, un mudināt attīstītās valstis ievērot Adisabebas nodokļu iniciatīvas principus, kas noteikti ANO 2015. gada 27. jūlija sanāksmē; tā kā jaunattīstības valstu viedoklis un prioritātes ir būtiskas efektīvai koordinācijai pasaules mērogā;

| AZ. | tā kā SVF un Pasaules Banka nodrošina tehnisko atbalstu, tostarp instrumentus jaunattīstības valstu nodokļu administrācijām saistībā ar starptautiskajiem nodokļu jautājumiem, lai uzlabotu jaunattīstības valstu spējas apkarot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas problēmas, jo īpaši saistībā ar transfertcenu noteikšanu; |
| --- | --- |

AZ.

tā kā SVF un Pasaules Banka nodrošina tehnisko atbalstu, tostarp instrumentus jaunattīstības valstu nodokļu administrācijām saistībā ar starptautiskajiem nodokļu jautājumiem, lai uzlabotu jaunattīstības valstu spējas apkarot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas problēmas, jo īpaši saistībā ar transfertcenu noteikšanu;

| BA. | tā kā Austrālijas valdība ir paziņojusi par plāniem, sākot no 2017. gada 1. jūlija, ieviest novirzītās peļņas nodokli (DPT) daudznacionālajiem uzņēmumiem, kuri izvairās no nodokļu maksāšanas, kā arī izveidot jaunu nodokļu iestādes darba grupu; |
| --- | --- |

BA.

tā kā Austrālijas valdība ir paziņojusi par plāniem, sākot no 2017. gada 1. jūlija, ieviest novirzītās peļņas nodokli (DPT) daudznacionālajiem uzņēmumiem, kuri izvairās no nodokļu maksāšanas, kā arī izveidot jaunu nodokļu iestādes darba grupu;

Parlamenta Īpašās komitejas (TAXE 2) darbs

| BB. | tā kā Komisija ir ierosinājusi vairākus pasākumus, tiešā veidā ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 16. decembra un 2015. gada 25. novembra rezolūcijas; tā kā Komisija tagad ir vismaz daļēji nākusi klajā ar minētajās rezolūcijās ietvertajām nozīmīgajām iniciatīvām; tā kā joprojām nav īstenoti citi svarīgi šajās rezolūcijās pieprasītie pasākumi, piemēram, fiskālā valsts atbalsta satvara reforma, efektīvas tiesību normas trauksmes cēlēju aizsardzībai, kā arī pasākumi, ar kuriem tiktu ierobežots atbalsts konsultantu vai finanšu sektora pārstāvju veiktai agresīvai nodokļu plānošanai un šādas plānošanas veicināšanai; |
| --- | --- |

BB.

tā kā Komisija ir ierosinājusi vairākus pasākumus, tiešā veidā ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 16. decembra un 2015. gada 25. novembra rezolūcijas; tā kā Komisija tagad ir vismaz daļēji nākusi klajā ar minētajās rezolūcijās ietvertajām nozīmīgajām iniciatīvām; tā kā joprojām nav īstenoti citi svarīgi šajās rezolūcijās pieprasītie pasākumi, piemēram, fiskālā valsts atbalsta satvara reforma, efektīvas tiesību normas trauksmes cēlēju aizsardzībai, kā arī pasākumi, ar kuriem tiktu ierobežots atbalsts konsultantu vai finanšu sektora pārstāvju veiktai agresīvai nodokļu plānošanai un šādas plānošanas veicināšanai;

| BC. | tā kā analīzi un novērtējumu par ietekmi uz Savienību galvenokārt ir veikusi Parlamenta Īpašā komiteja nodokļu nolēmumu un rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgu pasākumu jautājumos (TAXE 1), kuras darba rezultātā 2015. gada 25. novembrī ar pārliecinošu balsu vairākumu tika pieņemta rezolūcija; tā kā Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija tika pieņemta ar līdzīgi pārliecinošu balsu pārsvaru; tā kā Komisija sniedza kopīgu atbildi uz 2015. gada 16. decembra rezolūciju un 2015. gada 25. novembra rezolūciju; |
| --- | --- |

BC.

tā kā analīzi un novērtējumu par ietekmi uz Savienību galvenokārt ir veikusi Parlamenta Īpašā komiteja nodokļu nolēmumu un rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgu pasākumu jautājumos (TAXE 1), kuras darba rezultātā 2015. gada 25. novembrī ar pārliecinošu balsu vairākumu tika pieņemta rezolūcija; tā kā Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija tika pieņemta ar līdzīgi pārliecinošu balsu pārsvaru; tā kā Komisija sniedza kopīgu atbildi uz 2015. gada 16. decembra rezolūciju un 2015. gada 25. novembra rezolūciju;

| BD. | tā kā Parlamenta Īpašā komiteja TAXE 2, kas tika izveidota 2015. gada 2. decembrī, sarīkoja 11 sanāksmes — dažas no tām kopā ar Ekonomikas un monetāro komiteju, Juridisko komiteju un Attīstības komiteju —, kurās uzstājās konkurences komisāre Margrethe Vestager, ekonomikas un finanšu, nodokļu un muitas komisārs Pierre Moscovici, finanšu stabilitātes, finanšu pakalpojumu un kapitāla tirgu savienības komisārs Jonathan Hill, Nīderlandes Finanšu ministrijas valsts sekretārs Eric Wiebes (pārstāvot Padomes prezidentvalsti), eksperti nodokļu un attīstības jomā, daudznacionālo uzņēmumu pārstāvji, banku pārstāvji un ES dalībvalstu parlamentu deputāti; tā kā Īpašā komiteja rīkoja sanāksmes arī ar Andoras, Lihtenšteinas, Monako, Gērnsijas un Džērsijas valdības pārstāvjiem, un saņēma rakstisku skaidrojumu no Menas salas valdības (sk. 1. pielikumu); tā kā Īpašā komiteja arī organizēja faktu vākšanas misijas uz ASV (sk. ziņojuma A8-0223/2016 6. pielikumu), lai iedziļinātos tās pilnvaru jomā esošajos trešo valstu dimensijas īpašajos aspektos, un uz Kipru (sk. ziņojuma A8-0223/2016 5. pielikumu); tā kā Īpašās komitejas locekļi tika personīgi uzaicināti iesaistīties ESAO augsta līmeņa parlamentu sadarbības grupas “TAXE” darbā; tā kā Īpašā komiteja rīkoja sanāksmes aiz slēgtām durvīm koordinatoru līmenī, uzklausot Kaimanu salu valdības pārstāvjus, pētnieciskos žurnālistus un Komisijas ierēdņus; tā kā visi minētie pasākumi, kas snieguši daudz ārkārtīgi lietderīgas informācijas par praksi un nodokļu sistēmām gan Savienībā, gan ārpus tās, ir palīdzējuši noskaidrot dažus būtiskus jautājumus, bet uz citiem jautājumiem atbildes nav gūtas; |
| --- | --- |

BD.

tā kā Parlamenta Īpašā komiteja TAXE 2, kas tika izveidota 2015. gada 2. decembrī, sarīkoja 11 sanāksmes — dažas no tām kopā ar Ekonomikas un monetāro komiteju, Juridisko komiteju un Attīstības komiteju —, kurās uzstājās konkurences komisāre Margrethe Vestager, ekonomikas un finanšu, nodokļu un muitas komisārs Pierre Moscovici, finanšu stabilitātes, finanšu pakalpojumu un kapitāla tirgu savienības komisārs Jonathan Hill, Nīderlandes Finanšu ministrijas valsts sekretārs Eric Wiebes (pārstāvot Padomes prezidentvalsti), eksperti nodokļu un attīstības jomā, daudznacionālo uzņēmumu pārstāvji, banku pārstāvji un ES dalībvalstu parlamentu deputāti; tā kā Īpašā komiteja rīkoja sanāksmes arī ar Andoras, Lihtenšteinas, Monako, Gērnsijas un Džērsijas valdības pārstāvjiem, un saņēma rakstisku skaidrojumu no Menas salas valdības (sk. 1. pielikumu); tā kā Īpašā komiteja arī organizēja faktu vākšanas misijas uz ASV (sk. ziņojuma A8-0223/2016 6. pielikumu), lai iedziļinātos tās pilnvaru jomā esošajos trešo valstu dimensijas īpašajos aspektos, un uz Kipru (sk. ziņojuma A8-0223/2016 5. pielikumu); tā kā Īpašās komitejas locekļi tika personīgi uzaicināti iesaistīties ESAO augsta līmeņa parlamentu sadarbības grupas “TAXE” darbā; tā kā Īpašā komiteja rīkoja sanāksmes aiz slēgtām durvīm koordinatoru līmenī, uzklausot Kaimanu salu valdības pārstāvjus, pētnieciskos žurnālistus un Komisijas ierēdņus; tā kā visi minētie pasākumi, kas snieguši daudz ārkārtīgi lietderīgas informācijas par praksi un nodokļu sistēmām gan Savienībā, gan ārpus tās, ir palīdzējuši noskaidrot dažus būtiskus jautājumus, bet uz citiem jautājumiem atbildes nav gūtas;

| BE. | tā kā no kopumā septiņiem daudznacionālajiem uzņēmumiem, kuri tika aicināti piedalīties uzklausīšanā, pēc pirmā uzaicinājuma piekrita piedalīties tikai četri uzņēmumi (sk. 2. pielikumu); |
| --- | --- |

BE.

tā kā no kopumā septiņiem daudznacionālajiem uzņēmumiem, kuri tika aicināti piedalīties uzklausīšanā, pēc pirmā uzaicinājuma piekrita piedalīties tikai četri uzņēmumi (sk. 2. pielikumu);

| BF. | tā kā saistībā ar to, ka Komisija un Padome joprojām atsakās sniegt piekrišanu priekšlikumam attiecībā uz Eiropas Parlamenta regulu par detalizētiem noteikumiem, kas reglamentē Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanu, Parlamenta īpašajām un izmeklēšanas komitejām salīdzinājumā ar līdzīgām komitejām dalībvalstu parlamentos un ASV Kongresā joprojām nav pietiekamas kompetences, piemēram, tiesību izsaukt lieciniekus un nodrošināt piekļuvi dokumentiem; |
| --- | --- |

BF.

tā kā saistībā ar to, ka Komisija un Padome joprojām atsakās sniegt piekrišanu priekšlikumam attiecībā uz Eiropas Parlamenta regulu par detalizētiem noteikumiem, kas reglamentē Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanu, Parlamenta īpašajām un izmeklēšanas komitejām salīdzinājumā ar līdzīgām komitejām dalībvalstu parlamentos un ASV Kongresā joprojām nav pietiekamas kompetences, piemēram, tiesību izsaukt lieciniekus un nodrošināt piekļuvi dokumentiem;

| BG. | tā kā Padome nodokļu jomā pēdējā laikā vairākkārt ir pieņēmusi visaptverošas politiski saistošas nostājas, neņemot vērā vai pat nesagaidot Parlamenta nostājas, |
| --- | --- |

BG.

tā kā Padome nodokļu jomā pēdējā laikā vairākkārt ir pieņēmusi visaptverošas politiski saistošas nostājas, neņemot vērā vai pat nesagaidot Parlamenta nostājas,

Secinājumi un ieteikumi

| 1. | atkārtoti vērš uzmanību uz Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūcijā un 2015. gada 16. decembra rezolūcijā iekļautajiem secinājumiem; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti vērš uzmanību uz Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūcijā un 2015. gada 16. decembra rezolūcijā iekļautajiem secinājumiem;

Komisijas un dalībvalstu turpmākie pasākumi

| 2. | pauž nožēlu par to, ka 13 dalībvalstīs nav pieņemts pienācīgs regulējums, lai cīnītos pret agresīvu nodokļu plānošanu, kuras pamatā ir ar nodokli neapliekama dividenžu plūsma; pauž nožēlu arī par to, ka 13 dalībvalstis, pieņemot prasības par ienākumu izcelsmes vietā ieturamā nodokļa samazināšanu vai atbrīvošanu no šāda nodokļa, nepiemēro nekādu faktiskā īpašnieka pārbaudi; turklāt pauž nožēlu par to, ka 14 dalībvalstīs joprojām nav pieņemts regulējums par kontrolētām ārvalstu sabiedrībām, lai nepieļautu agresīvu nodokļu plānošanu, un ka 25 dalībvalstīs nav regulējuma, kas nepieļautu neatbilstīgu nodokļu kvalifikāciju, ko cita dalībvalsts ir piemērojusi vietējam uzņēmumam; pauž nožēlu par to, ka neviena dalībvalsts līdz šim nav pieprasījusi aizliegt agresīvas nodokļu plānošanas shēmas; |
| --- | --- |

2.

pauž nožēlu par to, ka 13 dalībvalstīs nav pieņemts pienācīgs regulējums, lai cīnītos pret agresīvu nodokļu plānošanu, kuras pamatā ir ar nodokli neapliekama dividenžu plūsma; pauž nožēlu arī par to, ka 13 dalībvalstis, pieņemot prasības par ienākumu izcelsmes vietā ieturamā nodokļa samazināšanu vai atbrīvošanu no šāda nodokļa, nepiemēro nekādu faktiskā īpašnieka pārbaudi; turklāt pauž nožēlu par to, ka 14 dalībvalstīs joprojām nav pieņemts regulējums par kontrolētām ārvalstu sabiedrībām, lai nepieļautu agresīvu nodokļu plānošanu, un ka 25 dalībvalstīs nav regulējuma, kas nepieļautu neatbilstīgu nodokļu kvalifikāciju, ko cita dalībvalsts ir piemērojusi vietējam uzņēmumam; pauž nožēlu par to, ka neviena dalībvalsts līdz šim nav pieprasījusi aizliegt agresīvas nodokļu plānošanas shēmas;

| 3. | aicina dalībvalstis un Komisiju pieņemt papildu tiesību aktu priekšlikumus par uzņēmumu ienākuma nodokļa apiešanu, jo dalībvalstīm ir iespēja noteikt stingrākus ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas noteikumus, lai nepieļautu nodokļu bāzes samazināšanu; pauž lielu nožēlu par to, ka dalībvalstis nevienā Padomes darba grupā nav apspriedušas Parlamenta ieteikumus; |
| --- | --- |

3.

aicina dalībvalstis un Komisiju pieņemt papildu tiesību aktu priekšlikumus par uzņēmumu ienākuma nodokļa apiešanu, jo dalībvalstīm ir iespēja noteikt stingrākus ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas noteikumus, lai nepieļautu nodokļu bāzes samazināšanu; pauž lielu nožēlu par to, ka dalībvalstis nevienā Padomes darba grupā nav apspriedušas Parlamenta ieteikumus;

| 4. | atzinīgi vērtē Komisijas 2016. gada 28. janvārī publicēto pasākumu kopumu nodokļu apiešanas novēršanai (ATAP), kā arī visus pēc tam izstrādātos tiesību aktu priekšlikumus un paziņojumus (sk. ziņojuma A8-0223/2016 4. pielikumu); atzinīgi vērtē Padomes pieņemto direktīvu, ar kuru tiek grozīta direktīva par administratīvu sadarbību, lai ieviestu pārskatu sniegšanu par katru valsti nodokļu iestādēm, vienlaikus paužot nožēlu par to, ka Padome pirms savas nostājas pieņemšanas nesagaidīja un neizskatīja Eiropas Parlamenta nostāju un nenodrošināja Komisijas līdzdalību informācijas apmaiņā; aicina Padomi panākt vienprātīgu un vērienīgu nostāju attiecībā uz ATAP un saglabāt Nodokļu apiešanas novēršanas direktīvu kā vienu direktīvu, lai efektīvi īstenotu ESAO ieteikumus un veiktu papildu darbības, tādējādi sasniedzot ES mērķus un nodrošinātu vienotā tirgus pareizu darbību, nevis vājinātu to; pauž lielu nožēlu par to, ka spēkā esošais Padomes nostājas projekts ir kļuvis vājāks, jo īpaši tādēļ, ka ir ieviesta iegūto tiesību klauzula par procentu atskaitīšanu un šaurāka pieeja noteikumam par kontrolētām ārvalstu sabiedrībām; atzinīgi vērtē iniciatīvu ārējā stratēģijā faktiskai nodokļu uzlikšanai iekļaut vienotu Savienības līmeņa definīciju un sarakstu ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas; uzsver, ka šā saraksta pamatā jābūt objektīviem, izsmeļošiem un skaitļos izsakāmiem kritērijiem; atkārtoti norāda, ka efektīvai un sistemātiskai cīņai pret BEPS turpmāk būs vajadzīga aktīvāka un saistošāka darbība; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Komisijas 2016. gada 28. janvārī publicēto pasākumu kopumu nodokļu apiešanas novēršanai (ATAP), kā arī visus pēc tam izstrādātos tiesību aktu priekšlikumus un paziņojumus (sk. ziņojuma A8-0223/2016 4. pielikumu); atzinīgi vērtē Padomes pieņemto direktīvu, ar kuru tiek grozīta direktīva par administratīvu sadarbību, lai ieviestu pārskatu sniegšanu par katru valsti nodokļu iestādēm, vienlaikus paužot nožēlu par to, ka Padome pirms savas nostājas pieņemšanas nesagaidīja un neizskatīja Eiropas Parlamenta nostāju un nenodrošināja Komisijas līdzdalību informācijas apmaiņā; aicina Padomi panākt vienprātīgu un vērienīgu nostāju attiecībā uz ATAP un saglabāt Nodokļu apiešanas novēršanas direktīvu kā vienu direktīvu, lai efektīvi īstenotu ESAO ieteikumus un veiktu papildu darbības, tādējādi sasniedzot ES mērķus un nodrošinātu vienotā tirgus pareizu darbību, nevis vājinātu to; pauž lielu nožēlu par to, ka spēkā esošais Padomes nostājas projekts ir kļuvis vājāks, jo īpaši tādēļ, ka ir ieviesta iegūto tiesību klauzula par procentu atskaitīšanu un šaurāka pieeja noteikumam par kontrolētām ārvalstu sabiedrībām; atzinīgi vērtē iniciatīvu ārējā stratēģijā faktiskai nodokļu uzlikšanai iekļaut vienotu Savienības līmeņa definīciju un sarakstu ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas; uzsver, ka šā saraksta pamatā jābūt objektīviem, izsmeļošiem un skaitļos izsakāmiem kritērijiem; atkārtoti norāda, ka efektīvai un sistemātiskai cīņai pret BEPS turpmāk būs vajadzīga aktīvāka un saistošāka darbība;

| 5. | uzskata, ka tagad, kad direktīva par administratīvo sadarbību ir vairākas reizes grozīta attiecībā uz automātisku informācijas apmaiņu par nodokļu nolēmumiem un pārskatu sniegšanu par katru valsti, tā būtu jāpārstrādā pilnībā, jo īpaši, lai cita starpā samazinātu un galu galā likvidētu spēkā esošos izņēmumus attiecībā uz informācijas apmaiņas principu; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka tagad, kad direktīva par administratīvo sadarbību ir vairākas reizes grozīta attiecībā uz automātisku informācijas apmaiņu par nodokļu nolēmumiem un pārskatu sniegšanu par katru valsti, tā būtu jāpārstrādā pilnībā, jo īpaši, lai cita starpā samazinātu un galu galā likvidētu spēkā esošos izņēmumus attiecībā uz informācijas apmaiņas principu;

| 6. | atkārtoti pauž savu nostāju, ka starptautiskiem uzņēmumiem savās bilancēs ir skaidri un saprotami jāatklāj katrai dalībvalstij un trešai valstij, kurā tie ir reģistrēti, plaša informācija, tostarp peļņa vai zaudējumi pirms nodokļu nomaksas, peļņas vai zaudējumu nodoklis, darbinieku skaits, veiktās darbības; uzsver, ka ir svarīgi šo informāciju darīt zināmu sabiedrībai, iespējams, centralizēta ES reģistra veidā; |
| --- | --- |

6.

atkārtoti pauž savu nostāju, ka starptautiskiem uzņēmumiem savās bilancēs ir skaidri un saprotami jāatklāj katrai dalībvalstij un trešai valstij, kurā tie ir reģistrēti, plaša informācija, tostarp peļņa vai zaudējumi pirms nodokļu nomaksas, peļņas vai zaudējumu nodoklis, darbinieku skaits, veiktās darbības; uzsver, ka ir svarīgi šo informāciju darīt zināmu sabiedrībai, iespējams, centralizēta ES reģistra veidā;

| 7. | mudina Komisiju līdz 2016. gada beigām iesniegt priekšlikumu par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB), kuram būtu pievienots atbilstīga un taisnīga sadalījuma koeficients, kas sniegtu vispusīgu risinājumu kaitējošas nodokļu prakses novēršanai Savienībā, nodrošinātu skaidrību un vienkāršību uzņēmumiem un veicinātu pārrobežu saimniecisko darbību Savienībā; uzskata, ka būtisks KKUINB elements ir konsolidācija; uzskata, ka konsolidācija būtu jāīsteno pēc iespējas drīzāk un ka jebkura starpposma sistēma, kas ietver tikai nodokļa bāzes saskaņošanu ar zaudējumu kompensācijas mehānismu, var būt tikai pagaidu risinājums; uzskata, ka nepieciešamība pilnībā ieviest obligātu KKUINB kļūst aizvien steidzamāka; aicina dalībvalstis pēc KKUINB priekšlikuma iesniegšanas steidzami panākt par to vienošanos un pēc tam nekavējoties īstenot šo tiesisko regulējumu; atgādina dalībvalstīm, ka nepilnības un neatbilstības starp uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzēm un atšķirīgas administratīvās prakses var radīt nevienlīdzīgus konkurences apstākļus un negodīgu nodokļu konkurenci Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

7.

mudina Komisiju līdz 2016. gada beigām iesniegt priekšlikumu par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB), kuram būtu pievienots atbilstīga un taisnīga sadalījuma koeficients, kas sniegtu vispusīgu risinājumu kaitējošas nodokļu prakses novēršanai Savienībā, nodrošinātu skaidrību un vienkāršību uzņēmumiem un veicinātu pārrobežu saimniecisko darbību Savienībā; uzskata, ka būtisks KKUINB elements ir konsolidācija; uzskata, ka konsolidācija būtu jāīsteno pēc iespējas drīzāk un ka jebkura starpposma sistēma, kas ietver tikai nodokļa bāzes saskaņošanu ar zaudējumu kompensācijas mehānismu, var būt tikai pagaidu risinājums; uzskata, ka nepieciešamība pilnībā ieviest obligātu KKUINB kļūst aizvien steidzamāka; aicina dalībvalstis pēc KKUINB priekšlikuma iesniegšanas steidzami panākt par to vienošanos un pēc tam nekavējoties īstenot šo tiesisko regulējumu; atgādina dalībvalstīm, ka nepilnības un neatbilstības starp uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzēm un atšķirīgas administratīvās prakses var radīt nevienlīdzīgus konkurences apstākļus un negodīgu nodokļu konkurenci Eiropas Savienībā;

| 8. | atzinīgi vērtē Komisijas 2016. gada 12. aprīlī pieņemto priekšlikumu direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz ienākuma nodokļa informācijas atklāšanu, ko veic uzņēmumi, to meitasuzņēmumi un filiāles, un lielāku pārredzamību attiecībā uz uzņēmumu aplikšanu ar nodokļiem; tomēr pauž nožēlu par to, ka Komisijas ierosinātā piemērošanas joma, kritēriji un robežlielumi neatbilst Parlamenta iepriekš pieņemtajām nostājām un tāpēc nesniegtu rezultātus; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē Komisijas 2016. gada 12. aprīlī pieņemto priekšlikumu direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz ienākuma nodokļa informācijas atklāšanu, ko veic uzņēmumi, to meitasuzņēmumi un filiāles, un lielāku pārredzamību attiecībā uz uzņēmumu aplikšanu ar nodokļiem; tomēr pauž nožēlu par to, ka Komisijas ierosinātā piemērošanas joma, kritēriji un robežlielumi neatbilst Parlamenta iepriekš pieņemtajām nostājām un tāpēc nesniegtu rezultātus;

| 9. | atzinīgi vērtē 2015. gada 8. decembrī Padomē panākto vienošanos attiecībā uz automātisku informācijas apmaiņu par nodokļu nolēmumiem; tomēr pauž nožēlu par to, ka Padome neņēma vērā ieteikumus, ko Parlaments sniedza 2015. gada 20. oktobra ziņojumā par Komisijas sākotnējo priekšlikumu par šādu pasākumu; uzsver, ka ir jāpiešķir Komisijai neierobežota piekļuve jaunajai Savienības nodokļu nolēmumu datubāzei; uzstāj, ka ir jāizveido visaptveroša un efektīva datubāze par visiem nolēmumiem, kuriem var būt pārrobežu ietekme; mudina dalībvalstis ātri ieviest vajadzīgo tiesisko regulējumu, lai varētu sākt automātisku informācijas apmaiņu par nodokļu nolēmumiem; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē 2015. gada 8. decembrī Padomē panākto vienošanos attiecībā uz automātisku informācijas apmaiņu par nodokļu nolēmumiem; tomēr pauž nožēlu par to, ka Padome neņēma vērā ieteikumus, ko Parlaments sniedza 2015. gada 20. oktobra ziņojumā par Komisijas sākotnējo priekšlikumu par šādu pasākumu; uzsver, ka ir jāpiešķir Komisijai neierobežota piekļuve jaunajai Savienības nodokļu nolēmumu datubāzei; uzstāj, ka ir jāizveido visaptveroša un efektīva datubāze par visiem nolēmumiem, kuriem var būt pārrobežu ietekme; mudina dalībvalstis ātri ieviest vajadzīgo tiesisko regulējumu, lai varētu sākt automātisku informācijas apmaiņu par nodokļu nolēmumiem;

| 10. | uzsver, ka automātiska informācijas apmaiņa radīs lielu apstrādājamo datu apjomu, un uzstāj, ka ir jāsaskaņo jautājumi, kas saistīti ar attiecīgo datu datorizētu apstrādi, kā arī jānodrošina datu analīzes veikšanai vajadzīgie cilvēkresursi; aicina palielināt Komisijas nozīmi šajā darbā; aicina Komisiju un dalībvalstis rūpīgi pārraudzīt Direktīvas par administratīvu sadarbību īstenošanu valstu līmenī, lai jo īpaši pārbaudītu, cik daudzas dalībvalstis pieprasa nodokļu informāciju, atsaucoties uz divpusējiem nodokļu nolīgumiem, nevis saskaņā ar šo juridisko pamatu, un pilnībā ievērot prasību par minētās direktīvas īstenošanu; aicina dalībvalstis atbalstīt nodokļu administrācijas, paredzot tāmpienācīgu personālu, lai nodrošinātu nodokļu ieņēmumu efektīvu iekasēšanu un vēršanos pret kaitējošu nodokļu praksi, ņemot vērā to, ka resursu trūkums un darbinieku skaita samazināšana, kā arī nepietiekama apmācība un tehnisku instrumentu un izmeklēšanas pilnvaru trūkums dažās dalībvalstīs ir radījuši nopietnus šķēršļus nodokļu administrācijām; aicina dalībvalstis apvienot informāciju, kas iegūta ar nodokļu iestādēm veiktajā informācijas apmaiņā, un informāciju, kas iegūta ar finanšu uzraudzības iestādēm un regulatoriem veiktajā informācijas apmaiņā; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka automātiska informācijas apmaiņa radīs lielu apstrādājamo datu apjomu, un uzstāj, ka ir jāsaskaņo jautājumi, kas saistīti ar attiecīgo datu datorizētu apstrādi, kā arī jānodrošina datu analīzes veikšanai vajadzīgie cilvēkresursi; aicina palielināt Komisijas nozīmi šajā darbā; aicina Komisiju un dalībvalstis rūpīgi pārraudzīt Direktīvas par administratīvu sadarbību īstenošanu valstu līmenī, lai jo īpaši pārbaudītu, cik daudzas dalībvalstis pieprasa nodokļu informāciju, atsaucoties uz divpusējiem nodokļu nolīgumiem, nevis saskaņā ar šo juridisko pamatu, un pilnībā ievērot prasību par minētās direktīvas īstenošanu; aicina dalībvalstis atbalstīt nodokļu administrācijas, paredzot tāmpienācīgu personālu, lai nodrošinātu nodokļu ieņēmumu efektīvu iekasēšanu un vēršanos pret kaitējošu nodokļu praksi, ņemot vērā to, ka resursu trūkums un darbinieku skaita samazināšana, kā arī nepietiekama apmācība un tehnisku instrumentu un izmeklēšanas pilnvaru trūkums dažās dalībvalstīs ir radījuši nopietnus šķēršļus nodokļu administrācijām; aicina dalībvalstis apvienot informāciju, kas iegūta ar nodokļu iestādēm veiktajā informācijas apmaiņā, un informāciju, kas iegūta ar finanšu uzraudzības iestādēm un regulatoriem veiktajā informācijas apmaiņā;

| 11. | atzinīgi vērtē Francijas, Nīderlandes un Apvienotās Karalistes 2016. gada 12. maija paziņojumu par uzņēmumu faktisko īpašnieku publisku reģistru izveidi; pauž atzinību Francijai par apņemšanos izveidot publisku trastu reģistru; atbalsta Apvienotās Karalistes apņemšanos noteikt, ka uzņēmumiem, kas neatrodas Apvienotajā Karalistē un kas šajā valstī iegādājas īpašumu vai slēdz līgumu ar valsti, jāpaziņo to faktiskais īpašnieks; aicina visas dalībvalstis pieņemt līdzīgas iniciatīvas; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē Francijas, Nīderlandes un Apvienotās Karalistes 2016. gada 12. maija paziņojumu par uzņēmumu faktisko īpašnieku publisku reģistru izveidi; pauž atzinību Francijai par apņemšanos izveidot publisku trastu reģistru; atbalsta Apvienotās Karalistes apņemšanos noteikt, ka uzņēmumiem, kas neatrodas Apvienotajā Karalistē un kas šajā valstī iegādājas īpašumu vai slēdz līgumu ar valsti, jāpaziņo to faktiskais īpašnieks; aicina visas dalībvalstis pieņemt līdzīgas iniciatīvas;

| 12. | pauž nožēlu par to, ka jaunais ESAO globālais standarts par automātisko informācijas apmaiņu neietver pārejas periodu jaunattīstības valstīm un ka, paredzot, ka šis standarts ir savstarpējs, var tikt faktiski izslēgtas valstis, kurām joprojām ir ierobežotas spējas izveidot vajadzīgo infrastruktūru pieprasītās informācijas vākšanai, pārvaldīšanai un kopīgošanai; |
| --- | --- |

12.

pauž nožēlu par to, ka jaunais ESAO globālais standarts par automātisko informācijas apmaiņu neietver pārejas periodu jaunattīstības valstīm un ka, paredzot, ka šis standarts ir savstarpējs, var tikt faktiski izslēgtas valstis, kurām joprojām ir ierobežotas spējas izveidot vajadzīgo infrastruktūru pieprasītās informācijas vākšanai, pārvaldīšanai un kopīgošanai;

| 13. | norāda, ka Kopējā transfertcenu noteikšanas foruma darba kārtībā 2014.–2019. gadam ir iekļauta paraugprakses izveide, lai nodrošinātu šajā jautājumā pieņemto ESAO vadlīniju atbilstību dalībvalstu īpašajām vajadzībām; norāda, ka Komisija uzrauga šā darba virzību; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka Kopējā transfertcenu noteikšanas foruma darba kārtībā 2014.–2019. gadam ir iekļauta paraugprakses izveide, lai nodrošinātu šajā jautājumā pieņemto ESAO vadlīniju atbilstību dalībvalstu īpašajām vajadzībām; norāda, ka Komisija uzrauga šā darba virzību;

| 14. | uzsver, ka 70 % no peļņas novirzīšanas notiek ar transfertcenu noteikšanu un ka labākais veids, kā risināt šo problēmu, ir pilnas KKUINB pieņemšana; tomēr aicina Komisiju iesniegt konkrētu tiesību akta priekšlikumu par transfertcenām, ņemot vērā ESAO 2010. gada Transfertcenu noteikšanas vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem un nodokļu administrācijām; uzsver arī to, ka, iespējams, ir vajadzīgi papildu centieni, lai ierobežotu starp ES dalībvalstīm un trešām valstīm pastāvošos transfertcenu satvara radītos BEPS riskus, jo īpaši nemateriālo aktīvu cenu noteikšanu, un ka būtu aktīvi jāizskata un jāpārbauda globāla mēroga alternatīvas spēkā esošajam nesaistītu pušu darījuma principam, lai noteiktu, vai tās varētu nodrošināt taisnīgāku un efektīvāku globālo nodokļu sistēmu; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka 70 % no peļņas novirzīšanas notiek ar transfertcenu noteikšanu un ka labākais veids, kā risināt šo problēmu, ir pilnas KKUINB pieņemšana; tomēr aicina Komisiju iesniegt konkrētu tiesību akta priekšlikumu par transfertcenām, ņemot vērā ESAO 2010. gada Transfertcenu noteikšanas vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem un nodokļu administrācijām; uzsver arī to, ka, iespējams, ir vajadzīgi papildu centieni, lai ierobežotu starp ES dalībvalstīm un trešām valstīm pastāvošos transfertcenu satvara radītos BEPS riskus, jo īpaši nemateriālo aktīvu cenu noteikšanu, un ka būtu aktīvi jāizskata un jāpārbauda globāla mēroga alternatīvas spēkā esošajam nesaistītu pušu darījuma principam, lai noteiktu, vai tās varētu nodrošināt taisnīgāku un efektīvāku globālo nodokļu sistēmu;

| 15. | atzinīgi vērtē to, ka konkurences komisāre Margrethe Vestager norāda, ka transfertcenām jāpievērš īpaša uzmanība valsts atbalsta gadījumos, jo tiek ziņots par to, ka tas ir daudznacionālo uzņēmumu biežāk izmantotais instruments shēmās, kas saistītas ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas vai nodokļu apiešanas, piemēram, uzņēmumu grupas iekšējo aizdevumu izsniegšanā; norāda, ka šobrīd nav vadlīniju par tādu valsts atbalsta noteikšanu un regulēšanu, kas saistīts ar nodokļiem, lai gan ir konstatēts, ka šāda veida valsts atbalsts ir satraucošs nodokļu apiešanas instruments; aicina Komisiju izstrādāt vadlīnijas un noteikt skaidrus kritērijus, lai labāk definētu to, kādi ir transfertcenu ierobežojumi, un labāk izvērtētu valsts atbalsta gadījumus; pauž atbalstu secinājumiem, pie kuriem Komisija nonākusi, izmeklējot Starbucks, Fiat un Amazon lietas; uzsver to, ka Komisijai ir vajadzīga piekļuve visiem attiecīgajiem datiem; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē to, ka konkurences komisāre Margrethe Vestager norāda, ka transfertcenām jāpievērš īpaša uzmanība valsts atbalsta gadījumos, jo tiek ziņots par to, ka tas ir daudznacionālo uzņēmumu biežāk izmantotais instruments shēmās, kas saistītas ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas vai nodokļu apiešanas, piemēram, uzņēmumu grupas iekšējo aizdevumu izsniegšanā; norāda, ka šobrīd nav vadlīniju par tādu valsts atbalsta noteikšanu un regulēšanu, kas saistīts ar nodokļiem, lai gan ir konstatēts, ka šāda veida valsts atbalsts ir satraucošs nodokļu apiešanas instruments; aicina Komisiju izstrādāt vadlīnijas un noteikt skaidrus kritērijus, lai labāk definētu to, kādi ir transfertcenu ierobežojumi, un labāk izvērtētu valsts atbalsta gadījumus; pauž atbalstu secinājumiem, pie kuriem Komisija nonākusi, izmeklējot Starbucks, Fiat un Amazon lietas; uzsver to, ka Komisijai ir vajadzīga piekļuve visiem attiecīgajiem datiem;

| 16. | pauž nožēlu par to, ka daudzi daudznacionālie uzņēmumi nav stingri nosodījuši nodokļu apiešanas praksi un agresīvu nodokļu plānošanu; uzsver, ka daudznacionālie uzņēmumi var bez grūtībām piešķirt mākslīgus grupas iekšējos aizdevumus agresīvas nodokļu plānošanas nolūkos; uzsver, ka priekšrokas došana šādai parādsaistību finansēšanai kaitē nodokļu maksātājiem un finansiālajai stabilitātei; tādēļ aicina dalībvalstis savos attiecīgajos nodokļu tiesību aktos novērst tendenci izvēlēties parādu finansējumu, nevis pašu kapitālu; |
| --- | --- |

16.

pauž nožēlu par to, ka daudzi daudznacionālie uzņēmumi nav stingri nosodījuši nodokļu apiešanas praksi un agresīvu nodokļu plānošanu; uzsver, ka daudznacionālie uzņēmumi var bez grūtībām piešķirt mākslīgus grupas iekšējos aizdevumus agresīvas nodokļu plānošanas nolūkos; uzsver, ka priekšrokas došana šādai parādsaistību finansēšanai kaitē nodokļu maksātājiem un finansiālajai stabilitātei; tādēļ aicina dalībvalstis savos attiecīgajos nodokļu tiesību aktos novērst tendenci izvēlēties parādu finansējumu, nevis pašu kapitālu;

| 17. | stingri uzsver to, ka trauksmes cēlēju rīcībai ir izšķiroša nozīme, lai atklātu izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanas apmērus, un ka tādēļ trauksmes cēlēju aizsardzība ir jānodrošina ar likumu un jānostiprina visā Eiropas Savienībā; norāda, ka Eiropas Cilvēktiesību tiesa un Eiropas Padome ir sākušas strādāt pie šī jautājuma risināšanas; uzskata, ka tiesām un dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt likumīgu komercnoslēpumu aizsardzību, vienlaikus nekādā veidā neradot šķēršļus, nemazinot un neierobežojot trauksmes cēlēju un žurnālistu iespējas dokumentēt un atklāt nelikumīgu, neatļautu vai kaitējošu praksi, ja tas acīmredzami un pārliecinoši ir sabiedrības interesēs; pauž nožēlu par to, ka Komisija neplāno veikt steidzamus pasākumus šajā jomā, ņemot vērā pavisam nesenos un nozīmīgos trauksmes cēlēju atklājumus jeb tā dēvētās LuxLeaks un “Panamas dokumentu” lietas; |
| --- | --- |

17.

stingri uzsver to, ka trauksmes cēlēju rīcībai ir izšķiroša nozīme, lai atklātu izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanas apmērus, un ka tādēļ trauksmes cēlēju aizsardzība ir jānodrošina ar likumu un jānostiprina visā Eiropas Savienībā; norāda, ka Eiropas Cilvēktiesību tiesa un Eiropas Padome ir sākušas strādāt pie šī jautājuma risināšanas; uzskata, ka tiesām un dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt likumīgu komercnoslēpumu aizsardzību, vienlaikus nekādā veidā neradot šķēršļus, nemazinot un neierobežojot trauksmes cēlēju un žurnālistu iespējas dokumentēt un atklāt nelikumīgu, neatļautu vai kaitējošu praksi, ja tas acīmredzami un pārliecinoši ir sabiedrības interesēs; pauž nožēlu par to, ka Komisija neplāno veikt steidzamus pasākumus šajā jomā, ņemot vērā pavisam nesenos un nozīmīgos trauksmes cēlēju atklājumus jeb tā dēvētās LuxLeaks un “Panamas dokumentu” lietas;

| 18. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir sākusi publisku apspriešanos par nodokļu dubultās uzlikšanas strīdu izšķiršanas mehānismu uzlabošanu; uzsver, ka skaidra laika grafika noteikšana strīdu izšķiršanas procedūrām ir svarīgs aspekts sistēmu efektivitātes stiprināšanai; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir sākusi publisku apspriešanos par nodokļu dubultās uzlikšanas strīdu izšķiršanas mehānismu uzlabošanu; uzsver, ka skaidra laika grafika noteikšana strīdu izšķiršanas procedūrām ir svarīgs aspekts sistēmu efektivitātes stiprināšanai;

| 19. | atzinīgi vērtē paziņojumu par ārējo stratēģiju faktiskai nodokļu uzlikšanai, kurā Eiropas Investīciju banka (EIB) tika aicināta transponēt labas pārvaldības prasības savos līgumos ar visiem atlasītajiem finanšu starpniekiem; aicina EIB ieviest jaunu, atbildīgu nodokļu politiku, sākot ar to, lai 2016. gadā ciešā sadarbībā ar pilsonisko sabiedrību tiktu izvērtēta tās politika attiecībā uz jurisdikcijām, kas nesadarbojas; atkārto, ka EIB būtu jāstiprina klientu uzticamības pārbaudes darbības, lai informācija par faktiskajiem labuma guvējiem būtu kvalitatīvāka un efektīvāk novērstu darījumus ar finanšu starpniekiem, kam ir slikti rezultāti pārredzamības, krāpšanas, korupcijas, organizētās noziedzības, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un kaitējošas sociālās un vides ietekmes jomā vai kas ir reģistrēti ārzonu finanšu centros vai nodokļu oāzēs, kurās tiek izmantota agresīva nodokļu plānošana; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē paziņojumu par ārējo stratēģiju faktiskai nodokļu uzlikšanai, kurā Eiropas Investīciju banka (EIB) tika aicināta transponēt labas pārvaldības prasības savos līgumos ar visiem atlasītajiem finanšu starpniekiem; aicina EIB ieviest jaunu, atbildīgu nodokļu politiku, sākot ar to, lai 2016. gadā ciešā sadarbībā ar pilsonisko sabiedrību tiktu izvērtēta tās politika attiecībā uz jurisdikcijām, kas nesadarbojas; atkārto, ka EIB būtu jāstiprina klientu uzticamības pārbaudes darbības, lai informācija par faktiskajiem labuma guvējiem būtu kvalitatīvāka un efektīvāk novērstu darījumus ar finanšu starpniekiem, kam ir slikti rezultāti pārredzamības, krāpšanas, korupcijas, organizētās noziedzības, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un kaitējošas sociālās un vides ietekmes jomā vai kas ir reģistrēti ārzonu finanšu centros vai nodokļu oāzēs, kurās tiek izmantota agresīva nodokļu plānošana;

| 20. | aicina Komisiju ierosināt skaidrus tiesību aktus par ekonomiskās būtības, vērtības radīšanas un pastāvīgās vietas definīciju, lai jo īpaši risinātu pastkastītes uzņēmumu problēmu; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju ierosināt skaidrus tiesību aktus par ekonomiskās būtības, vērtības radīšanas un pastāvīgās vietas definīciju, lai jo īpaši risinātu pastkastītes uzņēmumu problēmu;

Melnais saraksts ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas, pret tām vērstas konkrētas sankcijas un ienākumu izcelsmes vietā ieturētais nodoklis

| 21. | norāda, ka līdz šim vienīgā konkrētā Komisijas iniciatīva attiecībā uz jurisdikcijām, kas nesadarbojas, tostarp aizjūras teritorijām, ir bijusi ārējā stratēģija faktiskai nodokļu uzlikšanai; norāda, ka līdz šim ESAO kritēriji jurisdikciju, kas nesadarbojas, iekļaušanai sarakstā nav sekmējuši šīs problēmas risināšanu un nav noderējuši kā atturošs pasākums; uzsver, ka joprojām ir trešās valstis, kas aizsargā nelikumīgi iegūtus līdzekļus, tādējādi liedzot ES iestādēm šos līdzekļus atgūt; |
| --- | --- |

21.

norāda, ka līdz šim vienīgā konkrētā Komisijas iniciatīva attiecībā uz jurisdikcijām, kas nesadarbojas, tostarp aizjūras teritorijām, ir bijusi ārējā stratēģija faktiskai nodokļu uzlikšanai; norāda, ka līdz šim ESAO kritēriji jurisdikciju, kas nesadarbojas, iekļaušanai sarakstā nav sekmējuši šīs problēmas risināšanu un nav noderējuši kā atturošs pasākums; uzsver, ka joprojām ir trešās valstis, kas aizsargā nelikumīgi iegūtus līdzekļus, tādējādi liedzot ES iestādēm šos līdzekļus atgūt;

| 22. | aicina Komisiju pēc iespējas drīz ierosināt vienotu Savienības līmeņa definīciju un sarakstu ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas (proti, nodokļu oāžu melno sarakstu), pamatojoties uz saprātīgiem, taisnīgiem un objektīviem kritērijiem, tostarp ESAO ieteikumu īstenošanu, nodokļu pārredzamības pasākumus, BEPS darbības un automātiskās informācijas apmaiņas standartus, aktīvu kaitējošu nodokļu praksi, priekšrocību piešķiršanu nerezidentiem vai juridiskām personām, prasības par ekonomisko būtību trūkumu, juridisko personu (tostarp trastu, labdarības organizāciju, fondu un tamlīdzīgu struktūru) organizatoriskās struktūras vai aktīvu tiesību vai īpašumtiesību neizpaušanu, un atzinīgi vērtē Komisijas nodomu panākt vienošanos par šādu sarakstu turpmāko sešu mēnešu laikā; aicina dalībvalstis apstiprināt šo vienošanos līdz 2016. gada beigām; uzskata, ka, pirms jurisdikcija, kurā konstatētas nepilnības, tiek iekļauta sarakstā, ir jāparedz eskalācijas procedūra, kas sāksies ar konstruktīvu dialogu, lai šis process darbotos arī preventīvi; uzskata, ka būtu jāizstrādā mehānisms jurisdikcijas svītrošanai no saraksta, tiklīdz tajā ir veiksmīgi panākta vai atjaunota atbilstība kritērijiem; uzskata, ka šādi būtu jānovērtē arī ESAO dalībvalstis; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju pēc iespējas drīz ierosināt vienotu Savienības līmeņa definīciju un sarakstu ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas (proti, nodokļu oāžu melno sarakstu), pamatojoties uz saprātīgiem, taisnīgiem un objektīviem kritērijiem, tostarp ESAO ieteikumu īstenošanu, nodokļu pārredzamības pasākumus, BEPS darbības un automātiskās informācijas apmaiņas standartus, aktīvu kaitējošu nodokļu praksi, priekšrocību piešķiršanu nerezidentiem vai juridiskām personām, prasības par ekonomisko būtību trūkumu, juridisko personu (tostarp trastu, labdarības organizāciju, fondu un tamlīdzīgu struktūru) organizatoriskās struktūras vai aktīvu tiesību vai īpašumtiesību neizpaušanu, un atzinīgi vērtē Komisijas nodomu panākt vienošanos par šādu sarakstu turpmāko sešu mēnešu laikā; aicina dalībvalstis apstiprināt šo vienošanos līdz 2016. gada beigām; uzskata, ka, pirms jurisdikcija, kurā konstatētas nepilnības, tiek iekļauta sarakstā, ir jāparedz eskalācijas procedūra, kas sāksies ar konstruktīvu dialogu, lai šis process darbotos arī preventīvi; uzskata, ka būtu jāizstrādā mehānisms jurisdikcijas svītrošanai no saraksta, tiklīdz tajā ir veiksmīgi panākta vai atjaunota atbilstība kritērijiem; uzskata, ka šādi būtu jānovērtē arī ESAO dalībvalstis;

| 23. | prasa izstrādāt konkrētu Savienības tiesisko regulējumu attiecībā uz sankcijām, ko piemēro melnajā sarakstā iekļautajām jurisdikcijām, kas nesadarbojas, tostarp iespēju pārskatīt un — kā galēju līdzekli — apturēt brīvo tirdzniecības nolīgumu darbību, apturēt nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas nolīgumu darbību un liegt piekļuvi Savienības līdzekļiem; norāda, ka sankciju mērķis ir panākt izmaiņas attiecīgo jurisdikciju tiesību aktos; prasa piemērot sankcijas arī tiem uzņēmumiem, bankām, grāmatvedības un juridisko pakalpojumu uzņēmumiem un nodokļu konsultantiem, par kuriem ir pierādīts, ka tie ir veikuši nelikumīgas, kaitējošas vai neatļautas darbības saistībā ar šīm jurisdikcijām vai ir veicinājuši nelikumīgus, kaitējošus vai neatļautus uzņēmumu ieņēmumu nodokļu pasākumus, izmantojot šajās jurisdikcijās pieejamos juridiskos instrumentus; |
| --- | --- |

23.

prasa izstrādāt konkrētu Savienības tiesisko regulējumu attiecībā uz sankcijām, ko piemēro melnajā sarakstā iekļautajām jurisdikcijām, kas nesadarbojas, tostarp iespēju pārskatīt un — kā galēju līdzekli — apturēt brīvo tirdzniecības nolīgumu darbību, apturēt nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas nolīgumu darbību un liegt piekļuvi Savienības līdzekļiem; norāda, ka sankciju mērķis ir panākt izmaiņas attiecīgo jurisdikciju tiesību aktos; prasa piemērot sankcijas arī tiem uzņēmumiem, bankām, grāmatvedības un juridisko pakalpojumu uzņēmumiem un nodokļu konsultantiem, par kuriem ir pierādīts, ka tie ir veikuši nelikumīgas, kaitējošas vai neatļautas darbības saistībā ar šīm jurisdikcijām vai ir veicinājuši nelikumīgus, kaitējošus vai neatļautus uzņēmumu ieņēmumu nodokļu pasākumus, izmantojot šajās jurisdikcijās pieejamos juridiskos instrumentus;

| 24. | aicina Komisiju izstrādāt saistošus tiesību aktus, aizliedzot visām ES iestādēm atvērt kontus vai darboties jurisdikcijās, kuras iekļautas Savienības vienotajā to jurisdikciju sarakstā, kas nesadarbojas; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju izstrādāt saistošus tiesību aktus, aizliedzot visām ES iestādēm atvērt kontus vai darboties jurisdikcijās, kuras iekļautas Savienības vienotajā to jurisdikciju sarakstā, kas nesadarbojas;

| 25. | aicina dalībvalstis, izmantojot daudzpusēju instrumentu, pārskatīt savus divpusējos nodokļu līgumus ar trešām valstīm, lai ieviestu pietiekami stingru ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas klauzulu un tādējādi novērstu nodokļu jomā izdevīgākas valsts izvēli, paredzot nodokļu piemērošanas tiesību sadali starp izcelsmes un rezidences valsti, atspoguļojot ekonomisko būtību, un piemērotu pastāvīgās vietas definīciju; turklāt uzsver, ka šis process virzītos ievērojami ātrāk, ja dalībvalstis pilnvarotu Komisiju risināt sarunas par šādiem nodokļu līgumiem Savienības vārdā; aicina dalībvalstis sarunās par šādiem līgumiem nodrošināt taisnīgu attieksmi pret jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

25.

aicina dalībvalstis, izmantojot daudzpusēju instrumentu, pārskatīt savus divpusējos nodokļu līgumus ar trešām valstīm, lai ieviestu pietiekami stingru ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas klauzulu un tādējādi novērstu nodokļu jomā izdevīgākas valsts izvēli, paredzot nodokļu piemērošanas tiesību sadali starp izcelsmes un rezidences valsti, atspoguļojot ekonomisko būtību, un piemērotu pastāvīgās vietas definīciju; turklāt uzsver, ka šis process virzītos ievērojami ātrāk, ja dalībvalstis pilnvarotu Komisiju risināt sarunas par šādiem nodokļu līgumiem Savienības vārdā; aicina dalībvalstis sarunās par šādiem līgumiem nodrošināt taisnīgu attieksmi pret jaunattīstības valstīm;

| 26. | aicina Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu par ES mēroga ienākumu izcelsmes vietā ieturēto nodokli, ko pārvalda dalībvalstis, lai nodrošinātu, ka Savienībā gūtā peļņa tiek aplikta ar nodokli vismaz vienu reizi, pirms tā tiek novirzīta ārpus ES; norāda, ka šādā priekšlikumā vajadzētu ietvert kompensācijas sistēmu, lai novērstu nodokļu dubultu uzlikšanu; uzsver, ka šāda vispārēja ienākumu izcelsmes vietā ieturēta nodokļa sistēma, kuras pamatā ir kredīta metode, spēj novērst nodokļu neuzlikšanu nevienā vietā un BEPS, neradot nodokļu dubultas uzlikšanas gadījumus; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu par ES mēroga ienākumu izcelsmes vietā ieturēto nodokli, ko pārvalda dalībvalstis, lai nodrošinātu, ka Savienībā gūtā peļņa tiek aplikta ar nodokli vismaz vienu reizi, pirms tā tiek novirzīta ārpus ES; norāda, ka šādā priekšlikumā vajadzētu ietvert kompensācijas sistēmu, lai novērstu nodokļu dubultu uzlikšanu; uzsver, ka šāda vispārēja ienākumu izcelsmes vietā ieturēta nodokļa sistēma, kuras pamatā ir kredīta metode, spēj novērst nodokļu neuzlikšanu nevienā vietā un BEPS, neradot nodokļu dubultas uzlikšanas gadījumus;

| 27. | pauž nožēlu par to, ka Andora un Monako ir apņēmušās nodrošināt automātisku informācijas apmaiņu līdz 2018. gadam, nevis 2017. gadam; norāda, ka dažas jurisdikcijas, kas nesadarbojas, piemēram, Andora, ievēro automātiskas informācijas apmaiņas standartus, taču virzās uz to, lai kļūtu par zemu nodokļu jurisdikcijām; pauž bažas par to, ka dubultas nodokļu uzlikšanas novēršanas nolīgums starp Andoru un Spāniju pašlaik nenodrošina efektīvu automātisko informācijas apmaiņu; aicina Komisiju rūpīgi uzraudzīt to, vai efektīvi tiek piemērota automātiskā informācijas apmaiņa, kas paredzēta dalībvalstu nolīgumos ar bijušajām vai pašreizējām jurisdikcijām, kuras nesadarbojas; |
| --- | --- |

27.

pauž nožēlu par to, ka Andora un Monako ir apņēmušās nodrošināt automātisku informācijas apmaiņu līdz 2018. gadam, nevis 2017. gadam; norāda, ka dažas jurisdikcijas, kas nesadarbojas, piemēram, Andora, ievēro automātiskas informācijas apmaiņas standartus, taču virzās uz to, lai kļūtu par zemu nodokļu jurisdikcijām; pauž bažas par to, ka dubultas nodokļu uzlikšanas novēršanas nolīgums starp Andoru un Spāniju pašlaik nenodrošina efektīvu automātisko informācijas apmaiņu; aicina Komisiju rūpīgi uzraudzīt to, vai efektīvi tiek piemērota automātiskā informācijas apmaiņa, kas paredzēta dalībvalstu nolīgumos ar bijušajām vai pašreizējām jurisdikcijām, kuras nesadarbojas;

| 28. | uzskata, ka Eiropas tiesību aktos kā papildinājums Komisijas ATAP priekšlikumiem būtu efektīvi jārisina hibrīdneatbilstība starp ES dalībvalstīm un trešām valstīm struktūru noteikšanā, tādējādi panākot nodokļu neuzlikšanu nevienā vietā; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka Eiropas tiesību aktos kā papildinājums Komisijas ATAP priekšlikumiem būtu efektīvi jārisina hibrīdneatbilstība starp ES dalībvalstīm un trešām valstīm struktūru noteikšanā, tādējādi panākot nodokļu neuzlikšanu nevienā vietā;

Patentiem, zināšanām, kā arī pētniecībai un izstrādei labvēlīgi nodokļu režīmi

| 29. | norāda, ka līdz šim patentiem, zināšanām, kā arī pētniecībai un izstrādei labvēlīgie nodokļu režīmi nav spējuši veicināt inovāciju Savienībā tik efektīvi, cik vajadzētu; pauž nožēlu, ka tā vietā daudznacionālie uzņēmumi tos izmanto peļņas novirzīšanai agresīvas nodokļu plānošanas shēmās, piemēram, labi zināmajā īru dubultajā un Holandes divslāņu shēmā (double Irish with a Dutch sandwich); uzskata, ka patentiem labvēlīgi nodokļu režīmi ir nepiemērots un neefektīvs instruments ekonomikas mērķu sasniegšanai; uzstāj, ka pētniecību un izstrādi var veicināt, izmantojot plašākus politikas pasākumus, kas veicina ilgtermiņa inovāciju un neatkarīgus pētījumus, kā arī subsīdijas, nevis patentiem labvēlīgus nodokļu režīmus, jo subsīdiju gadījumā ir mazāks risks, ka tās tiks ļaunprātīgi izmantotas, īstenojot nodokļu apiešanas shēmas; norāda, ka saikne starp patentiem labvēlīgiem režīmiem un pētniecības un izstrādes darbībām bieži vien ir izveidota patvaļīgi un ka pašreizējie modeļi ļauj daudznacionālajiem uzņēmumiem veikt aizvien mazākus faktiskos nodokļu maksājumus; |
| --- | --- |

29.

norāda, ka līdz šim patentiem, zināšanām, kā arī pētniecībai un izstrādei labvēlīgie nodokļu režīmi nav spējuši veicināt inovāciju Savienībā tik efektīvi, cik vajadzētu; pauž nožēlu, ka tā vietā daudznacionālie uzņēmumi tos izmanto peļņas novirzīšanai agresīvas nodokļu plānošanas shēmās, piemēram, labi zināmajā īru dubultajā un Holandes divslāņu shēmā (double Irish with a Dutch sandwich); uzskata, ka patentiem labvēlīgi nodokļu režīmi ir nepiemērots un neefektīvs instruments ekonomikas mērķu sasniegšanai; uzstāj, ka pētniecību un izstrādi var veicināt, izmantojot plašākus politikas pasākumus, kas veicina ilgtermiņa inovāciju un neatkarīgus pētījumus, kā arī subsīdijas, nevis patentiem labvēlīgus nodokļu režīmus, jo subsīdiju gadījumā ir mazāks risks, ka tās tiks ļaunprātīgi izmantotas, īstenojot nodokļu apiešanas shēmas; norāda, ka saikne starp patentiem labvēlīgiem režīmiem un pētniecības un izstrādes darbībām bieži vien ir izveidota patvaļīgi un ka pašreizējie modeļi ļauj daudznacionālajiem uzņēmumiem veikt aizvien mazākus faktiskos nodokļu maksājumus;

| 30. | pauž nožēlu par to, ka dažas dalībvalstis, jo īpaši saistībā ar Rīcības kodeksa jautājumu grupas sistēmu, līdz šim nav veltījušas uzmanību šim jautājumam un vēl nav noteikušas atbilstīgu grafiku šā jautājuma risināšanai; |
| --- | --- |

30.

pauž nožēlu par to, ka dažas dalībvalstis, jo īpaši saistībā ar Rīcības kodeksa jautājumu grupas sistēmu, līdz šim nav veltījušas uzmanību šim jautājumam un vēl nav noteikušas atbilstīgu grafiku šā jautājuma risināšanai;

| 31. | aicina Komisiju iesniegt saistošu Savienības tiesību aktu priekšlikumus par patentiem labvēlīgiem režīmiem, balstoties uz ESAO grozītajā saiknes pieejā novērotajām nepilnībām un risinot tās, lai nepieļautu patentiem labvēlīgu režīmu izmantošanu nodokļu apiešanas nolūkos un nodrošinātu to, ka šo režīmu piemērošanas gadījumos tie ir saistīti ar patiesu saimniecisko darbību; uzsver, ka Komisijas priekšlikums būtu jāpiemēro visiem jauniem patentiem labvēlīgajiem režīmiem, kurus ieviesušas dalībvalstis, un ka visi joprojām spēkā esošie patentiem labvēlīgie režīmi ir attiecīgi jāizmaina; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju iesniegt saistošu Savienības tiesību aktu priekšlikumus par patentiem labvēlīgiem režīmiem, balstoties uz ESAO grozītajā saiknes pieejā novērotajām nepilnībām un risinot tās, lai nepieļautu patentiem labvēlīgu režīmu izmantošanu nodokļu apiešanas nolūkos un nodrošinātu to, ka šo režīmu piemērošanas gadījumos tie ir saistīti ar patiesu saimniecisko darbību; uzsver, ka Komisijas priekšlikums būtu jāpiemēro visiem jauniem patentiem labvēlīgajiem režīmiem, kurus ieviesušas dalībvalstis, un ka visi joprojām spēkā esošie patentiem labvēlīgie režīmi ir attiecīgi jāizmaina;

| 32. | aicina dalībvalstis iekļaut obligātās faktiskās nodokļu uzlikšanas (MET) klauzulu Procentu un honorāru maksājumu direktīvā, kā arī Mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu direktīvā, un nodrošināt, lai Padome nepiemērotu nekādas atlaides; |
| --- | --- |

32.

aicina dalībvalstis iekļaut obligātās faktiskās nodokļu uzlikšanas (MET) klauzulu Procentu un honorāru maksājumu direktīvā, kā arī Mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu direktīvā, un nodrošināt, lai Padome nepiemērotu nekādas atlaides;

Bankas, nodokļu konsultanti un starpnieki

| 33. | pauž dziļu nožēlu par to, ka dažām bankām, nodokļu konsultantiem, juridisko pakalpojumu un grāmatvedības uzņēmumiem un citiem starpniekiem ir bijusi liela nozīme agresīvu nodokļu plānošanas shēmu izstrādē saviem klientiem un vienlaikus tie ir palīdzējuši valstu valdībām izstrādāt nodokļu kodeksus un likumus, tādējādi nonākot ievērojamā interešu konfliktā; |
| --- | --- |

33.

pauž dziļu nožēlu par to, ka dažām bankām, nodokļu konsultantiem, juridisko pakalpojumu un grāmatvedības uzņēmumiem un citiem starpniekiem ir bijusi liela nozīme agresīvu nodokļu plānošanas shēmu izstrādē saviem klientiem un vienlaikus tie ir palīdzējuši valstu valdībām izstrādāt nodokļu kodeksus un likumus, tādējādi nonākot ievērojamā interešu konfliktā;

| 34. | pauž bažas par to, ka finanšu iestādēs, konsultantu un juridisko pakalpojumu uzņēmumos nav pietiekamas pārredzamības un atbilstošas dokumentācijas attiecībā uz īpašiem uzņēmumu īpašumtiesību un vadības modeļiem, ko iesaka nodokļu, finanšu un juridiskie konsultanti, kā to apstiprināja nesenie “Panamas dokumentu” atklājumi; lai risinātu pastkastīšu uzņēmumu problēmu, iesaka stiprināt pārredzamības prasības privāto uzņēmumu izveidošanai; |
| --- | --- |

34.

pauž bažas par to, ka finanšu iestādēs, konsultantu un juridisko pakalpojumu uzņēmumos nav pietiekamas pārredzamības un atbilstošas dokumentācijas attiecībā uz īpašiem uzņēmumu īpašumtiesību un vadības modeļiem, ko iesaka nodokļu, finanšu un juridiskie konsultanti, kā to apstiprināja nesenie “Panamas dokumentu” atklājumi; lai risinātu pastkastīšu uzņēmumu problēmu, iesaka stiprināt pārredzamības prasības privāto uzņēmumu izveidošanai;

| 35. | pauž bažas par to, ka valstu nodokļu administrācijām trūkst pārredzamības un atbilstīgas dokumentācijas attiecībā uz to, kā transfertcenu lēmumi, patentiem labvēlīgi nodokļu režīmi, nodokļu nolēmumi un citi uzņēmumu diskrecionārās aplikšanas ar nodokļiem elementi ietekmē konkurenci; |
| --- | --- |

35.

pauž bažas par to, ka valstu nodokļu administrācijām trūkst pārredzamības un atbilstīgas dokumentācijas attiecībā uz to, kā transfertcenu lēmumi, patentiem labvēlīgi nodokļu režīmi, nodokļu nolēmumi un citi uzņēmumu diskrecionārās aplikšanas ar nodokļiem elementi ietekmē konkurenci;

| 36. | aicina stiprināt nodokļu konsultāciju nozarē spēkā esošos rīcības kodeksus, lai jo īpaši ņemtu vērā iespējamos interešu konfliktus tādā veidā, ka tie tiek skaidri un saprotami atklāti; aicina Komisiju ierosināt Savienības Rīcības kodeksu attiecībā uz visiem konsultāciju pakalpojumiem, lai nodrošinātu to, ka iespējamo interešu konflikta situācijas tiktu skaidri atklātas; uzskata, ka tajā būtu jāparedz arī noteikumi par nesavietojamību attiecībā uz nodokļu konsultantiem, lai nepieļautu interešu konfliktus, sniedzot konsultācijas gan publiskajam, gan privātajam sektoram, un lai novērstu citus interešu konfliktus; |
| --- | --- |

36.

aicina stiprināt nodokļu konsultāciju nozarē spēkā esošos rīcības kodeksus, lai jo īpaši ņemtu vērā iespējamos interešu konfliktus tādā veidā, ka tie tiek skaidri un saprotami atklāti; aicina Komisiju ierosināt Savienības Rīcības kodeksu attiecībā uz visiem konsultāciju pakalpojumiem, lai nodrošinātu to, ka iespējamo interešu konflikta situācijas tiktu skaidri atklātas; uzskata, ka tajā būtu jāparedz arī noteikumi par nesavietojamību attiecībā uz nodokļu konsultantiem, lai nepieļautu interešu konfliktus, sniedzot konsultācijas gan publiskajam, gan privātajam sektoram, un lai novērstu citus interešu konfliktus;

| 37. | vērš uzmanību uz interešu konfliktu riskiem, kas rodas, ja viens un tas pats grāmatvedības uzņēmums sniedz juridisku un nodokļu konsultāciju pakalpojumus un revīzijas pakalpojumus; tādēļ uzsver to, ka ir svarīgi skaidri nodalīt šo pakalpojumu sniegšanu; prasa Komisijai nodrošināt šādu interešu konfliktu novēršanai paredzēto tiesību aktu pienācīgu uzraudzību un īstenošanu un izpētīt nepieciešamību pārskatīt Revīzijas direktīvu, jo īpaši tās 22. panta nosacījumus, un Revīzijas regulu, jo īpaši tās 5. panta nosacījumus un šajā pantā minēto ar revīziju nesaistīto pakalpojumu “būtiskas ietekmes” definīciju; |
| --- | --- |

37.

vērš uzmanību uz interešu konfliktu riskiem, kas rodas, ja viens un tas pats grāmatvedības uzņēmums sniedz juridisku un nodokļu konsultāciju pakalpojumus un revīzijas pakalpojumus; tādēļ uzsver to, ka ir svarīgi skaidri nodalīt šo pakalpojumu sniegšanu; prasa Komisijai nodrošināt šādu interešu konfliktu novēršanai paredzēto tiesību aktu pienācīgu uzraudzību un īstenošanu un izpētīt nepieciešamību pārskatīt Revīzijas direktīvu, jo īpaši tās 22. panta nosacījumus, un Revīzijas regulu, jo īpaši tās 5. panta nosacījumus un šajā pantā minēto ar revīziju nesaistīto pakalpojumu “būtiskas ietekmes” definīciju;

| 38. | prasa Komisijai izmeklēt akadēmiskās vides un nodokļu konsultāciju vides savstarpējo saistību, kā minimums koncentrējoties uz interešu konfliktu problēmām; |
| --- | --- |

38.

prasa Komisijai izmeklēt akadēmiskās vides un nodokļu konsultāciju vides savstarpējo saistību, kā minimums koncentrējoties uz interešu konfliktu problēmām;

| 39. | aicina dalībvalstis pieņemt efektīvas, samērīgas un atturošas sankcijas, tostarp kriminālsodus tiem uzņēmumu vadītājiem, kas izvairījušies no nodokļu maksāšanas, kā arī iespēju atcelt uzņēmējdarbības licences speciālistiem un uzņēmumiem, ja ir pierādīts, ka viņi ir iesaistījušies nelikumīgas nodokļu plānošanas un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas shēmu izstrādē, izmantošanā vai konsultāciju sniegšanā par to lietošanu; prasa, lai Komisija izpēta, vai ir iespējams piemērot proporcionālu finansiālu atbildību tiem nodokļu konsultantiem, kas ir iesaistīti nelikumīgā nodokļu praksē; |
| --- | --- |

39.

aicina dalībvalstis pieņemt efektīvas, samērīgas un atturošas sankcijas, tostarp kriminālsodus tiem uzņēmumu vadītājiem, kas izvairījušies no nodokļu maksāšanas, kā arī iespēju atcelt uzņēmējdarbības licences speciālistiem un uzņēmumiem, ja ir pierādīts, ka viņi ir iesaistījušies nelikumīgas nodokļu plānošanas un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas shēmu izstrādē, izmantošanā vai konsultāciju sniegšanā par to lietošanu; prasa, lai Komisija izpēta, vai ir iespējams piemērot proporcionālu finansiālu atbildību tiem nodokļu konsultantiem, kas ir iesaistīti nelikumīgā nodokļu praksē;

| 40. | aicina Komisiju analizēt, vai ir iespējams piemērot proporcionālu finansiālu atbildību bankām un finanšu iestādēm, kuras veic pārskaitījumus uz zināmām nodokļu oāzēm, kas ir noteiktas gaidāmajā vienotajā Savienības nodokļu oāžu un to nodokļu jurisdikciju sarakstā, kas nesadarbojas; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju analizēt, vai ir iespējams piemērot proporcionālu finansiālu atbildību bankām un finanšu iestādēm, kuras veic pārskaitījumus uz zināmām nodokļu oāzēm, kas ir noteiktas gaidāmajā vienotajā Savienības nodokļu oāžu un to nodokļu jurisdikciju sarakstā, kas nesadarbojas;

| 41. | aicina Komisiju stiprināt prasības, kas paredz bankām ziņot dalībvalstu nodokļu iestādēm par pārskaitījumiem uz jurisdikcijām, kas ir iekļautas vienotajā Savienības nodokļu oāžu un to nodokļu jurisdikciju sarakstā, kas nesadarbojas; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka bankas un citas finanšu iestādes sniedz līdzīgu informāciju regulējošajām un nodokļu iestādēm; aicina dalībvalstis stiprināt savu nodokļu administrāciju kapacitāti gadījumos, kad tiek izmeklēta izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešana; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju stiprināt prasības, kas paredz bankām ziņot dalībvalstu nodokļu iestādēm par pārskaitījumiem uz jurisdikcijām, kas ir iekļautas vienotajā Savienības nodokļu oāžu un to nodokļu jurisdikciju sarakstā, kas nesadarbojas; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka bankas un citas finanšu iestādes sniedz līdzīgu informāciju regulējošajām un nodokļu iestādēm; aicina dalībvalstis stiprināt savu nodokļu administrāciju kapacitāti gadījumos, kad tiek izmeklēta izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešana;

| 42. | aicina Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu, ar ko tiktu ieviesta obligāta informācijas atklāšanas prasība bankām, nodokļu konsultantiem un citiem starpniekiem par komplicētām struktūrām un speciāliem pakalpojumiem, kuri ir saistīti ar ES kopīgajā nodokļu oāžu un jurisdikciju, kas nesadarbojas, sarakstā iekļautajām jurisdikcijām, kas izveidotas un ko klienti izmanto, lai veicinātu izvairīšanos no nodokļiem, krāpšanu nodokļu jomā, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu; |
| --- | --- |

42.

aicina Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu, ar ko tiktu ieviesta obligāta informācijas atklāšanas prasība bankām, nodokļu konsultantiem un citiem starpniekiem par komplicētām struktūrām un speciāliem pakalpojumiem, kuri ir saistīti ar ES kopīgajā nodokļu oāžu un jurisdikciju, kas nesadarbojas, sarakstā iekļautajām jurisdikcijām, kas izveidotas un ko klienti izmanto, lai veicinātu izvairīšanos no nodokļiem, krāpšanu nodokļu jomā, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu;

| 43. | aicina Komisiju (31) ieviest konkrētus kopējus obligātus ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas noteikumus, lai neļautu gūt labumu no konkrētiem hibrīda aktīvu pārvedumiem (32), kuru rezultātā bieži tiek atskaitīti ienākumi vienā valstī, neiekļaujot tos citas valsts nodokļu bāzē, vai ģenerēti ļaunprātīgi ārvalstī samaksāta nodokļa atlaides darījumi; |
| --- | --- |

43.

aicina Komisiju (31) ieviest konkrētus kopējus obligātus ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas noteikumus, lai neļautu gūt labumu no konkrētiem hibrīda aktīvu pārvedumiem (32), kuru rezultātā bieži tiek atskaitīti ienākumi vienā valstī, neiekļaujot tos citas valsts nodokļu bāzē, vai ģenerēti ļaunprātīgi ārvalstī samaksāta nodokļa atlaides darījumi;

Trauksmes cēlēji

| 44. | atkārto, ka trauksmes cēlējiem ir svarīga nozīme pārkāpumu, tostarp nelikumīgas vai nepareizas prakses, atklāšanā; uzskata, ka šādi atklājumi, kuri pierāda izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanas un naudas atmazgāšanas apmēru, nepārprotami ir sabiedrības interesēs, kā to apliecina nesenā LuxLeaks un “Panamas dokumentu” noplūde, kas parādīja aktīvu pārvešanas uz zemu nodokļu jurisdikcijām plašo mērogu; atgādina, ka iespēja konstatēt pārkāpējus nodokļu jomā un saukt tos pie atbildības ir būtiski atkarīga no datu pieejamības un datu kvalitātes; |
| --- | --- |

44.

atkārto, ka trauksmes cēlējiem ir svarīga nozīme pārkāpumu, tostarp nelikumīgas vai nepareizas prakses, atklāšanā; uzskata, ka šādi atklājumi, kuri pierāda izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanas un naudas atmazgāšanas apmēru, nepārprotami ir sabiedrības interesēs, kā to apliecina nesenā LuxLeaks un “Panamas dokumentu” noplūde, kas parādīja aktīvu pārvešanas uz zemu nodokļu jurisdikcijām plašo mērogu; atgādina, ka iespēja konstatēt pārkāpējus nodokļu jomā un saukt tos pie atbildības ir būtiski atkarīga no datu pieejamības un datu kvalitātes;

| 45. | pauž nožēlu par to, ka Komisija ir ierobežojusi savu darbību un tikai uzrauga attīstības tendences dažādās Savienības kompetences jomās, un neplāno īstenot nekādus konkrētus pasākumus šā jautājuma risināšanā; pauž bažas, ka šis aizsardzības trūkums varētu apdraudēt jaunu atklājumu publiskošanu, kas dalībvalstīm potenciāli varētu radīt likumīgu nodokļu ieņēmumu zaudējumus; pauž dziļu nožēlu par to, ka Komisija nav sniegusi apmierinošu atbildi uz Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūcijas 144. un 145. punktā iekļautajām prasībām, kā arī uz Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcijas ieteikumiem un jo īpaši uz prasību līdz 2016. gada beigām nākt klajā ar skaidru tiesisko regulējumu par trauksmes cēlēju un viņiem līdzīgu personu aizsardzību; |
| --- | --- |

45.

pauž nožēlu par to, ka Komisija ir ierobežojusi savu darbību un tikai uzrauga attīstības tendences dažādās Savienības kompetences jomās, un neplāno īstenot nekādus konkrētus pasākumus šā jautājuma risināšanā; pauž bažas, ka šis aizsardzības trūkums varētu apdraudēt jaunu atklājumu publiskošanu, kas dalībvalstīm potenciāli varētu radīt likumīgu nodokļu ieņēmumu zaudējumus; pauž dziļu nožēlu par to, ka Komisija nav sniegusi apmierinošu atbildi uz Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūcijas 144. un 145. punktā iekļautajām prasībām, kā arī uz Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcijas ieteikumiem un jo īpaši uz prasību līdz 2016. gada beigām nākt klajā ar skaidru tiesisko regulējumu par trauksmes cēlēju un viņiem līdzīgu personu aizsardzību;

| 46. | atkārtoti aicina Komisiju pēc iespējas ātri ierosināt skaidru tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu efektīvu aizsardzību trauksmes cēlējiem, kā arī žurnālistiem un citām ar presi saistītām personām, kuras trauksmes cēlējiem sniedz palīdzību un atbalstu; aicina dalībvalstis pārskatīt spēkā esošos valsts tiesību aktus par trauksmes cēlēju aizsardzību, paredzot iespēju atturēties no kriminālvajāšanas gadījumos, kad trauksmes cēlēji ir rīkojušies sabiedrības interesēs; aicina to apsvērt iespēju kā modeli izmantot labākos paraugus no trauksmes cēlēju aizsardzības tiesību aktiem, kas jau ir spēkā dažās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

46.

atkārtoti aicina Komisiju pēc iespējas ātri ierosināt skaidru tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu efektīvu aizsardzību trauksmes cēlējiem, kā arī žurnālistiem un citām ar presi saistītām personām, kuras trauksmes cēlējiem sniedz palīdzību un atbalstu; aicina dalībvalstis pārskatīt spēkā esošos valsts tiesību aktus par trauksmes cēlēju aizsardzību, paredzot iespēju atturēties no kriminālvajāšanas gadījumos, kad trauksmes cēlēji ir rīkojušies sabiedrības interesēs; aicina to apsvērt iespēju kā modeli izmantot labākos paraugus no trauksmes cēlēju aizsardzības tiesību aktiem, kas jau ir spēkā dažās dalībvalstīs;

Rīcības kodeksa jautājumu grupa un starpiestāžu jautājumi

| 47. | pauž nožēlu par to, ka pirmā un otrā īpašā komiteja (TAXE 1 un TAXE 2) ir atkārtoti pieprasījusi pilnu piekļuvi Rīcības kodeksa jautājumu grupas dokumentiem un protokoliem, taču tikai ierobežots skaits jauno dokumentu ir darīti pieejami Parlamenta deputātu apspriedēm aiz slēgtām durvīm, un šī piekļuve tika saņemta tikai piecus mēnešus pēc TAXE 2 pilnvaru termiņa sākuma; norāda, ka daži no šiem dokumentiem bija jāpublisko, lai būtu iespējama publiska uzraudzība un varētu sākt politiskas debates par to saturu; turklāt norāda, ka Padomes vēlme apmierināt šo pieprasījumu joprojām nav pietiekama; |
| --- | --- |

47.

pauž nožēlu par to, ka pirmā un otrā īpašā komiteja (TAXE 1 un TAXE 2) ir atkārtoti pieprasījusi pilnu piekļuvi Rīcības kodeksa jautājumu grupas dokumentiem un protokoliem, taču tikai ierobežots skaits jauno dokumentu ir darīti pieejami Parlamenta deputātu apspriedēm aiz slēgtām durvīm, un šī piekļuve tika saņemta tikai piecus mēnešus pēc TAXE 2 pilnvaru termiņa sākuma; norāda, ka daži no šiem dokumentiem bija jāpublisko, lai būtu iespējama publiska uzraudzība un varētu sākt politiskas debates par to saturu; turklāt norāda, ka Padomes vēlme apmierināt šo pieprasījumu joprojām nav pietiekama;

| 48. | nosoda to, ka Komisija nespēja reģistrēt visus izplatītos dokumentus, lai arī daži Rīcības kodeksa jautājuma grupas sanāksmju iekšējie protokoli tika nodrošināti; uzskata, ka Komisijas pienākums ir reģistrēt visu informāciju un dokumentus, kas tiek izplatīti Rīcības kodeksa jautājumu grupas pilnvaru ietvaros, lai novērtētu dalībvalstu īstenoto pasākumu atbilstību Līgumam; aicina Komisiju steidzami rīkoties un atgūt visus dokumentus, lai šo situāciju uzlabotu; aicina Padomi un dalībvalstis šajā jautājumā sadarboties ar Komisiju; |
| --- | --- |

48.

nosoda to, ka Komisija nespēja reģistrēt visus izplatītos dokumentus, lai arī daži Rīcības kodeksa jautājuma grupas sanāksmju iekšējie protokoli tika nodrošināti; uzskata, ka Komisijas pienākums ir reģistrēt visu informāciju un dokumentus, kas tiek izplatīti Rīcības kodeksa jautājumu grupas pilnvaru ietvaros, lai novērtētu dalībvalstu īstenoto pasākumu atbilstību Līgumam; aicina Komisiju steidzami rīkoties un atgūt visus dokumentus, lai šo situāciju uzlabotu; aicina Padomi un dalībvalstis šajā jautājumā sadarboties ar Komisiju;

| 49. | mudina dalībvalstis uzlabot Rīcības kodeksa jautājumu grupas pārredzamību un efektivitāti, jo tas ir viens no faktoriem, kas kavē konkrētus uzlabojumus cīņā pret kaitējošu nodokļu praksi; pauž nožēlu par to, ka Eiropas Parlaments no Rīcības kodeksa jautājumu grupas nav saņēmis vairākus Padomē vai dalībvalstīs aiz slēgtām durvīm pieņemtus dokumentus, kuri ir izšķiroši svarīgi Īpašās komitejas pilnvaru labai īstenošanai; prasa regulāri publicēt uzraudzības rezultātus attiecībā uz dalībvalstu atbilstības pakāpi sniegtajiem ieteikumiem; aicina Rīcības kodeksa jautājumu grupu sagatavot publiski pieejamu gada ziņojumu, norādot un aprakstot viskaitējošākās nodokļu prakses, ko dalībvalstis izmantojušas gada laikā; atkārto savu 2015. gada aicinājumu Padomei izveidot nodokļu komiteju politiskā līmenī; |
| --- | --- |

49.

mudina dalībvalstis uzlabot Rīcības kodeksa jautājumu grupas pārredzamību un efektivitāti, jo tas ir viens no faktoriem, kas kavē konkrētus uzlabojumus cīņā pret kaitējošu nodokļu praksi; pauž nožēlu par to, ka Eiropas Parlaments no Rīcības kodeksa jautājumu grupas nav saņēmis vairākus Padomē vai dalībvalstīs aiz slēgtām durvīm pieņemtus dokumentus, kuri ir izšķiroši svarīgi Īpašās komitejas pilnvaru labai īstenošanai; prasa regulāri publicēt uzraudzības rezultātus attiecībā uz dalībvalstu atbilstības pakāpi sniegtajiem ieteikumiem; aicina Rīcības kodeksa jautājumu grupu sagatavot publiski pieejamu gada ziņojumu, norādot un aprakstot viskaitējošākās nodokļu prakses, ko dalībvalstis izmantojušas gada laikā; atkārto savu 2015. gada aicinājumu Padomei izveidot nodokļu komiteju politiskā līmenī;

| 50. | secina no publiski pieejamās informācijas, ka Rīcības kodeksa jautājumu grupa no 1998. gada līdz 2014. gadam ir izskatījusi 421 pasākumu un 111 no tiem atzinusi par kaitējošiem (26 %), taču divas trešdaļas no šiem pasākumiem tika izpētītas 5 pirmajos grupas pastāvēšanas gados; norāda, ka gadu gaitā dalībvalstu veikto pasākumu izvērtēšana ir samazinājusies, 2014. gadā izpētot tikai 5 % no visiem pasākumiem, un pauž nožēlu par to, ka grupa kopš 2012. gada novembra nav konstatējusi nevienu kaitējošu pasākumu nodokļu jomā; secina, ka Rīcības kodeksa jautājumu grupa pēdējos 10 gadus nav pienācīgi strādājusi un tās vadība un pilnvaras ir steidzami jāpārskata; |
| --- | --- |

50.

secina no publiski pieejamās informācijas, ka Rīcības kodeksa jautājumu grupa no 1998. gada līdz 2014. gadam ir izskatījusi 421 pasākumu un 111 no tiem atzinusi par kaitējošiem (26 %), taču divas trešdaļas no šiem pasākumiem tika izpētītas 5 pirmajos grupas pastāvēšanas gados; norāda, ka gadu gaitā dalībvalstu veikto pasākumu izvērtēšana ir samazinājusies, 2014. gadā izpētot tikai 5 % no visiem pasākumiem, un pauž nožēlu par to, ka grupa kopš 2012. gada novembra nav konstatējusi nevienu kaitējošu pasākumu nodokļu jomā; secina, ka Rīcības kodeksa jautājumu grupa pēdējos 10 gadus nav pienācīgi strādājusi un tās vadība un pilnvaras ir steidzami jāpārskata;

| 51. | atkārtoti pauž prasību, kas 2015. gadā izteikta Komisijai, ieplānot atjaunināt “Simmons & Simmons” 1999. gada ziņojumu par administratīvām praksēm, kas minētas Rīcības kodeksa jautājumu grupas 1999. gada ziņojuma 26. punktā (Primarolo ziņojums (SN 4901/99)); |
| --- | --- |

51.

atkārtoti pauž prasību, kas 2015. gadā izteikta Komisijai, ieplānot atjaunināt “Simmons & Simmons” 1999. gada ziņojumu par administratīvām praksēm, kas minētas Rīcības kodeksa jautājumu grupas 1999. gada ziņojuma 26. punktā (Primarolo ziņojums (SN 4901/99));

| 52. | uzsver, ka, lai gan rīcības kodekss ir ļāvis panākt nelielus uzlabojumus, tomēr dalībvalstu pašpaziņošana par potenciāli kaitējošiem pasākumiem ir neefektīva, kaitējošu pasākumu konstatēšanas kritēriji ir novecojuši un vienprātības princips lēmumu pieņemšanai par kaitīgumu ir izrādījies nelietderīgs; pauž nožēlu par to, ka vairākas dalībvalstis iebilst pret nepieciešamību reformēt Rīcības kodeksa jautājumu grupu; mudina Komisiju un dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai pēc iespējas drīzāk reformētu kaitējošu pasākumu konstatēšanas kritērijus un Rīcības kodeksa jautājumu grupas pārvaldības aspektus (tostarp lēmumu pieņemšanas struktūru un vienošanos par atsaukšanu un atcelšanu uzraudzību, izvairīšanos no iespējamas vilcināšanās, sankcijām neatbilstības gadījumā), lai palielinātu tās publisko pārredzamību un pārskatatbildību un nodrošinātu Parlamentam ciešu iesaistīšanu un piekļuvi informācijai; norāda uz trūkumiem un citu attiecīgo informāciju, kas minēta 3. pielikumā; turklāt norāda, ka, salīdzinot Komisijas sagatavoto visu to nodokļu režīmu sarakstu, kurus Rīcības kodeksa jautājumu grupa oficiāli ir izvērtējusi, ar attiecīgajiem sanāksmju dokumentiem lēmumu pieņemšanas brīdī un vēlāk, pirmkārt, daudzos gadījumos nav skaidrs, kā attiecīgais lēmums ir panākts, piemēram, kāpēc režīmi, par kuriem bija pamats uzskatīt, ka tie varētu būt kaitējoši, lēmumā tika atzīti par nekaitējošiem, kā arī, otrkārt, attiecībā uz tiem gadījumiem, kuros izvērtēšanas rezultāts bija atzīts kaitīgums, nav skaidrs, vai dalībvalstis ir apmierinoši ir veikušas sekojošās atsaukšanas procedūras; uzsver, ka tādējādi dalībvalstis nav pildījušas savus pienākumus, kas noteikti Padomes Direktīvā 77/799/EEK un Direktīvā 2011/16/ES, jo tās — par spīti minētajās direktīvās atstātajai rīcības brīvībai — pēc savas iniciatīvas nav apmainījušās ar nodokļu informāciju pat tajos gadījumos, kad tam bijis skaidrs pamatojums, prognozējot, ka citās dalībvalstīs iespējami nodokļu zaudējumi vai peļņas mākslīgi pārvedumi grupu iekšienē var izraisīt nodokļu nemaksāšanu; uzsver, ka Komisija nav pildījusi savus LES 17. panta 1. punktā noteiktos Līgumu sarga pienākumus, nerīkojoties šajā lietā un neveicot visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis pilda savas saistības, jo īpaši tās, kas izklāstītas Padomes Direktīvā 77/799/EEK un Direktīvā 2011/16/ES; |
| --- | --- |

52.

uzsver, ka, lai gan rīcības kodekss ir ļāvis panākt nelielus uzlabojumus, tomēr dalībvalstu pašpaziņošana par potenciāli kaitējošiem pasākumiem ir neefektīva, kaitējošu pasākumu konstatēšanas kritēriji ir novecojuši un vienprātības princips lēmumu pieņemšanai par kaitīgumu ir izrādījies nelietderīgs; pauž nožēlu par to, ka vairākas dalībvalstis iebilst pret nepieciešamību reformēt Rīcības kodeksa jautājumu grupu; mudina Komisiju un dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai pēc iespējas drīzāk reformētu kaitējošu pasākumu konstatēšanas kritērijus un Rīcības kodeksa jautājumu grupas pārvaldības aspektus (tostarp lēmumu pieņemšanas struktūru un vienošanos par atsaukšanu un atcelšanu uzraudzību, izvairīšanos no iespējamas vilcināšanās, sankcijām neatbilstības gadījumā), lai palielinātu tās publisko pārredzamību un pārskatatbildību un nodrošinātu Parlamentam ciešu iesaistīšanu un piekļuvi informācijai; norāda uz trūkumiem un citu attiecīgo informāciju, kas minēta 3. pielikumā; turklāt norāda, ka, salīdzinot Komisijas sagatavoto visu to nodokļu režīmu sarakstu, kurus Rīcības kodeksa jautājumu grupa oficiāli ir izvērtējusi, ar attiecīgajiem sanāksmju dokumentiem lēmumu pieņemšanas brīdī un vēlāk, pirmkārt, daudzos gadījumos nav skaidrs, kā attiecīgais lēmums ir panākts, piemēram, kāpēc režīmi, par kuriem bija pamats uzskatīt, ka tie varētu būt kaitējoši, lēmumā tika atzīti par nekaitējošiem, kā arī, otrkārt, attiecībā uz tiem gadījumiem, kuros izvērtēšanas rezultāts bija atzīts kaitīgums, nav skaidrs, vai dalībvalstis ir apmierinoši ir veikušas sekojošās atsaukšanas procedūras; uzsver, ka tādējādi dalībvalstis nav pildījušas savus pienākumus, kas noteikti Padomes Direktīvā 77/799/EEK un Direktīvā 2011/16/ES, jo tās — par spīti minētajās direktīvās atstātajai rīcības brīvībai — pēc savas iniciatīvas nav apmainījušās ar nodokļu informāciju pat tajos gadījumos, kad tam bijis skaidrs pamatojums, prognozējot, ka citās dalībvalstīs iespējami nodokļu zaudējumi vai peļņas mākslīgi pārvedumi grupu iekšienē var izraisīt nodokļu nemaksāšanu; uzsver, ka Komisija nav pildījusi savus LES 17. panta 1. punktā noteiktos Līgumu sarga pienākumus, nerīkojoties šajā lietā un neveicot visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis pilda savas saistības, jo īpaši tās, kas izklāstītas Padomes Direktīvā 77/799/EEK un Direktīvā 2011/16/ES;

| 53. | norāda, ka Īpašajai komitejai ir kļuvis skaidrs modelis, kā dažas dalībvalstis sistemātiski liek šķēršļus jebkādu panākumu gūšanai cīņā pret nodokļu nemaksāšanu; norāda, ka diskusijas par administratīvo praksi (lēmumiem) Rīcības kodeksa jautājumu grupā ir turpinājušās jau gandrīz divas desmitgades; nosoda to, ka vairākas dalībvalstis pirms Luxleaks nav vēlējušās vienoties par informācijas apmaiņu attiecībā uz savu lēmumu pieņemšanas praksi un par spīti to saistībām pēc Luxleaks atklājumiem joprojām nevēlas savos valsts tiesību aktos ieviest Rīcības kodeksa jautājumu grupā izstrādātās parauginstrukcijas; |
| --- | --- |

53.

norāda, ka Īpašajai komitejai ir kļuvis skaidrs modelis, kā dažas dalībvalstis sistemātiski liek šķēršļus jebkādu panākumu gūšanai cīņā pret nodokļu nemaksāšanu; norāda, ka diskusijas par administratīvo praksi (lēmumiem) Rīcības kodeksa jautājumu grupā ir turpinājušās jau gandrīz divas desmitgades; nosoda to, ka vairākas dalībvalstis pirms Luxleaks nav vēlējušās vienoties par informācijas apmaiņu attiecībā uz savu lēmumu pieņemšanas praksi un par spīti to saistībām pēc Luxleaks atklājumiem joprojām nevēlas savos valsts tiesību aktos ieviest Rīcības kodeksa jautājumu grupā izstrādātās parauginstrukcijas;

| 54. | aicina Komisiju piešķirt Parlamentam pastāvīgu, savlaicīgu un pilnu piekļuvi Padomes darba grupu nodokļu jautājumos (tostarp Rīcības kodeksa uzņēmējdarbības nodokļu jomā darba grupas, Augstā līmeņa darba grupas un Nodokļu jautājumu darba grupas) aiz slēgtām durvīm pieņemtajiem dokumentiem un protokoliem; ierosina Komisijai šajā nolūkā par paraugu izmantot vienošanos ar Parlamentu, kas panākta par piekļuvi SSM/ECB protokoliem; |
| --- | --- |

54.

aicina Komisiju piešķirt Parlamentam pastāvīgu, savlaicīgu un pilnu piekļuvi Padomes darba grupu nodokļu jautājumos (tostarp Rīcības kodeksa uzņēmējdarbības nodokļu jomā darba grupas, Augstā līmeņa darba grupas un Nodokļu jautājumu darba grupas) aiz slēgtām durvīm pieņemtajiem dokumentiem un protokoliem; ierosina Komisijai šajā nolūkā par paraugu izmantot vienošanos ar Parlamentu, kas panākta par piekļuvi SSM/ECB protokoliem;

| 55. | aicina Komisiju gadījumā, ja dalībvalstu atbilde ir neapmierinoša, iesniegt likumdošanas priekšlikumu — vēlams, saskaņā ar LESD 116. pantu vai LESD 352. pantu vai saskaņā ar ciešāku sadarbību —, lai uzlabotu Rīcības kodeksa jautājumu grupas efektivitāti; |
| --- | --- |

55.

aicina Komisiju gadījumā, ja dalībvalstu atbilde ir neapmierinoša, iesniegt likumdošanas priekšlikumu — vēlams, saskaņā ar LESD 116. pantu vai LESD 352. pantu vai saskaņā ar ciešāku sadarbību —, lai uzlabotu Rīcības kodeksa jautājumu grupas efektivitāti;

| 56. | aicina ES iestādes un dalībvalstis veikt steidzamus pasākumus pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu oāzēm un agresīvu nodokļu plānošanu — gan no pieprasījuma, gan no piedāvājuma puses; pauž nožēlu par to, ka Padome un jo īpaši dažas dalībvalstis vairākus gadus neveic nekādu izlēmīgu rīcību šajos jautājumos, un atgādina dalībvalstīm, ka tām ir iespēja izveidot ciešākas sadarbības sistēmas (starp vismaz deviņām dalībvalstīm), lai paātrinātu rīcību pret kaitējošām un nelikumīgām nodokļu praksēm; |
| --- | --- |

56.

aicina ES iestādes un dalībvalstis veikt steidzamus pasākumus pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu oāzēm un agresīvu nodokļu plānošanu — gan no pieprasījuma, gan no piedāvājuma puses; pauž nožēlu par to, ka Padome un jo īpaši dažas dalībvalstis vairākus gadus neveic nekādu izlēmīgu rīcību šajos jautājumos, un atgādina dalībvalstīm, ka tām ir iespēja izveidot ciešākas sadarbības sistēmas (starp vismaz deviņām dalībvalstīm), lai paātrinātu rīcību pret kaitējošām un nelikumīgām nodokļu praksēm;

| 57. | prasa Komisijas struktūrā izveidot Savienības Nodokļu politikas vienotības un koordinācijas centru, lai aizsargātu pareizu un saskaņotu vienotā tirgus darbību un starptautisko standartu īstenošanu; uzskata, ka šim jaunajam centram būtu Savienības līmenī jāuzrauga dalībvalstu nodokļu politika, tā jāizvērtē, jānodrošina, ka dalībvalstis neveic nekādus jaunus kaitējošus nodokļu pasākumus, jāuzrauga, vai dalībvalstis ievēro Savienības kopējo sarakstu ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas, jānodrošina un jāveicina sadarbība starp valstu nodokļu administrācijām (piemēram, apmācība un paraugprakses apmaiņa) un jāizveido akadēmiskas programmas šajā jomā; uzskata, ka tādējādi šis centrs varētu palīdzēt novērst jaunas nepilnības nodokļu jomā, kuras rada nesaskaņotas dalībvalstu politiskās iniciatīvas, un novērst nodokļu praksi un standartus, kas kropļo, kavē vai traucē vienotā tirgus pareizu darbību un pamatprincipus; uzskata, ka šis centrs varētu kalpot arī kā kontaktpunkts trauksmes cēlējiem gadījumos, kad dalībvalstis un valsts nodokļu administrācijas nerīkojas saistībā ar informāciju par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu vai neveic atbilstīgu lietas izmeklēšanu; uzskata, ka šis centrs varētu gūt labumu no pieredzes apkopošanas Savienības un valstu līmenī, lai samazinātu slogu nodokļu maksātājiem; |
| --- | --- |

57.

prasa Komisijas struktūrā izveidot Savienības Nodokļu politikas vienotības un koordinācijas centru, lai aizsargātu pareizu un saskaņotu vienotā tirgus darbību un starptautisko standartu īstenošanu; uzskata, ka šim jaunajam centram būtu Savienības līmenī jāuzrauga dalībvalstu nodokļu politika, tā jāizvērtē, jānodrošina, ka dalībvalstis neveic nekādus jaunus kaitējošus nodokļu pasākumus, jāuzrauga, vai dalībvalstis ievēro Savienības kopējo sarakstu ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas, jānodrošina un jāveicina sadarbība starp valstu nodokļu administrācijām (piemēram, apmācība un paraugprakses apmaiņa) un jāizveido akadēmiskas programmas šajā jomā; uzskata, ka tādējādi šis centrs varētu palīdzēt novērst jaunas nepilnības nodokļu jomā, kuras rada nesaskaņotas dalībvalstu politiskās iniciatīvas, un novērst nodokļu praksi un standartus, kas kropļo, kavē vai traucē vienotā tirgus pareizu darbību un pamatprincipus; uzskata, ka šis centrs varētu kalpot arī kā kontaktpunkts trauksmes cēlējiem gadījumos, kad dalībvalstis un valsts nodokļu administrācijas nerīkojas saistībā ar informāciju par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu vai neveic atbilstīgu lietas izmeklēšanu; uzskata, ka šis centrs varētu gūt labumu no pieredzes apkopošanas Savienības un valstu līmenī, lai samazinātu slogu nodokļu maksātājiem;

Ārējā dimensija

| 58. | atzinīgi vērtē to, ka G8 un G20 līmenī atkal pievēršas nodokļu jautājumiem, kā rezultātā būtu jāizstrādā jauni ieteikumi; aicina Komisiju Savienības vārdā saglabāt konsekventu nostāju paredzamajās G20 sanāksmēs un ad hoc simpozijos; pieprasa Komisijai regulāri informēt Parlamentu par visiem konstatējumiem un G20 lēmumu iespējamo ietekmi uz cīņu pret uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes samazināšanu, agresīvas nodokļu plānošanas praksēm un jebkādām prettiesiskām finanšu plūsmām; |
| --- | --- |

58.

atzinīgi vērtē to, ka G8 un G20 līmenī atkal pievēršas nodokļu jautājumiem, kā rezultātā būtu jāizstrādā jauni ieteikumi; aicina Komisiju Savienības vārdā saglabāt konsekventu nostāju paredzamajās G20 sanāksmēs un ad hoc simpozijos; pieprasa Komisijai regulāri informēt Parlamentu par visiem konstatējumiem un G20 lēmumu iespējamo ietekmi uz cīņu pret uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes samazināšanu, agresīvas nodokļu plānošanas praksēm un jebkādām prettiesiskām finanšu plūsmām;

| 59. | aicina Savienību, G20, ESAO un ANO turpināt sadarbību, lai izstrādātu starptautiskas vadlīnijas, kas būs izdevīgas arī jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

59.

aicina Savienību, G20, ESAO un ANO turpināt sadarbību, lai izstrādātu starptautiskas vadlīnijas, kas būs izdevīgas arī jaunattīstības valstīm;

| 60. | atbalsta labi aprīkotas un ar pietiekamiem papildu resursiem apgādātas globālas iestādes izveidi ANO ietvaros, nodrošinot, ka visas valstis uz vienlīdzīgiem pamatiem var piedalīties globālās nodokļu politikas izstrādē un reformēšanā; aicina ES un dalībvalstis sākt darbu, organizējot vērienīgu globālu samitu nodokļu jomā ar mērķi izveidot šādu starpvaldību iestādi; |
| --- | --- |

60.

atbalsta labi aprīkotas un ar pietiekamiem papildu resursiem apgādātas globālas iestādes izveidi ANO ietvaros, nodrošinot, ka visas valstis uz vienlīdzīgiem pamatiem var piedalīties globālās nodokļu politikas izstrādē un reformēšanā; aicina ES un dalībvalstis sākt darbu, organizējot vērienīgu globālu samitu nodokļu jomā ar mērķi izveidot šādu starpvaldību iestādi;

| 61. | aicina starptautiskos forumus vienoties par labuma guvēju īpašumtiesību stingrāku un precīzāku definīciju nolūkā nodrošināt lielāku pārredzamību; |
| --- | --- |

61.

aicina starptautiskos forumus vienoties par labuma guvēju īpašumtiesību stingrāku un precīzāku definīciju nolūkā nodrošināt lielāku pārredzamību;

| 62. | aicina Komisiju un dalībvalstis attiecīgos gadījumos veikt valstu un ES nodokļu politikas vispusīgu analīzi, lai novērtētu ietekmi uz jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

62.

aicina Komisiju un dalībvalstis attiecīgos gadījumos veikt valstu un ES nodokļu politikas vispusīgu analīzi, lai novērtētu ietekmi uz jaunattīstības valstīm;

| 63. | norāda, ka kapitāla prettiesiska aizplūšana ir viens no galvenajiem izskaidrojumiem jaunattīstības valstu parādam, savukārt agresīva nodokļu plānošana ir pretrunā korporatīvas sociālās atbildības principiem; |
| --- | --- |

63.

norāda, ka kapitāla prettiesiska aizplūšana ir viens no galvenajiem izskaidrojumiem jaunattīstības valstu parādam, savukārt agresīva nodokļu plānošana ir pretrunā korporatīvas sociālās atbildības principiem;

| 64. | aicina Komisiju tirdzniecības un partnerattiecību nolīgumos iekļaut labas
  nodokļu
  pārvaldības klauzulas, kas jo īpaši atsaucas uz atbilstību attiecīgiem ESAO ieteikumiem par nodokļu jomu (piemēram, BEPS iniciatīvu) un nodrošina, ka uzņēmumi vai starpnieki nevar ļaunprātīgi izmantot tirdzniecības un partnerības nolīgumus, lai apietu nodokļus
  un
  izvairītos no nodokļu maksāšanas, vai atmazgātu ieņēmumus no nelikumīgām darbībām; |
| --- | --- |

64.

aicina Komisiju tirdzniecības un partnerattiecību nolīgumos iekļaut labas
  nodokļu
  pārvaldības klauzulas, kas jo īpaši atsaucas uz atbilstību attiecīgiem ESAO ieteikumiem par nodokļu jomu (piemēram, BEPS iniciatīvu) un nodrošina, ka uzņēmumi vai starpnieki nevar ļaunprātīgi izmantot tirdzniecības un partnerības nolīgumus, lai apietu nodokļus
  un
  izvairītos no nodokļu maksāšanas, vai atmazgātu ieņēmumus no nelikumīgām darbībām;

| 65. | aicina ESAO sākt darbu pie vērienīga BEPS II rīcības plāna, kura pamatā galvenokārt būs minimālie standarti un konkrētu mērķu īstenošana; |
| --- | --- |

65.

aicina ESAO sākt darbu pie vērienīga BEPS II rīcības plāna, kura pamatā galvenokārt būs minimālie standarti un konkrētu mērķu īstenošana;

| 66. | uzsver, ka būtu jāuzlabo koordinācija starp Komisiju un dalībvalstīm, kas ir FATF locekles, lai palielinātu ES ietekmi; uzsver, ka nepieciešamas sīki izstrādātas īstenošanas vadlīnijas jo īpaši jaunattīstības valstīm, kā arī jaunu kaitējošu nodokļu uzlikšanas tendenču uzraudzība; |
| --- | --- |

66.

uzsver, ka būtu jāuzlabo koordinācija starp Komisiju un dalībvalstīm, kas ir FATF locekles, lai palielinātu ES ietekmi; uzsver, ka nepieciešamas sīki izstrādātas īstenošanas vadlīnijas jo īpaši jaunattīstības valstīm, kā arī jaunu kaitējošu nodokļu uzlikšanas tendenču uzraudzība;

| 67. | šajā sakarā prasa ESAO līmenī izveidot parlamentāro uzraudzības grupu, kas novērotu un pārbaudītu šīs iniciatīvas izstrādi un īstenošanu; |
| --- | --- |

67.

šajā sakarā prasa ESAO līmenī izveidot parlamentāro uzraudzības grupu, kas novērotu un pārbaudītu šīs iniciatīvas izstrādi un īstenošanu;

| 68. | aicina sākt strukturētu dialogu starp Eiropas Parlamentu un ASV Kongresu par starptautiskajām problēmām nodokļu jomā; iesaka izveidot oficiālus starpparlamentārus forumus šo jautājumu risināšanai un šajā sakarā izmantot pašreizējā transatlantiskā likumdevēju dialoga sistēmu; mudina ES un ASV sadarboties ESAO BEPS projekta īstenošanā; ņem vērā būtisko savstarpīguma trūkumu starp ASV un ES saistībā ar FATCA nolīgumu; mudina paplašināt ASV un ES sadarbību saistībā ar FATCA nolīgumu, lai nodrošinātu savstarpīgumu, un aicina visas iesaistītās puses proaktīvi piedalīties minētā nolīguma īstenošanā; |
| --- | --- |

68.

aicina sākt strukturētu dialogu starp Eiropas Parlamentu un ASV Kongresu par starptautiskajām problēmām nodokļu jomā; iesaka izveidot oficiālus starpparlamentārus forumus šo jautājumu risināšanai un šajā sakarā izmantot pašreizējā transatlantiskā likumdevēju dialoga sistēmu; mudina ES un ASV sadarboties ESAO BEPS projekta īstenošanā; ņem vērā būtisko savstarpīguma trūkumu starp ASV un ES saistībā ar FATCA nolīgumu; mudina paplašināt ASV un ES sadarbību saistībā ar FATCA nolīgumu, lai nodrošinātu savstarpīgumu, un aicina visas iesaistītās puses proaktīvi piedalīties minētā nolīguma īstenošanā;

| 69. | atzinīgi vērtē izmēģinājuma projektu par faktisko īpašumtiesību informācijas automātisku apmaiņu starp nodokļu iestādēm, ko 2016. gada aprīlī uzsāka piecas lielākās ES dalībvalstis; ņemot vērā, ka tas ir šo valstu paziņotais nolūks, aicina paplašināt šo iniciatīvu un izmantot to par pamatu globālam informācijas apmaiņas standartam līdzīgi esošajam finanšu kontu informācijas apmaiņas standartam; |
| --- | --- |

69.

atzinīgi vērtē izmēģinājuma projektu par faktisko īpašumtiesību informācijas automātisku apmaiņu starp nodokļu iestādēm, ko 2016. gada aprīlī uzsāka piecas lielākās ES dalībvalstis; ņemot vērā, ka tas ir šo valstu paziņotais nolūks, aicina paplašināt šo iniciatīvu un izmantot to par pamatu globālam informācijas apmaiņas standartam līdzīgi esošajam finanšu kontu informācijas apmaiņas standartam;

| 70. | prasa kā nākamo soli faktisko īpašumtiesību informācijas pieejamības paplašināšanas un šādas informācijas apmaiņas efektivitātes uzlabošanas procesā izveidot publisku Savienības faktisko īpašumtiesību reģistru, paredzot saskaņotus standartus attiecībā uz piekļuvi faktisko īpašumtiesību informācijai un garantējot visus nepieciešamos datu aizsardzības pasākumus, kas šajā sakarā veidotu globālas iniciatīvas pamatu; uzsver, ka šajā sakarā būtiska loma ir tādām institūcijām kā ESAO un ANO; |
| --- | --- |

70.

prasa kā nākamo soli faktisko īpašumtiesību informācijas pieejamības paplašināšanas un šādas informācijas apmaiņas efektivitātes uzlabošanas procesā izveidot publisku Savienības faktisko īpašumtiesību reģistru, paredzot saskaņotus standartus attiecībā uz piekļuvi faktisko īpašumtiesību informācijai un garantējot visus nepieciešamos datu aizsardzības pasākumus, kas šajā sakarā veidotu globālas iniciatīvas pamatu; uzsver, ka šajā sakarā būtiska loma ir tādām institūcijām kā ESAO un ANO;

| 71. | aicina veikt priekšizpēti par iespēju izveidot starptautisku reģistru, tajā iekļaujot visus finanšu aktīvus, kas pieder fiziskām personām, uzņēmumiem un visa veida struktūrām, piemēram, trastiem un fondiem, un nodrošināt, ka nodokļu iestādēm ir pilna piekļuve šim reģistram, kā arī tajā paredzot atbilstīgus aizsardzības pasākumus reģistrā iegūtās informācijas konfidencialitātes aizsardzībai; |
| --- | --- |

71.

aicina veikt priekšizpēti par iespēju izveidot starptautisku reģistru, tajā iekļaujot visus finanšu aktīvus, kas pieder fiziskām personām, uzņēmumiem un visa veida struktūrām, piemēram, trastiem un fondiem, un nodrošināt, ka nodokļu iestādēm ir pilna piekļuve šim reģistram, kā arī tajā paredzot atbilstīgus aizsardzības pasākumus reģistrā iegūtās informācijas konfidencialitātes aizsardzībai;

| 72. | uzsver, ka ir nepieciešama kopīga un visaptveroša ES un ASV pieeja ESAO standartu īstenošanai un faktiskajām īpašumtiesībām; turklāt uzsver, ka labas nodokļu pārvaldības klauzulas būtu jāiekļauj visos turpmākos tirdzniecības nolīgumus, lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus, radītu lielāku pievienoto vērtību sabiedrībai kopumā un apkarotu krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un kļūtu par līderi transatlantiskajās partnerattiecībās labas nodokļu pārvaldības veicināšanā; |
| --- | --- |

72.

uzsver, ka ir nepieciešama kopīga un visaptveroša ES un ASV pieeja ESAO standartu īstenošanai un faktiskajām īpašumtiesībām; turklāt uzsver, ka labas nodokļu pārvaldības klauzulas būtu jāiekļauj visos turpmākos tirdzniecības nolīgumus, lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus, radītu lielāku pievienoto vērtību sabiedrībai kopumā un apkarotu krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un kļūtu par līderi transatlantiskajās partnerattiecībās labas nodokļu pārvaldības veicināšanā;

Citi ieteikumi

| 73. | aicina visu valstu parlamentus sadarboties, lai starp dalībvalstīm nodrošinātu pareizu nodokļu sistēmu kontroli un saskaņotību; prasa valstu parlamentiem saglabāt piesardzību attiecībā uz valdību lēmumiem šajā jautājumā un padziļināt savu iesaistīšanos starpparlamentu forumos par nodokļu jautājumiem; |
| --- | --- |

73.

aicina visu valstu parlamentus sadarboties, lai starp dalībvalstīm nodrošinātu pareizu nodokļu sistēmu kontroli un saskaņotību; prasa valstu parlamentiem saglabāt piesardzību attiecībā uz valdību lēmumiem šajā jautājumā un padziļināt savu iesaistīšanos starpparlamentu forumos par nodokļu jautājumiem;

| 74. | aicina Komisiju izmeklēt visus nelikumīga valsts atbalsta gadījumus, kam pievērsta tās uzmanība, lai Savienībā nodrošinātu vienlīdzību likuma priekšā; aicina Komisiju pieņemt lēmumu par atgūšanu visos gadījumos, kad iespējamie atvieglojumi nodokļu jomā tiek uzskatīti par nelikumīgu valsts atbalstu; pauž bažas par apgalvojumiem, ka Luksemburga varētu būt pieņēmusi mutiskus nolēmumus, lai apietu savu pienākumu apmainīties ar informāciju saskaņā ar direktīvu par administratīvo sadarbību; prasa Komisijai uzraudzīt situāciju un ziņot, ja dalībvalstis vienu kaitējošu praksi aizstāj ar citu pēc tam, kad Savienībā likumdošanas ziņā ir panākts progress; aicina Komisiju uzraudzīt situāciju un ziņot par visiem tirgus traucēšanas gadījumiem īpašu nodokļu atvieglojumu piešķiršanas dēļ; |
| --- | --- |

74.

aicina Komisiju izmeklēt visus nelikumīga valsts atbalsta gadījumus, kam pievērsta tās uzmanība, lai Savienībā nodrošinātu vienlīdzību likuma priekšā; aicina Komisiju pieņemt lēmumu par atgūšanu visos gadījumos, kad iespējamie atvieglojumi nodokļu jomā tiek uzskatīti par nelikumīgu valsts atbalstu; pauž bažas par apgalvojumiem, ka Luksemburga varētu būt pieņēmusi mutiskus nolēmumus, lai apietu savu pienākumu apmainīties ar informāciju saskaņā ar direktīvu par administratīvo sadarbību; prasa Komisijai uzraudzīt situāciju un ziņot, ja dalībvalstis vienu kaitējošu praksi aizstāj ar citu pēc tam, kad Savienībā likumdošanas ziņā ir panākts progress; aicina Komisiju uzraudzīt situāciju un ziņot par visiem tirgus traucēšanas gadījumiem īpašu nodokļu atvieglojumu piešķiršanas dēļ;

| 75. | uzsver digitālo risinājumu potenciālu nodokļu efektīvā iekasēšanā, apkopojot nodokļu datus tieši no operācijām sadarbīgajā patēriņā un samazinot dalībvalstu nodokļu iestāžu vispārīgo darba slodzi; |
| --- | --- |

75.

uzsver digitālo risinājumu potenciālu nodokļu efektīvā iekasēšanā, apkopojot nodokļu datus tieši no operācijām sadarbīgajā patēriņā un samazinot dalībvalstu nodokļu iestāžu vispārīgo darba slodzi;

| 76. | ņem vērā atklājumus, ka “Panamas dokumentos” ir dokumentēts, ka uzņēmumi, kā arī privātpersonas sistemātiski izmanto pastkastītes uzņēmumus, lai slēptu ar nodokļiem apliekamus aktīvus un ieņēmumus no korupcijas un organizētās noziedzības; atzinīgi vērtē Parlamenta lēmumu izveidot izmeklēšanas komiteju šajā jautājumā un turpināt darbu, apkarojot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu un naudas atmazgāšanu; uzsver, ka politiskā līmenī ir ārkārtīgi svarīgi analizēt nodokļu iestāžu un minētājā praksē iesaistīto uzņēmumu darbības veidu, lai novērstu tiesību aktu nepilnības; |
| --- | --- |

76.

ņem vērā atklājumus, ka “Panamas dokumentos” ir dokumentēts, ka uzņēmumi, kā arī privātpersonas sistemātiski izmanto pastkastītes uzņēmumus, lai slēptu ar nodokļiem apliekamus aktīvus un ieņēmumus no korupcijas un organizētās noziedzības; atzinīgi vērtē Parlamenta lēmumu izveidot izmeklēšanas komiteju šajā jautājumā un turpināt darbu, apkarojot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu un naudas atmazgāšanu; uzsver, ka politiskā līmenī ir ārkārtīgi svarīgi analizēt nodokļu iestāžu un minētājā praksē iesaistīto uzņēmumu darbības veidu, lai novērstu tiesību aktu nepilnības;

| 77. | norāda, ka ir nepieciešams turpināt darbu attiecībā uz piekļuvi dalībvalstu, Komisijas un Rīcības kodeksa jautājumu grupas dokumentiem; atkārto, ka ir nepieciešams turpināt analizēt dokumentus, kas Parlamentam jau ir darīti pieejami, lai pienācīgi novērtētu nepieciešamību pēc turpmākas politiskās rīcības un politikas iniciatīvām; aicina jaunizveidoto izmeklēšanas komiteju turpināt šo darbu un izmantot formātu, kas atšķirtos no Īpašās komitejas darba formāta un būtu tuvāks izjautāšanas komitejai, piemēram, Apvienotās Karalistes Publisko kontu komitejai; |
| --- | --- |

77.

norāda, ka ir nepieciešams turpināt darbu attiecībā uz piekļuvi dalībvalstu, Komisijas un Rīcības kodeksa jautājumu grupas dokumentiem; atkārto, ka ir nepieciešams turpināt analizēt dokumentus, kas Parlamentam jau ir darīti pieejami, lai pienācīgi novērtētu nepieciešamību pēc turpmākas politiskās rīcības un politikas iniciatīvām; aicina jaunizveidoto izmeklēšanas komiteju turpināt šo darbu un izmantot formātu, kas atšķirtos no Īpašās komitejas darba formāta un būtu tuvāks izjautāšanas komitejai, piemēram, Apvienotās Karalistes Publisko kontu komitejai;

| 78. | aicina Padomi pilnībā izmantot konsultāciju procedūru ar Parlamentu, jo īpaši sagaidot Parlamenta viedokli pirms politiskas vienošanās panākšanas un cenšoties ņemt vērā Parlamenta nostāju; |
| --- | --- |

78.

aicina Padomi pilnībā izmantot konsultāciju procedūru ar Parlamentu, jo īpaši sagaidot Parlamenta viedokli pirms politiskas vienošanās panākšanas un cenšoties ņemt vērā Parlamenta nostāju;

| 79. | apņemas turpināt Īpašās komitejas sākto darbu, risinot šķēršļus, ar kuriem tā saskārās savu pilnvaru īstenošanā, un nodrošināt tās ieteikumu izpildes uzraudzību; uzdod savām kompetentajām struktūrām noteikt labāko institucionālo veidu, kā to sasniegt; |
| --- | --- |

79.

apņemas turpināt Īpašās komitejas sākto darbu, risinot šķēršļus, ar kuriem tā saskārās savu pilnvaru īstenošanā, un nodrošināt tās ieteikumu izpildes uzraudzību; uzdod savām kompetentajām struktūrām noteikt labāko institucionālo veidu, kā to sasniegt;

| 80. | aicina kompetento komiteju ziņot par minēto ieteikumu izpildi nākamajā normatīvajā patstāvīgajā ziņojumā par šo pašu tematu; |
| --- | --- |

80.

aicina kompetento komiteju ziņot par minēto ieteikumu izpildi nākamajā normatīvajā patstāvīgajā ziņojumā par šo pašu tematu;

o

o o

| 81. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Eiropadomei, Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, valstu parlamentiem, ANO, G20 un ESAO. |
| --- | --- |

81.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Eiropadomei, Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, valstu parlamentiem, ANO, G20 un ESAO.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0420.

(2)  Padomes 2015. gada 8. decembra Direktīva (ES) 2015/2376, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā (OV L 332, 18.12.2015., 1. lpp.).

(3)  Padomes 2011. gada 15. februāra Direktīva 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā un ar ko atceļ Direktīvu 77/799/EEK (OV L 64, 11.3.2011., 1. lpp.) par dalībvalstu kompetento iestāžu savstarpēju palīdzību tiešo nodokļu jomā.

(4)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

(5)  OV L 336, 27.12.1977., 15. lpp.

(6)  OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.

(7)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Pasākumu kopums nodokļu apiešanas novēršanai: turpmākā rīcība, lai nodrošinātu nodokļu faktisku uzlikšanu un nodokļu lielāku pārredzamību Eiropas Savienībā” (COM(2016)0023).

(8)  Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko paredz noteikumus tādas nodokļu apiešanas prakses novēršanai, kas tieši ietekmē iekšējā tirgus darbību (COM(2016)0026).

(9)  Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligātu automātisku informācijas apmaiņu nodokļu jomā (COM(2016)0025).

(10)  Komisijas 2016. gada 28. janvāra Ieteikums par pasākumu īstenošanu pret nodokļu nolīgumu ļaunprātīgu izmantošanu (C(2016)0271).

(11)  Pētījums par agresīvas nodokļu politikas plānošanas struktūrām un rādītājiem, Eiropas Savienība, 2016. gads.

(12)  OV C 258 E, 7.9.2013., 134. lpp.

(13)  OV C 2, 6.1.1998., 2. lpp.

(14)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0257.

(15)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0457.

(16)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0408.

(17)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0265.

(18)  SA.38375, valsts atbalsts, ko Luksemburga piešķīrusi Fiat.

(19)  SA.38374, valsts atbalsts, ko Nīderlande piešķīrusi Starbucks.

(20)  Eiropas Komisijas Lēmums (ES) 2016/1699 (2016. gada 11. janvāris) par Beļģijas īstenoto virspeļņas nodokļa atlaižu valsts atbalsta shēmu SA.37667 (2015/C) (ex 2015/NN) (C(2015)9837) (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 9837) (OV L 260, 27.9.2016., 61. lpp.).

(21)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/tax_fraud_evasion/a_huge_problem/ind ex_en.htm, Eiropas Komisija, 2016. gada 10. maijs.

(22)  BEPS novērtēšana un uzraudzība, 11. rīcība — 2015. gada galīgais ziņojums, ESAO/G20 Nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas projekts.

(23)  2015. gada ziņojums par investīcijām pasaulē: starptautiskās investīciju pārvaldības reformēšana, UNCTAD, 2015.

(24)  http://gabriel-zucman.eu/files/JohannesenZucman2014.

(25)  Starptautisko norēķinu bankas (BIS) teritoriālā banku statistika par 2016. gadu.

(26)  http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/webdiaeia2016d2_en.pdf.

(27)  http://ec.europa.eu/growth/smes/, Eiropas Komisija, 2016. gada 10. maijs.

(28)  http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-16-1351_en.htm#_ftnref8 un P. Eggert, W. Eggert un H. Winner (2010), Saving taxes through foreign plant ownership (Ietaupīšana uz nodokļu rēķina, izmantojot īpašumtiesības uz ārvalstu uzņēmumiem), Journal of International Economics 81, 99.–108. lpp. K. Finke (2013), Tax Avoidance of German Multinationals and Implications for Tax Revenue Evidence from a Propensity Score Matching Approach (Vācijas daudznacionālo uzņēmumu īstenotā nodokļu apiešana un ietekme uz nodokļu ieņēmumiem: pierādījumi, kas gūti, piemērojot noslieces rezultātu salīdzināšanas pieeju), mimeo.

(29)  https://polcms.secure.europarl.europa.eu/cmsdata/upload/a0cf64ee-8e0d-4b5f-b145-6ffbaa940e10/TheRoleFinancialSectorTaxPlanning_Draft_210316.pdf.

(30)  ESAO, 2008. gads, Study into the role of tax intermediaries (Pētījums par nodokļu starpnieku lomu); http://www.oecd.org/tax/administration/39882938.pdf.

(31)  Komisijas dienesti patiesi apstiprināja, ka Komisijas 2016. gada 28. janvāra priekšlikuma ATAD direktīvai 10. pants (Hibrīdneatbilstības) “tika pamatots uz savstarpējas atzīšanas pieeju, lai risinātu atšķirības hibrīduzņēmumu un hibrīda finanšu instrumentu juridiskajā kvalifikācijā, taču netika aplūkoti hibrīda aktīvu pārvedumi, kas neattiecas uz juridiskās kvalifikācijas neatbilstībām”.

(32)  ESAO “hibrīda pārvedumus” definē kā “pasākumus, kas tiek uzskatīti par aktīva īpašumtiesību nodošanu vienas valsts nodokļu nolūkos, taču ne citas valsts nodokļu nolūkos, kura parasti saņem nodrošinātu aizdevumu”. Sk. ESAO, 2012. gada marts, Hybrid Mismatch Arrangements: Tax Policy and Compliance Issues (“Hibrīdneatbilstības pasākumi — nodokļu politika un atbilstības jautājumi”), http://www.oecd.org/.

---

1. PIELIKUMS.

SATIKTO PERSONU SARAKSTS (KOMITEJAS SANĀKSMES, KOORDINATORI UN KOMANDĒJUMI)

| Datums | Runātāji |
| --- | --- |
| 11.01.2016. | — | Pierre Moscovici, ekonomikas un finanšu, nodokļu un muitas komisārs |

Datums

Runātāji

11.01.2016.

—

Pierre Moscovici, ekonomikas un finanšu, nodokļu un muitas komisārs

17.02.2016.

| — | Pierre Moscovici, ekonomikas un finanšu, nodokļu un muitas komisārs |
| --- | --- |

—

Pierre Moscovici, ekonomikas un finanšu, nodokļu un muitas komisārs

29.02.2016.

Viedokļu apmaiņa ar Padomes prezidentvalsti

Ercis Wiebes, Nīderlandes finanšu valsts sekretāra, klātbūtnē

14.03.2016.–15.03.2016.

Viedokļu apmaiņa ar jurisdikcijām

| | Rob Gray, starptautisko nodokļu nodaļas vadītājs, Gērnsija; |
| --- | --- |

Rob Gray, starptautisko nodokļu nodaļas vadītājs, Gērnsija;

| | Colin Powell, ministru prezidenta padomdevējs starptautiskos jautājumos, Džērsija; |
| --- | --- |

Colin Powell, ministru prezidenta padomdevējs starptautiskos jautājumos, Džērsija;

| | Clàudia Cornella Durany, valsts sekretāre starptautiskās finanšu lietās, Andora; |
| --- | --- |

Clàudia Cornella Durany, valsts sekretāre starptautiskās finanšu lietās, Andora;

| | Katja Gey, starptautisko finanšu lietu nodaļas direktore, Lihtenšteina; |
| --- | --- |

Katja Gey, starptautisko finanšu lietu nodaļas direktore, Lihtenšteina;

| | Jean Castellini, finanšu un ekonomikas ministrs, Monako. |
| --- | --- |

Jean Castellini, finanšu un ekonomikas ministrs, Monako.

Viedokļu apmaiņa ar starptautisko uzņēmumu grupu

| | Cathy Kearney, priekšsēdētāja vietniece jautājumos par uzņēmējdarbību Eiropā, Apple; |
| --- | --- |

Cathy Kearney, priekšsēdētāja vietniece jautājumos par uzņēmējdarbību Eiropā, Apple;

| | Julia Macrae, nodokļu nodaļas (Eiropā, Tuvajos Austrumos un Āfrikā) direktore, Apple; |
| --- | --- |

Julia Macrae, nodokļu nodaļas (Eiropā, Tuvajos Austrumos un Āfrikā) direktore, Apple;

| | Adam Cohen, ekonomiskās politikas (Eiropa, Tuvie Austrumi un Āfrika) nodaļas vadītājs, Google; |
| --- | --- |

Adam Cohen, ekonomiskās politikas (Eiropa, Tuvie Austrumi un Āfrika) nodaļas vadītājs, Google;

| | Søren Hansen, galvenais izpilddirektors, Inter-Ikea Group; |
| --- | --- |

Søren Hansen, galvenais izpilddirektors, Inter-Ikea Group;

| | Anders Bylund, grupas sakaru nodaļas vadītājs, Inter-Ikea Group; |
| --- | --- |

Anders Bylund, grupas sakaru nodaļas vadītājs, Inter-Ikea Group;

| | Irene Yates, priekšsēdētāja vietniece uzņēmuma nodokļu jautājumos, McDonald's. |
| --- | --- |

Irene Yates, priekšsēdētāja vietniece uzņēmuma nodokļu jautājumos, McDonald's.

Viedokļu apmaiņa ar pētnieciskajiem žurnālistiem — aiz slēgtām durvīm

| | Véronique Poujol, Paperjam; |
| --- | --- |

Véronique Poujol, Paperjam;

| | Markus Becker, Der Spiegel. |
| --- | --- |

Markus Becker, Der Spiegel.

21.03.2016.

Viedokļu apmaiņa ar Eiropas bankām (I daļa)

| | Jean-Charles Balat, finanšu direktors, Crédit Agricole SA; |
| --- | --- |

Jean-Charles Balat, finanšu direktors, Crédit Agricole SA;

| | Rob Schipper, starptautiskās nodokļu nodaļas vadītājs, ING; |
| --- | --- |

Rob Schipper, starptautiskās nodokļu nodaļas vadītājs, ING;

| | Eva Jigvall, nodokļu nodaļas vadītāja, Nordea; |
| --- | --- |

Eva Jigvall, nodokļu nodaļas vadītāja, Nordea;

| | Monica Lopez-Monís, galvenā atbilstības amatpersona un vecākā Valdes priekšsēdētāja vietniece, Banco Santander; |
| --- | --- |

Monica Lopez-Monís, galvenā atbilstības amatpersona un vecākā Valdes priekšsēdētāja vietniece, Banco Santander;

| | Christopher St. Victor de Pinho, izpilddirektors, starptautiskās nodokļu nodaļas grupas vadītājs, UBS Group AG; |
| --- | --- |

Christopher St. Victor de Pinho, izpilddirektors, starptautiskās nodokļu nodaļas grupas vadītājs, UBS Group AG;

| | Stefano Ceccacci, nodokļu nodaļas grupas vadītājs, Unicredit. |
| --- | --- |

Stefano Ceccacci, nodokļu nodaļas grupas vadītājs, Unicredit.

04.04.2016.

| — | Margrethe Vestager, konkurences komisāre |
| --- | --- |

—

Margrethe Vestager, konkurences komisāre

Viedokļu apmaiņa ar Eiropas bankām (II daļa)

| | Brigitte Bomm, izpilddirektore, starptautiskās nodokļu nodaļas vadītāja, Deutsche Bank AG |
| --- | --- |

Brigitte Bomm, izpilddirektore, starptautiskās nodokļu nodaļas vadītāja, Deutsche Bank AG

| | Grant Jamieson, nodokļu nodaļas vadītājs, Royal Bank of Scotland |
| --- | --- |

Grant Jamieson, nodokļu nodaļas vadītājs, Royal Bank of Scotland

| | Grant Jamieson, starptautiskās nodokļu nodaļas vadītājs, Royal Bank of Scotland |
| --- | --- |

Grant Jamieson, starptautiskās nodokļu nodaļas vadītājs, Royal Bank of Scotland

15.04.2016.

Komandējums uz Kipru

| | Ioannis Kasoulides, ārlietu ministrs; |
| --- | --- |

Ioannis Kasoulides, ārlietu ministrs;

| | Kipras banku apvienības ģenerāldirektors Michael Kammas, priekšsēdētājs Aristio Stylianou un priekšsēdētāja vietnieks George Appios |
| --- | --- |

Kipras banku apvienības ģenerāldirektors Michael Kammas, priekšsēdētājs Aristio Stylianou un priekšsēdētāja vietnieks George Appios

| | Christos Patsalides, Finanšu ministrijas parlamentārais sekretārs; |
| --- | --- |

Christos Patsalides, Finanšu ministrijas parlamentārais sekretārs;

| | George Panteli, Finanšu ministrijas nodokļu politikas nodaļas vadītājs; |
| --- | --- |

George Panteli, Finanšu ministrijas nodokļu politikas nodaļas vadītājs;

| | Yannakis Tsangaris, nodokļu komisārs; |
| --- | --- |

Yannakis Tsangaris, nodokļu komisārs;

| | Alexander Apostolides, Kipras Universitāte; |
| --- | --- |

Alexander Apostolides, Kipras Universitāte;

| | Maria Krambia-Kapardis, Transparency International izpildkomitejas priekšsēdētāja; |
| --- | --- |

Maria Krambia-Kapardis, Transparency International izpildkomitejas priekšsēdētāja;

| | Costas Markides, valdes loceklis, starptautiskie nodokļi, KPMG Limited un Kipras ieguldījumu fondu apvienība; |
| --- | --- |

Costas Markides, valdes loceklis, starptautiskie nodokļi, KPMG Limited un Kipras ieguldījumu fondu apvienība;

| | Natasa Pilides, ģenerāldirektore, Kipras ieguldījumu veicināšanas aģentūra; |
| --- | --- |

Natasa Pilides, ģenerāldirektore, Kipras ieguldījumu veicināšanas aģentūra;

| | Kyriakos Iordanou, ģenerāldirektors, Pieris Marcou, Panicos Kaouris, George Markides, Kipras zvērināto revidentu institūts |
| --- | --- |

Kyriakos Iordanou, ģenerāldirektors, Pieris Marcou, Panicos Kaouris, George Markides, Kipras zvērināto revidentu institūts

| | Christos Karidis, Nodarbināto patērētāju apvienības galvenais konfederācijas departamenta ekonomikas pētnieks un sekretārs; |
| --- | --- |

Christos Karidis, Nodarbināto patērētāju apvienības galvenais konfederācijas departamenta ekonomikas pētnieks un sekretārs;

| | Nikos Grigoriou, Kipras darba federācijas ekonomiskās un sociālās politikas nodaļas vadītājs. |
| --- | --- |

Nikos Grigoriou, Kipras darba federācijas ekonomiskās un sociālās politikas nodaļas vadītājs.

18.04.2016.

Parlamentu sanāksme par tematu “Tiesību aktu kopums nodokļu nemaksāšanas novēršanai un citas ES un starptautiskās attīstības tendences: valstu parlamentu veiktās pārbaudes un demokrātiskā kontrole”

Viedokļu apmaiņa ar jurisdikcijām (II daļa) — aiz slēgtām durvīm

| | Wayne Panton, finanšu pakalpojumu, tirdzniecības un vides ministrs, Kaimanu salas |
| --- | --- |

Wayne Panton, finanšu pakalpojumu, tirdzniecības un vides ministrs, Kaimanu salas

20.04.2016.

ECON/JURI/TAXE kopīga sanāksme

| — | Jonathan Hill, finanšu stabilitātes, finanšu pakalpojumu un kapitāla tirgu savienības komisārs |
| --- | --- |

—

Jonathan Hill, finanšu stabilitātes, finanšu pakalpojumu un kapitāla tirgu savienības komisārs

2.05.2016

ESAO parlamentārās grupas augsta līmeņa sanāksme un Eiropas Parlamenta Īpašās komitejas nodokļu nolēmumu jautājumos augsta līmeņa sanāksme Parīzē

| | Pascal Saint-Amans, ESAO Nodokļu politikas un administrācijas centra direktors |
| --- | --- |

Pascal Saint-Amans, ESAO Nodokļu politikas un administrācijas centra direktors

| | Valère Moutarlier, direktors, Eiropas Komisijas Nodokļu un muitas ģenerāldirektorāts |
| --- | --- |

Valère Moutarlier, direktors, Eiropas Komisijas Nodokļu un muitas ģenerāldirektorāts

| | Michèle André, Senāta Finanšu komiteja priekšsēdētāja |
| --- | --- |

Michèle André, Senāta Finanšu komiteja priekšsēdētāja

| | Meg Hillier, Publisko kontu komitejas priekšsēdētāja |
| --- | --- |

Meg Hillier, Publisko kontu komitejas priekšsēdētāja

17-20.05.2015

Komandējums uz Amerikas Savienotajām Valstīm (Vašingtona)

| | David O’Sullivan, ES vēstnieks |
| --- | --- |

David O’Sullivan, ES vēstnieks

| | Elise Bean, Pastāvīgās izmeklēšanas apakškomitejas bijusī direktore un vecākā padomniece |
| --- | --- |

Elise Bean, Pastāvīgās izmeklēšanas apakškomitejas bijusī direktore un vecākā padomniece

| | Orrin Grant Hatch, Senāta Finanšu komitejas priekšsēdētājs, Senāta pagaidu priekšsēdētājs |
| --- | --- |

Orrin Grant Hatch, Senāta Finanšu komitejas priekšsēdētājs, Senāta pagaidu priekšsēdētājs

| | Dr Charles Boustany, Nodokļu politikas apakškomitejas priekšsēdētājs |
| --- | --- |

Dr Charles Boustany, Nodokļu politikas apakškomitejas priekšsēdētājs

| | Sander Levin, kongresmenis, Pārstāvju palātas Ieņēmumu komitejas priekšsēdētāja vietnieks |
| --- | --- |

Sander Levin, kongresmenis, Pārstāvju palātas Ieņēmumu komitejas priekšsēdētāja vietnieks

| | Richard Neal, Nodokļu politikas apakškomitejas priekšsēdētāja vietnieks |
| --- | --- |

Richard Neal, Nodokļu politikas apakškomitejas priekšsēdētāja vietnieks

| | Earl Blumenauer, Pārstāvju palātas Ieņēmumu komitejas loceklis |
| --- | --- |

Earl Blumenauer, Pārstāvju palātas Ieņēmumu komitejas loceklis

| | Lloyd Doggett, Ieņēmumu komitejas loceklis, Cilvēkresursu apakškomitejas priekšsēdētāja vietnieks (un, iespējams, citi Demokrātu partijas locekļi) |
| --- | --- |

Lloyd Doggett, Ieņēmumu komitejas loceklis, Cilvēkresursu apakškomitejas priekšsēdētāja vietnieks (un, iespējams, citi Demokrātu partijas locekļi)

| | Anders Aslund, vecākais līdzstrādnieks, Dinu Patriciu Eirāzijas centrs, Atlantijas Padome |
| --- | --- |

Anders Aslund, vecākais līdzstrādnieks, Dinu Patriciu Eirāzijas centrs, Atlantijas Padome

| | Gianni Di Giovanni, Eni USA R&M priekšsēdētājs, Eni |
| --- | --- |

Gianni Di Giovanni, Eni USA R&M priekšsēdētājs, Eni

| | The Hon. Boyden Gray, dibinājs partneris, Boyden Gray& Associates |
| --- | --- |

The Hon. Boyden Gray, dibinājs partneris, Boyden Gray& Associates

| | Jillian Fitzpatrick, direktors, Valdības lietas un publiskā politika, S&P Global |
| --- | --- |

Jillian Fitzpatrick, direktors, Valdības lietas un publiskā politika, S&P Global

| | Marie Kasparek, direktora vietnieks, Globālās uzņēmējdarbības un ekonomikas programma, Atlantijas Padome |
| --- | --- |

Marie Kasparek, direktora vietnieks, Globālās uzņēmējdarbības un ekonomikas programma, Atlantijas Padome

| | Benjamin Knudsen, stažieris, Globālās uzņēmējdarbības un ekonomikas programma, Atlantijas Padome |
| --- | --- |

Benjamin Knudsen, stažieris, Globālās uzņēmējdarbības un ekonomikas programma, Atlantijas Padome

| | Jennifer McCloskey, direktore, Valdības lietas, Informācijas tehnoloģijas nozares padome |
| --- | --- |

Jennifer McCloskey, direktore, Valdības lietas, Informācijas tehnoloģijas nozares padome

| | Susan Molinari, priekšsēdētāja vietniece, Publiskā politika un valdības lietas, Google |
| --- | --- |

Susan Molinari, priekšsēdētāja vietniece, Publiskā politika un valdības lietas, Google

| | Andrea Montanino, direktors, Globālās uzņēmējdarbības un ekonomikas programma, Atlantijas Padome |
| --- | --- |

Andrea Montanino, direktors, Globālās uzņēmējdarbības un ekonomikas programma, Atlantijas Padome

| | Álvaro Morales Salto-Weis, stažieris, Globālās uzņēmējdarbības un ekonomikas programma, Atlantijas Padome |
| --- | --- |

Álvaro Morales Salto-Weis, stažieris, Globālās uzņēmējdarbības un ekonomikas programma, Atlantijas Padome

| | The Hon. Earl Anthony Wayne, vieslektors, Atlantijas Padome |
| --- | --- |

The Hon. Earl Anthony Wayne, vieslektors, Atlantijas Padome

| | Alexander Privitera, vecākais līdzstrādnieks, Džonsa Hopkinsa Universitāte |
| --- | --- |

Alexander Privitera, vecākais līdzstrādnieks, Džonsa Hopkinsa Universitāte

| | Bill Rys, direktors, Federālās valdības lietas, Citigroup |
| --- | --- |

Bill Rys, direktors, Federālās valdības lietas, Citigroup

| | Pete Scheschuk, vecākais priekšsēdētāja vietnieks, nodokļi, S&P Global |
| --- | --- |

Pete Scheschuk, vecākais priekšsēdētāja vietnieks, nodokļi, S&P Global

| | Garret Workman, direktors, Eiropas lietas, ASV Tirdzniecības palāta |
| --- | --- |

Garret Workman, direktors, Eiropas lietas, ASV Tirdzniecības palāta

| | Caroline D. Ciraolo, ģenerālprokurora asistenta v. i., kas atbild par nodokļiem, Tieslietu departaments |
| --- | --- |

Caroline D. Ciraolo, ģenerālprokurora asistenta v. i., kas atbild par nodokļiem, Tieslietu departaments

| | Thomas Sawyer, vecākais tiesvedības padomdevējs starptautisko nodokļu jomā |
| --- | --- |

Thomas Sawyer, vecākais tiesvedības padomdevējs starptautisko nodokļu jomā

| | Todd Kostyshak, nodokļu krimināltiesību ģenerālprokurora palīga vietnieka padomnieks, Tieslietu departaments (DoJ) |
| --- | --- |

Todd Kostyshak, nodokļu krimināltiesību ģenerālprokurora palīga vietnieka padomnieks, Tieslietu departaments (DoJ)

| | Mark J. Mazur, sekretāra palīgs (nodokļu politika), ASV Valsts kases departaments |
| --- | --- |

Mark J. Mazur, sekretāra palīgs (nodokļu politika), ASV Valsts kases departaments

| | Robert Stack, sekretāra palīga vietnieks (starptautiskā nodokļu politika), ASV Valsts kases departaments |
| --- | --- |

Robert Stack, sekretāra palīga vietnieks (starptautiskā nodokļu politika), ASV Valsts kases departaments

| | Scott A. Hodge, Nodokļu fonda prezidents, Nodokļu fonds |
| --- | --- |

Scott A. Hodge, Nodokļu fonda prezidents, Nodokļu fonds

| | Gavin Ekins, pētnieks ekonomists, Nodokļu fonds |
| --- | --- |

Gavin Ekins, pētnieks ekonomists, Nodokļu fonds

| | Stephen J. Entin, vecākais līdzstrādnieks, Nodokļu fonds |
| --- | --- |

Stephen J. Entin, vecākais līdzstrādnieks, Nodokļu fonds

| | Scott Greenberg, analītiķis, Nodokļu fonds |
| --- | --- |

Scott Greenberg, analītiķis, Nodokļu fonds

| | John C. Fortier, demokrātijas projekta direktors, Divpartiju politikas centrs |
| --- | --- |

John C. Fortier, demokrātijas projekta direktors, Divpartiju politikas centrs

| | Shai Akabas, Divpartiju politikas centra asociētais direktors, Ekonomikas politikas projekts |
| --- | --- |

Shai Akabas, Divpartiju politikas centra asociētais direktors, Ekonomikas politikas projekts

| | Eric Toder, līdzdirektors, Urban-Brookings Nodokļu politikas centrs |
| --- | --- |

Eric Toder, līdzdirektors, Urban-Brookings Nodokļu politikas centrs

| | Gawain Kripke, politikas un pētniecības direktors, OXFAM America |
| --- | --- |

Gawain Kripke, politikas un pētniecības direktors, OXFAM America

| | Didier Jacobs, vecākais ekonomists, OXFAM America |
| --- | --- |

Didier Jacobs, vecākais ekonomists, OXFAM America

| | Nick Galass, Oxfam ekonomiskās nevienlīdzības pētniecības vadītājs, OXFAM America |
| --- | --- |

Nick Galass, Oxfam ekonomiskās nevienlīdzības pētniecības vadītājs, OXFAM America

| | Robbie Silverman, vecākais padomdevējs, OXFAM America |
| --- | --- |

Robbie Silverman, vecākais padomdevējs, OXFAM America

| | Vicki Perry, Fiskālo lietu departamenta direktora vietniece un Nodokļu politikas nodaļas vadītāja vietniece (SVF) |
| --- | --- |

Vicki Perry, Fiskālo lietu departamenta direktora vietniece un Nodokļu politikas nodaļas vadītāja vietniece (SVF)

| | Ruud De Mooij, nodaļas vadītāja vietnieks, Nodokļu politikas nodaļa (SVF) |
| --- | --- |

Ruud De Mooij, nodaļas vadītāja vietnieks, Nodokļu politikas nodaļa (SVF)

| | Hamish Boland-Rudder, ICIJ tiešsaistes redaktors |
| --- | --- |

Hamish Boland-Rudder, ICIJ tiešsaistes redaktors

| | Jim Brumby, direktors, publiskie pakalpojumi un sniegums, Pārvaldības globālā prakse |
| --- | --- |

Jim Brumby, direktors, publiskie pakalpojumi un sniegums, Pārvaldības globālā prakse

| | Marijn Verhoeven, ekonomists, Pārvaldības globālā prakse |
| --- | --- |

Marijn Verhoeven, ekonomists, Pārvaldības globālā prakse

| | Guggi Laryea, Eiropas pilsoniskā sabiedrība un Eiropas Parlamenta ārējo un korporatīvo attiecību vadītājs |
| --- | --- |

Guggi Laryea, Eiropas pilsoniskā sabiedrība un Eiropas Parlamenta ārējo un korporatīvo attiecību vadītājs

| | Rajul Awasthi, vecākais publiskā sektora speciālists, Pārvaldības globālā prakse |
| --- | --- |

Rajul Awasthi, vecākais publiskā sektora speciālists, Pārvaldības globālā prakse

| | Xavier Becerra, kongresmenis, Pārstāvju palātas Demokrātiskās konferences priekšsēdētājs |
| --- | --- |

Xavier Becerra, kongresmenis, Pārstāvju palātas Demokrātiskās konferences priekšsēdētājs

| | Ron Kind, kongresmenis, Pārstāvju palātas Ieņēmumu komitejas loceklis |
| --- | --- |

Ron Kind, kongresmenis, Pārstāvju palātas Ieņēmumu komitejas loceklis

24.05.2015

TAXE/DEVE kopīga atklātā uzklausīšana par agresīvas fiskālās prakses ietekmi uz jaunattīstības valstīm

| | Dr Attiya Waris, vecākā lektore, Juridiskā fakultāte, Nairobi Universitāte |
| --- | --- |

Dr Attiya Waris, vecākā lektore, Juridiskā fakultāte, Nairobi Universitāte

| | Dr Manuel Montes, vecākais padomnieks finanšu un attīstības jomā, Dienvidu centrs |
| --- | --- |

Dr Manuel Montes, vecākais padomnieks finanšu un attīstības jomā, Dienvidu centrs

| | Aurore Chardonnet, OXFAM ES politikas padomniece nodokļu un nevienlīdzības jomā |
| --- | --- |

Aurore Chardonnet, OXFAM ES politikas padomniece nodokļu un nevienlīdzības jomā

| | Savior Mwambwa, ActionAid International, Tax Power kampaņas vadītājs |
| --- | --- |

Savior Mwambwa, ActionAid International, Tax Power kampaņas vadītājs

| | Tove Ryding, EURODAD, politikas un aizstāvības nodokļu taisnīguma jomā vadītāja |
| --- | --- |

Tove Ryding, EURODAD, politikas un aizstāvības nodokļu taisnīguma jomā vadītāja

| | Sol Picciotto, profesors, Lankasteras Universitāte |
| --- | --- |

Sol Picciotto, profesors, Lankasteras Universitāte

---

2. PIELIKUMS.

DAUDZNACIONĀLĀS KORPORĀCIJAS UN BANKAS, KAS BIJA UZAICINĀTAS PIEDALĪTIES KOMITEJAS SANĀKSMĒS

2.1. pielikums. Uzaicināto starptautisko uzņēmumu grupu saraksts

| Uzņēmums | Uzaicinātās personas/pārstāvji | Situācija (11.03.2016.) |
| --- | --- | --- |
| Apple Inc. | Timothy D. Cook

  galvenais izpilddirektors | Piedalījās


  Cathy Kearney, priekšsēdētāja vietniece jautājumos par uzņēmējdarbību Eiropā

  Julia Macrae, nodokļu nodaļas (Eiropā, Tuvajos Austrumos un Āfrikā) direktore |
| Google Inc. | Nicklas Lundblad

  sabiedriskās politikas un attiecību ar valdību nodaļas (Eiropa, Tuvie Austrumi un Āfrika) vecākais direktors | Piedalījās


  Adam Cohen, ekonomiskās politikas (Eiropa, Tuvie Austrumi un Āfrika) nodaļas vadītājs |
| Fiat Chrysler


  Automobiles | Sergio Marchionne

  galvenais izpilddirektors | Noraidīts 11.03.2015.:


  Iespējams, jau esat informēti, ka 2015. gada 29. decembrī mēs iesniedzām pārsūdzību Vispārējā tiesā, apstrīdot Komisijas lēmumu par to, ka viens no mūsu uzņēmumiem Luksemburgā esot saņēmis valsts palīdzību. Arī Luksemburga šo lēmumu apstrīd Vispārējā tiesā. Lai arī mēs esam stingri pārliecināti, ka Luksemburgā neesam saņēmuši valsts atbalstu, tā pārkāpjot ES tiesību aktus, tomēr šajos apstākļos mums nevajadzētu piedalīties īpašās komitejas sanāksmē vai sniegt turpmākus komentārus. Tādēļ, kaut arī mēs joprojām novērtējam komitejas centienus un tās vēlmi uzklausīt uzņēmumu viedokli, mēs paužam nožēlu par to, ka nevaram piedalīties šajā apspriedē, kamēr tiesvedība nav noslēgusies. |
| Inter IKEA Group | Søren Hansen

  galvenais izpilddirektors | Piedalījās


  Søren Hansen, galvenais izpilddirektors

  Anders Bylund, sakaru nodaļas vadītājs |
| McDonald's Corporation | Irene Yates

  priekšsēdētāja vietniece uzņēmuma nodokļu jautājumos | Piedalījās


  Irene Yates, priekšsēdētāja vietniece uzņēmuma nodokļu jautājumos |
| Starbucks Coffee


  Company | Kris Engskov


  Starbucks priekšsēdētājs Eiropā, Tuvajos Austrumos un Āfrikā | Noraidīts 23.02.2015.:


  Tā kā Starbucks plāno pārsūdzēt 2015. gada 21. oktobrī paziņoto Eiropas Komisijas lēmumu, ka Nīderlande ir piešķīrusi atsevišķus nodokļu atvieglojumus mūsu kafijas grauzdēšanas rūpnīcai Amsterdamā (Starbucks Manufacturing EMEA BV), mēs nevaram pieņemt uzaicinājumu no Eiropas Parlamenta Īpašās komitejas nodokļu nolēmumu un rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgu pasākumu jautājumos.


  Kad šis jautājums tiks atrisināts — un uzņēmums Starbucks ir pārliecināts, ka Eiropas Komisijas lēmums apelācijas instancē tiks atcelts — mēs labprāt ieradīsimies uz tikšanos.


  Ja šī informācija jums palīdz informācijas apkopošanā, norādām, ka Starbucks ievēro visus ESAO noteikumus, pamatnostādnes un tiesību aktus un atbalsta tās nodokļu reformas procesu, tostarp Rīcības plānu par nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu. Starbucks vidēji samaksātā starptautiskā faktiskā nodokļu likme ir 33 %, kas ir daudz vairāk par vidējo 18,5  % likmi, ko maksā citi lielie ASV uzņēmumi. ' |

Uzņēmums

Uzaicinātās personas/pārstāvji

Situācija (11.03.2016.)

Apple Inc.

Timothy D. Cook

galvenais izpilddirektors

Piedalījās

Cathy Kearney, priekšsēdētāja vietniece jautājumos par uzņēmējdarbību Eiropā

Julia Macrae, nodokļu nodaļas (Eiropā, Tuvajos Austrumos un Āfrikā) direktore

Google Inc.

Nicklas Lundblad

sabiedriskās politikas un attiecību ar valdību nodaļas (Eiropa, Tuvie Austrumi un Āfrika) vecākais direktors

Piedalījās

Adam Cohen, ekonomiskās politikas (Eiropa, Tuvie Austrumi un Āfrika) nodaļas vadītājs

Fiat Chrysler

Automobiles

Sergio Marchionne

galvenais izpilddirektors

Noraidīts 11.03.2015.:

Iespējams, jau esat informēti, ka 2015. gada 29. decembrī mēs iesniedzām pārsūdzību Vispārējā tiesā, apstrīdot Komisijas lēmumu par to, ka viens no mūsu uzņēmumiem Luksemburgā esot saņēmis valsts palīdzību. Arī Luksemburga šo lēmumu apstrīd Vispārējā tiesā. Lai arī mēs esam stingri pārliecināti, ka Luksemburgā neesam saņēmuši valsts atbalstu, tā pārkāpjot ES tiesību aktus, tomēr šajos apstākļos mums nevajadzētu piedalīties īpašās komitejas sanāksmē vai sniegt turpmākus komentārus. Tādēļ, kaut arī mēs joprojām novērtējam komitejas centienus un tās vēlmi uzklausīt uzņēmumu viedokli, mēs paužam nožēlu par to, ka nevaram piedalīties šajā apspriedē, kamēr tiesvedība nav noslēgusies.

Inter IKEA Group

Inter IKEA Group

Søren Hansen

Søren Hansen

galvenais izpilddirektors

Piedalījās

Piedalījās

Søren Hansen, galvenais izpilddirektors

Søren Hansen

Anders Bylund, sakaru nodaļas vadītājs

Anders Bylund

McDonald's Corporation

McDonald's Corporation

Irene Yates

Irene Yates

priekšsēdētāja vietniece uzņēmuma nodokļu jautājumos

Piedalījās

Piedalījās

Irene Yates, priekšsēdētāja vietniece uzņēmuma nodokļu jautājumos

Irene Yates

Starbucks Coffee

Starbucks Coffee

Company

Company

Kris Engskov

Kris Engskov

Starbucks priekšsēdētājs Eiropā, Tuvajos Austrumos un Āfrikā

Starbucks

Noraidīts 23.02.2015.:

Tā kā Starbucks plāno pārsūdzēt 2015. gada 21. oktobrī paziņoto Eiropas Komisijas lēmumu, ka Nīderlande ir piešķīrusi atsevišķus nodokļu atvieglojumus mūsu kafijas grauzdēšanas rūpnīcai Amsterdamā (Starbucks Manufacturing EMEA BV), mēs nevaram pieņemt uzaicinājumu no Eiropas Parlamenta Īpašās komitejas nodokļu nolēmumu un rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgu pasākumu jautājumos.

Kad šis jautājums tiks atrisināts — un uzņēmums Starbucks ir pārliecināts, ka Eiropas Komisijas lēmums apelācijas instancē tiks atcelts — mēs labprāt ieradīsimies uz tikšanos.

Ja šī informācija jums palīdz informācijas apkopošanā, norādām, ka Starbucks ievēro visus ESAO noteikumus, pamatnostādnes un tiesību aktus un atbalsta tās nodokļu reformas procesu, tostarp Rīcības plānu par nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu. Starbucks vidēji samaksātā starptautiskā faktiskā nodokļu likme ir 33 %, kas ir daudz vairāk par vidējo 18,5  % likmi, ko maksā citi lielie ASV uzņēmumi. '

2.2. pielikums. Uzaicināto banku saraksts

| Vārds | Uzaicinātās personas/pārstāvji | Situācija 04.04.2016. |
| --- | --- | --- |
| Crédit Agricole (FR) | Dominique Lefebvre

  priekšsēdētājs | Pieņemts (15.03.2016.)



  Jean-Charles Balat,


  finanšu direktors, Groupe Crédit Agricole |
| Deutsche Bank (DE) | Paul Achleitner

  priekšsēdētājs | Pieņemts (16.03.2016.),


  lai piedalītos sanāksmē



  2016. gada 4. aprīlī



  Pārstāvis(-e), kas piedalās sanāksmē


  Brigitte Bomm, izpilddirektore, starptautiskās nodokļu nodaļas vadītāja, Deutsche Bank |
| ING Group (NL) | Ralph Hamers

  galvenais izpilddirektors | Pieņemts (08.03.2016.)


  Dr. R.N.J. Schipper



  ING starptautiskās nodokļu nodaļas vadītājs |
| Nordea (SW) | Casper von Koskull

  priekšsēdētājs un galvenais izpilddirektors | Pieņemts (09.03.2016.)



  Eva Jigvall



  Nordea grupas nodokļu nodaļas vadītāja |
| Royal Bank of Scotland (UK) | Ross McEwan

  galvenais izpilddirektors | Pieņemts (16.03.2016.),


  lai piedalītos sanāksmē



  2016. gada 4. aprīlī



  Pārstāvis(-e), kas piedalās sanāksmē


  Grant Jamieson, nodokļu nodaļas vadītājs, Royal Bank of Scotland


  Grant Jamieson, starptautiskās nodokļu nodaļas vadītājs, Royal Bank of Scotland |
| Santander (ES) | Ana Patricia Botín,


  priekšsēdētāja | Pieņemts (11.03.2016.)



  Monica Lopez-Monis Gallego



  Banco Santander galvenā atbilstības amatpersona un vecākā Valdes priekšsēdētāja vietniece



  Antonio H. Garcia del Riego



  rīkotājdirektors


  Eiropas korporatīvo lietu direktors |
| UBS (CH) | Axel A. Weber

  priekšsēdētājs | Pieņemts (14.03.2016.)



  Christopher Pinho
  ,

  rīkotājdirektors, starptautiskās nodokļu nodaļas grupas vadītājs |
| Unicredit (IT) | Giuseppe Vita

  priekšsēdētājs | Pieņemts (08.03.2016.)



  Stefano Ceccacci



  UC nodokļu lietu nodaļas vadītājs



  Costanza Bufalini



  Eiropas un regulatīvo jautājumu nodaļas vadītājs |

Vārds

Vārds

Uzaicinātās personas/pārstāvji

Uzaicinātās personas/pārstāvji

Situācija 04.04.2016.

Situācija 04.04.2016.

Crédit Agricole (FR)

Crédit Agricole

Dominique Lefebvre

Dominique Lefebvre

priekšsēdētājs

Pieņemts (15.03.2016.)

Pieņemts (15.03.2016.)

Jean-Charles Balat,

Jean-Charles Balat

finanšu direktors, Groupe Crédit Agricole

finanšu direktors, Groupe Crédit Agricole

Deutsche Bank (DE)

Deutsche Bank (DE)

Paul Achleitner

Paul Achleitner

priekšsēdētājs

Pieņemts (16.03.2016.),

Pieņemts (16.03.2016.),

lai piedalītos sanāksmē

lai piedalītos sanāksmē

2016. gada 4. aprīlī

2016. gada 4. aprīlī

Pārstāvis(-e), kas piedalās sanāksmē

Pārstāvis(-e), kas piedalās sanāksmē

Brigitte Bomm, izpilddirektore, starptautiskās nodokļu nodaļas vadītāja, Deutsche Bank

Brigitte Bomm, izpilddirektore, starptautiskās nodokļu nodaļas vadītāja, Deutsche Bank

ING Group (NL)

ING Group

Ralph Hamers

Ralph Hamers

galvenais izpilddirektors

Pieņemts (08.03.2016.)

Pieņemts (08.03.2016.)

Dr. R.N.J. Schipper

Dr. R.N.J. Schipper

ING starptautiskās nodokļu nodaļas vadītājs

ING starptautiskās nodokļu nodaļas vadītājs

Nordea (SW)

Nordea

Casper von Koskull

Casper von Koskull

priekšsēdētājs un galvenais izpilddirektors

Pieņemts (09.03.2016.)

Pieņemts (09.03.2016.)

Eva Jigvall

Eva Jigvall

Nordea grupas nodokļu nodaļas vadītāja

Nordea grupas nodokļu nodaļas vadītāja

Royal Bank of Scotland (UK)

Royal Bank of Scotland

Ross McEwan

Ross McEwan

galvenais izpilddirektors

Pieņemts (16.03.2016.),

Pieņemts (16.03.2016.),

lai piedalītos sanāksmē

lai piedalītos sanāksmē

2016. gada 4. aprīlī

2016. gada 4. aprīlī

Pārstāvis(-e), kas piedalās sanāksmē

Pārstāvis(-e), kas piedalās sanāksmē

Grant Jamieson, nodokļu nodaļas vadītājs, Royal Bank of Scotland

Grant Jamieson, nodokļu nodaļas vadītājs, Royal Bank of Scotland

Grant Jamieson, starptautiskās nodokļu nodaļas vadītājs, Royal Bank of Scotland

Grant Jamieson, starptautiskās nodokļu nodaļas vadītājs, Royal Bank of Scotland

Santander (ES)

Santander

Ana Patricia Botín,

Ana Patricia Botín,

priekšsēdētāja

priekšsēdētāja

Pieņemts (11.03.2016.)

Pieņemts (11.03.2016.)

Monica Lopez-Monis Gallego

Monica Lopez-Monis Gallego

Banco Santander galvenā atbilstības amatpersona un vecākā Valdes priekšsēdētāja vietniece

Banco Santander galvenā atbilstības amatpersona un vecākā Valdes priekšsēdētāja vietniece

Antonio H. Garcia del Riego

Antonio H. Garcia del Riego

rīkotājdirektors

rīkotājdirektors

Eiropas korporatīvo lietu direktors

Eiropas korporatīvo lietu direktors

UBS (CH)

UBS

Axel A. Weber

Axel A. Weber

priekšsēdētājs

Pieņemts (14.03.2016.)

Pieņemts (14.03.2016.)

Christopher Pinho
  ,

Christopher Pinho

rīkotājdirektors, starptautiskās nodokļu nodaļas grupas vadītājs

rīkotājdirektors, starptautiskās nodokļu nodaļas grupas vadītājs

Unicredit (IT)

Unicredit

Giuseppe Vita

Giuseppe Vita

priekšsēdētājs

Pieņemts (08.03.2016.)

Pieņemts (08.03.2016.)

Stefano Ceccacci

Stefano Ceccacci

UC nodokļu lietu nodaļas vadītājs

UC nodokļu lietu nodaļas vadītājs

Costanza Bufalini

Costanza Bufalini

Eiropas un regulatīvo jautājumu nodaļas vadītājs

Eiropas un regulatīvo jautājumu nodaļas vadītājs

---

3. PIELIKUMS.

RĪCĪBAS KODEKSA DOKUMENTI

| Dokuments (1) | Datums | Konstatējums |
| --- | --- | --- |
| Darba dokuments Nr. 1, 1. pielikums | Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2006. gada aprīļa sanāksme | Komisija norādīja, ka jo īpaši dažās atkarīgajās un asociētajās teritorijās ierosinātā atsaukšana paredzēja ieviest 0 % likmi vai pilnībā atcelt uzņēmumu ienākuma nodokli un tādējādi ne visas Rīcības kodeksa jautājumu grupas darba daļas noslēdzās ar konsekventu vai apmierinošu iznākumu. |
| Darba dokuments Nr. 1, 1. pielikums | Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2006. gada aprīļa sanāksme | Komisija norādīja, ka, politisku kompromisu dēļ Rīcības kodeksa jautājumu grupa par atbilstošiem ir atzinusi dažus atsaukšanas priekšlikumus, par kuriem viegli varēja noteikt, ka saskaņā ar kodeksa principiem tie ir nepietiekami. |
| Kodeksa grupas ziņojums Padomei | 2005. gada 7. jūnijā | Tika skaidri pateikts, ka vienā gadījumā Luksemburga nav īstenojusi atsaukšanu, par ko panākta vienošanās. |
| Darba dokuments Nr. 1, 1. pielikums | Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2006. gada aprīļa sanāksme | Par spīti šai skaidrajai neatbilstībai Padome neveica nekādus pasākumus, un Luksemburgas rīcība netika politiski apstrīdēta un tā netika mudināta ievērot kodeksa principus un nolīgumus. |
| Darba dokuments Nr. 1, 1. pielikums | Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2006. gada aprīļa sanāksme | Rīcības kodeksa jautājumu grupa 1999. gadā vienojās neiekļaut kuģniecības nozares atbalsta režīmus, kā arī novērtējumu par kolektīvo investīciju instrumentiem. |
| Darba dokuments Nr. 1, 1. pielikums | Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2006. gada aprīļa sanāksme | Vairākas dalībvalstis atteicās paziņot savu viedokli par Rīcības kodeksa jautājumu grupas nākotni attiecībā uz pārredzamību, pilnvarām, darbības jomu un turpmākā darba kritērijiem; Ungārija un Lietuva izteica iebildumus pret Rīcības kodeksa kritēriju grozījumiem; Īrija un Polija iebilda pret jebkādu Rīcības kodeksa darbības jomas paplašināšanu, piemērojot to citām nodokļu uzlikšanas jomām. |
| Darba dokuments Nr. 2 un protokols | Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2011. gada 11. aprīļa sanāksme | Komisija nāca klajā ar vairākiem priekšlikumiem par jaunām darba jomām, piemēram, paplašinot darbu ar neatbilstībām, apliekot ar nodokli emigrantus, apliekot ar nodokli turīgas privātpersonas, pārskatot REIT un kolektīvo investīciju instrumentus. Nīderlande un Luksemburga iebilda pret darba paplašināšanu saistībā ar neatbilstībām, Francija pauda iebildes pret darbu saistībā ar emigrantiem, turīgiem cilvēkiem un investīciju fondiem, Apvienotā Karaliste atbalstīja pievēršanos uzņēmējdarbības nodoklim, nevis darbības paplašināšanai. |
| Protokols | Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2013. gada 22. oktobra un 2013. gada maija sanāksme | Būtiski elementi Gibraltāra nodokļu kodeksā, par ko ir spriests vismaz kopš 2011. gada 11. aprīļa un kas joprojām nav pabeigts. |
| Protokols | Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2013. gada 8. novembra sanāksme | Menas salas mazumtirdzniecības nodokļu shēma netika atzīta par kaitējošu, kaut arī vairākas dalībvalstis nopietni apšaubīja šīs shēmas nekaitīgumu. |
| Protokols | Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2013. gada 29. maija, 22. oktobra un 20. novembra sanāksme | Attiecībā uz patentiem labvēlīgiem nodokļu režīmiem Nīderlande, Luksemburga un mazākā mērā Beļģija iebilda pret visu ES patentiem labvēlīgo nodokļu režīmu vispusīgu izvērtēšanu par spīti tam, ka ir pamats uzskatīt, ka pašreizējie režīmi saskaņā ar kodeksa kritērijiem ir kaitējoši. |
| Protokols | Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2014. gada 3. jūnija sanāksme | Spānija, Nīderlande, Luksemburga un Apvienotā Karaliste vēl vairāk ir aizkavējušas patentiem labvēlīgo nodokļu režīmu reformēšanu, atkārtoti ieviešot papildu prasības attiecībā uz lēmumu pieņemšanu. |
| Publisks ziņojums Padomei | ECOFIN 2015. gada jūnija sanāksme | Par spīti saistībām pilnībā pielāgot valsts tiesību normas līdz 2016. gada 30. jūnijam, dalībvalstis ir panākušas ļoti nelielu progresu, valsts tiesību aktos ieviešot grozīto saiknes pieeju, par ko ministri vienojās jau 2014. gada decembrī, un dažas valstis, piemēram, Itālija, pēc vienošanās par grozīto saiknes pieeju ir pat ieviesušas jaunus, ar minēto pieeju nesaderīgus, patentiem labvēlīgus pasākumus, lai gūtu labumu no pārmērīgi dāsnajiem iegūto tiesību nosacījumiem līdz 2021. gadam; |
| Sanāksmju protokoli un darba dokuments Nr. 3 | Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2010. gada 25. maijs sanāksme un Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2012. gada 17. oktobra sanāksme | Izstrādes posmā attiecībā uz norādījumiem par ienākošajiem peļņas pārvedumiem Apvienotā Karaliste iebilda pret koordinētu pieeju. |
| Protokols | Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2010. gada 25. maija sanāksme | Neizdodas vienoties par pēcpasākumiem pēc ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas apakšgrupas darba |
| Protokols | Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2009. gada 15. maija sanāksme | Beļģijas un Nīderlandes paziņojumi, saskaņā ar kuriem tās iebilst pret jebkādu iniciatīvu, kuras mērķis ir koordinēt aizsardzības pasākumus pret tādas peļņas izejošajiem pārvedumiem, kas nav aplikta ar nodokli |
| Protokols | Rīcības kodeksa apakšgrupas 2014. gada aprīļa un 2015. gada aprīļa un jūlija sanāksme | Dalībvalstis vienojās par norādēm attiecībā uz hibrīdneatbilstībām 2014. gada septembrī, neraugoties uz atsevišķu dalībvalstu atkārtotām un sistemātiskām iniciatīvām, kuras neļāva panākt daudz agrāku vienošanos par šīm kaitējošajām praksēm, kad Rīcības kodeksa jautājumu grupā vismaz kopš 2008. gada notika aktīvas debates, un tādējādi ievērojami palielinot ilgstošo fiskālo kaitējumu, ko rada atkārtota šo shēmu izmantošana agresīvas nodokļu plānošanas mērķiem; |
| Protokols | Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2009. gada 15. maija un 29. jūnija un 2010. gada 25. maija sanāksme
  Ļaunprātīgas rīcības novēršanas apakšgrupas 2010. gada 25. marta un 22. aprīļa sanāksme | Par hibrīdneatbilstībām Nīderlande, Luksemburga un Beļģija, kā arī mazākā mērā Malta un Igaunija ir ilgstoši aizkavējušas ātru kolektīvu rīcību, apgalvojot, ka hibrīdus vispār nevajadzētu izskatīt saskaņā ar kodeksu |
| Protokols | Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2011. gada 13. septembra sanāksme
  Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2011. gada 11. aprīļa un 26. maija sanāksme | Attiecībā uz investīciju fondiem dalībvalstis vienojās pārtraukt diskusiju par šo shēmu iespējamo un potenciālo kaitīgumu;
  Apvienotās Karalistes, Luksemburgas un Nīderlandes īstenotās iniciatīvas faktiski piespieda grupu neturpināt darbību šajā jomā. |
| Darba dokuments Nr. 2 | Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2010. gada 4. marta sanāksme | Attiecībā uz administratīvo praksi iepriekš neviena dalībvalsts nav spontāni un regulāri apmainījusies ar informāciju par saviem nolēmumiem |
| Darba dokuments Nr. 4 | Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2012. gada 10. septembra sanāksme | Praksē nekad nav veikta spontāna informācijas apmaiņa par nodokļu nolēmumiem |
| Padomes secinājumi | ECOFIN 2015. gada decembra sanāksme | Attiecībā uz minimālās faktiskās nodokļu uzlikšanas klauzulām dalībvalstis nav vienojušās par Procentu un honorāru maksājumu direktīvas pārskatīšanu, nodrošinot, ka privilēģijas, kas vienotajā tirgū piešķirtas, lai novērstu dubultu nodokļa uzlikšanu, praksē nerada situāciju, ka nodokļi vispār netiek uzlikti vai tiek uzlikti ļoti mazi nodokļi, lai gan Komisija attiecīgu priekšlikumu iesniedza 2011. gadā; dalībvalstis tikai aicināja Augstā līmeņa darba grupu nodokļu jautājumos izskatīt šo lietu tālāk, neapņemoties veikt tūlītējas un efektīvas darbības; |
| Padomes secinājumi | ECOFIN 2016. gada marta sanāksme | Dalībvalstis nevienojās par steidzami nepieciešamajām Rīcības kodeksa jautājumu grupas reformām un atlika lēmumu par reformām uz 2017. gadu. |

Dokuments (1)

Datums

Konstatējums

Darba dokuments Nr. 1, 1. pielikums

Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2006. gada aprīļa sanāksme

Komisija norādīja, ka jo īpaši dažās atkarīgajās un asociētajās teritorijās ierosinātā atsaukšana paredzēja ieviest 0 % likmi vai pilnībā atcelt uzņēmumu ienākuma nodokli un tādējādi ne visas Rīcības kodeksa jautājumu grupas darba daļas noslēdzās ar konsekventu vai apmierinošu iznākumu.

Darba dokuments Nr. 1, 1. pielikums

Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2006. gada aprīļa sanāksme

Komisija norādīja, ka, politisku kompromisu dēļ Rīcības kodeksa jautājumu grupa par atbilstošiem ir atzinusi dažus atsaukšanas priekšlikumus, par kuriem viegli varēja noteikt, ka saskaņā ar kodeksa principiem tie ir nepietiekami.

Kodeksa grupas ziņojums Padomei

2005. gada 7. jūnijā

Tika skaidri pateikts, ka vienā gadījumā Luksemburga nav īstenojusi atsaukšanu, par ko panākta vienošanās.

Darba dokuments Nr. 1, 1. pielikums

Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2006. gada aprīļa sanāksme

Par spīti šai skaidrajai neatbilstībai Padome neveica nekādus pasākumus, un Luksemburgas rīcība netika politiski apstrīdēta un tā netika mudināta ievērot kodeksa principus un nolīgumus.

Darba dokuments Nr. 1, 1. pielikums

Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2006. gada aprīļa sanāksme

Rīcības kodeksa jautājumu grupa 1999. gadā vienojās neiekļaut kuģniecības nozares atbalsta režīmus, kā arī novērtējumu par kolektīvo investīciju instrumentiem.

Darba dokuments Nr. 1, 1. pielikums

Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2006. gada aprīļa sanāksme

Vairākas dalībvalstis atteicās paziņot savu viedokli par Rīcības kodeksa jautājumu grupas nākotni attiecībā uz pārredzamību, pilnvarām, darbības jomu un turpmākā darba kritērijiem; Ungārija un Lietuva izteica iebildumus pret Rīcības kodeksa kritēriju grozījumiem; Īrija un Polija iebilda pret jebkādu Rīcības kodeksa darbības jomas paplašināšanu, piemērojot to citām nodokļu uzlikšanas jomām.

Darba dokuments Nr. 2 un protokols

Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2011. gada 11. aprīļa sanāksme

Komisija nāca klajā ar vairākiem priekšlikumiem par jaunām darba jomām, piemēram, paplašinot darbu ar neatbilstībām, apliekot ar nodokli emigrantus, apliekot ar nodokli turīgas privātpersonas, pārskatot REIT un kolektīvo investīciju instrumentus. Nīderlande un Luksemburga iebilda pret darba paplašināšanu saistībā ar neatbilstībām, Francija pauda iebildes pret darbu saistībā ar emigrantiem, turīgiem cilvēkiem un investīciju fondiem, Apvienotā Karaliste atbalstīja pievēršanos uzņēmējdarbības nodoklim, nevis darbības paplašināšanai.

Protokols

Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2013. gada 22. oktobra un 2013. gada maija sanāksme

Būtiski elementi Gibraltāra nodokļu kodeksā, par ko ir spriests vismaz kopš 2011. gada 11. aprīļa un kas joprojām nav pabeigts.

Protokols

Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2013. gada 8. novembra sanāksme

Menas salas mazumtirdzniecības nodokļu shēma netika atzīta par kaitējošu, kaut arī vairākas dalībvalstis nopietni apšaubīja šīs shēmas nekaitīgumu.

Protokols

Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2013. gada 29. maija, 22. oktobra un 20. novembra sanāksme

Attiecībā uz patentiem labvēlīgiem nodokļu režīmiem Nīderlande, Luksemburga un mazākā mērā Beļģija iebilda pret visu ES patentiem labvēlīgo nodokļu režīmu vispusīgu izvērtēšanu par spīti tam, ka ir pamats uzskatīt, ka pašreizējie režīmi saskaņā ar kodeksa kritērijiem ir kaitējoši.

Protokols

Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2014. gada 3. jūnija sanāksme

Spānija, Nīderlande, Luksemburga un Apvienotā Karaliste vēl vairāk ir aizkavējušas patentiem labvēlīgo nodokļu režīmu reformēšanu, atkārtoti ieviešot papildu prasības attiecībā uz lēmumu pieņemšanu.

Publisks ziņojums Padomei

ECOFIN 2015. gada jūnija sanāksme

Par spīti saistībām pilnībā pielāgot valsts tiesību normas līdz 2016. gada 30. jūnijam, dalībvalstis ir panākušas ļoti nelielu progresu, valsts tiesību aktos ieviešot grozīto saiknes pieeju, par ko ministri vienojās jau 2014. gada decembrī, un dažas valstis, piemēram, Itālija, pēc vienošanās par grozīto saiknes pieeju ir pat ieviesušas jaunus, ar minēto pieeju nesaderīgus, patentiem labvēlīgus pasākumus, lai gūtu labumu no pārmērīgi dāsnajiem iegūto tiesību nosacījumiem līdz 2021. gadam;

Sanāksmju protokoli un darba dokuments Nr. 3

Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2010. gada 25. maijs sanāksme un Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2012. gada 17. oktobra sanāksme

Izstrādes posmā attiecībā uz norādījumiem par ienākošajiem peļņas pārvedumiem Apvienotā Karaliste iebilda pret koordinētu pieeju.

Protokols

Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2010. gada 25. maija sanāksme

Neizdodas vienoties par pēcpasākumiem pēc ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas apakšgrupas darba

Protokols

Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2009. gada 15. maija sanāksme

Beļģijas un Nīderlandes paziņojumi, saskaņā ar kuriem tās iebilst pret jebkādu iniciatīvu, kuras mērķis ir koordinēt aizsardzības pasākumus pret tādas peļņas izejošajiem pārvedumiem, kas nav aplikta ar nodokli

Protokols

Rīcības kodeksa apakšgrupas 2014. gada aprīļa un 2015. gada aprīļa un jūlija sanāksme

Dalībvalstis vienojās par norādēm attiecībā uz hibrīdneatbilstībām 2014. gada septembrī, neraugoties uz atsevišķu dalībvalstu atkārtotām un sistemātiskām iniciatīvām, kuras neļāva panākt daudz agrāku vienošanos par šīm kaitējošajām praksēm, kad Rīcības kodeksa jautājumu grupā vismaz kopš 2008. gada notika aktīvas debates, un tādējādi ievērojami palielinot ilgstošo fiskālo kaitējumu, ko rada atkārtota šo shēmu izmantošana agresīvas nodokļu plānošanas mērķiem;

Protokols

Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2009. gada 15. maija un 29. jūnija un 2010. gada 25. maija sanāksme

Ļaunprātīgas rīcības novēršanas apakšgrupas 2010. gada 25. marta un 22. aprīļa sanāksme

Par hibrīdneatbilstībām Nīderlande, Luksemburga un Beļģija, kā arī mazākā mērā Malta un Igaunija ir ilgstoši aizkavējušas ātru kolektīvu rīcību, apgalvojot, ka hibrīdus vispār nevajadzētu izskatīt saskaņā ar kodeksu

Protokols

Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2011. gada 13. septembra sanāksme

Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2011. gada 11. aprīļa un 26. maija sanāksme

Attiecībā uz investīciju fondiem dalībvalstis vienojās pārtraukt diskusiju par šo shēmu iespējamo un potenciālo kaitīgumu;

Apvienotās Karalistes, Luksemburgas un Nīderlandes īstenotās iniciatīvas faktiski piespieda grupu neturpināt darbību šajā jomā.

Darba dokuments Nr. 2

Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2010. gada 4. marta sanāksme

Attiecībā uz administratīvo praksi iepriekš neviena dalībvalsts nav spontāni un regulāri apmainījusies ar informāciju par saviem nolēmumiem

Darba dokuments Nr. 4

Rīcības kodeksa jautājumu grupas 2012. gada 10. septembra sanāksme

Praksē nekad nav veikta spontāna informācijas apmaiņa par nodokļu nolēmumiem

Padomes secinājumi

ECOFIN 2015. gada decembra sanāksme

Attiecībā uz minimālās faktiskās nodokļu uzlikšanas klauzulām dalībvalstis nav vienojušās par Procentu un honorāru maksājumu direktīvas pārskatīšanu, nodrošinot, ka privilēģijas, kas vienotajā tirgū piešķirtas, lai novērstu dubultu nodokļa uzlikšanu, praksē nerada situāciju, ka nodokļi vispār netiek uzlikti vai tiek uzlikti ļoti mazi nodokļi, lai gan Komisija attiecīgu priekšlikumu iesniedza 2011. gadā; dalībvalstis tikai aicināja Augstā līmeņa darba grupu nodokļu jautājumos izskatīt šo lietu tālāk, neapņemoties veikt tūlītējas un efektīvas darbības;

Padomes secinājumi

ECOFIN 2016. gada marta sanāksme

Dalībvalstis nevienojās par steidzami nepieciešamajām Rīcības kodeksa jautājumu grupas reformām un atlika lēmumu par reformām uz 2017. gadu.

---

(1)  Pamatojoties uz publiski pieejamiem dokumentiem un avotiem

---

| 16.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/111 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/111

---

P8_TA(2016)0311

Struktūrfondu un pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” sinerģija

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija rezolūcija par inovāciju sinerģiju — Eiropas strukturālie un investīciju fondi, pamatprogramma “Apvārsnis 2020” un citi Eiropas inovāciju fondi un ES programmas (2016/2695(RSP))

(2018/C 101/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 4., 162. un 174. līdz 190. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 4., 162. un 174. līdz 190. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (1) (turpmāk “Kopīgo noteikumu regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (1) (turpmāk “Kopīgo noteikumu regula”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1301/2013 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un īpašiem noteikumiem attiecībā uz mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1301/2013 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un īpašiem noteikumiem attiecībā uz mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1080/2006 (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006 (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1299/2013 par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1299/2013 par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1302/2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) attiecībā uz šādu grupu izveides un darbības precizēšanu, vienkāršošanu un uzlabošanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1302/2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) attiecībā uz šādu grupu izveides un darbības precizēšanu, vienkāršošanu un uzlabošanu (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1300/2013 par Kohēzijas fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1084/2006 (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1300/2013 par Kohēzijas fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1084/2006 (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1291/2013, ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1291/2013, ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (8),

| — | ņemot vērā tā Reģionālās attīstības kohēzijas politikas un pārdomātas specializācijas pētniecības un inovāciju komitejas (RIS3) ziņojumu (A8-0159/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā Reģionālās attīstības kohēzijas politikas un pārdomātas specializācijas pētniecības un inovāciju komitejas (RIS3) ziņojumu (A8-0159/2016),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 1. jūnija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, kā arī Reģionu komitejai “Eiropa atkal investē — novērtējums par Investīciju plānu Eiropai” (COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 1. jūnija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, kā arī Reģionu komitejai “Eiropa atkal investē — novērtējums par Investīciju plānu Eiropai” (COM(2016)0359),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 22. februāra publikāciju “Investīciju plāns Eiropai: jaunas vadlīnijas par Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanu kopā ar Eiropas Stratēģisko investīciju fondu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 22. februāra publikāciju “Investīciju plāns Eiropai: jaunas vadlīnijas par Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanu kopā ar Eiropas Stratēģisko investīciju fondu”,

| — | ņemot vērā 2013. gada 5. februāra rezolūciju par finansējuma pieejamības uzlabošanu MVU (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 5. februāra rezolūciju par finansējuma pieejamības uzlabošanu MVU (9),

| — | ņemot vērā 2014. gada 14. janvāra rezolūciju par pārdomātu specializāciju — izcilības centru tīklu izveide: kohēzijas politikas efektivitātei (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 14. janvāra rezolūciju par pārdomātu specializāciju — izcilības centru tīklu izveide: kohēzijas politikas efektivitātei (10),

| — | ņemot vērā 2014. gada 26. februāra rezolūciju par attālāko reģionu potenciāla kāpināšanu, veidojot sinerģiju starp ES struktūrfondiem un citām ES programmām (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 26. februāra rezolūciju par attālāko reģionu potenciāla kāpināšanu, veidojot sinerģiju starp ES struktūrfondiem un citām ES programmām (11),

| — | ņemot vērā 2015. gada 9. septembra rezolūciju par ieguldījumu nodarbinātībai un izaugsmei — ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas veicināšana Savienībā (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 9. septembra rezolūciju par ieguldījumu nodarbinātībai un izaugsmei — ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas veicināšana Savienībā (12),

| — | ņemot vērā 2015. gada 26. novembra rezolūciju par virzību uz 2014.–2020. gada kohēzijas politikas vienkāršošanu un orientēšanu uz rezultātiem (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 26. novembra rezolūciju par virzību uz 2014.–2020. gada kohēzijas politikas vienkāršošanu un orientēšanu uz rezultātiem (13),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 10. jūnija paziņojumu “Pētniecība un inovācija kā jaunas izaugsmes avoti” (COM(2014)0339), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 10. jūnija paziņojumu “Pētniecība un inovācija kā jaunas izaugsmes avoti” (COM(2014)0339),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 23. jūlija sesto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju “Ieguldījumi darbvietās un izaugsmē”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 23. jūlija sesto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju “Ieguldījumi darbvietās un izaugsmē”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 26. novembra paziņojumu “Investīciju plāns Eiropai” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 26. novembra paziņojumu “Investīciju plāns Eiropai” (COM(2014)0903),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada darba dokumentu vadlīnijas “Eiropas strukturālo un investīciju fondu, pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” un citu Savienības pētniecības, inovācijas un konkurences programmu sinerģijas veicināšana” (SWD(2014)0205), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada darba dokumentu vadlīnijas “Eiropas strukturālo un investīciju fondu, pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” un citu Savienības pētniecības, inovācijas un konkurences programmu sinerģijas veicināšana” (SWD(2014)0205),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 6. oktobra paziņojumu “Reģionālās politikas ieguldījums stratēģijā “Eiropa 2020” paredzētajā gudrā izaugsmē” (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 6. oktobra paziņojumu “Reģionālās politikas ieguldījums stratēģijā “Eiropa 2020” paredzētajā gudrā izaugsmē” (COM(2010)0553),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2013. gada 30. jūlija atzinumu “Inovācijas plaisas mazināšana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2013. gada 30. jūlija atzinumu “Inovācijas plaisas mazināšana”,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2014. gada 20. novembra atzinumu “Pasākumi, ar ko atbalsta jaundibinātu augsto tehnoloģiju uzņēmumu ekosistēmu izveidi”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2014. gada 20. novembra atzinumu “Pasākumi, ar ko atbalsta jaundibinātu augsto tehnoloģiju uzņēmumu ekosistēmu izveidi”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā kohēzijas politikas 2014. — 2020. gada finanšu plānošanas periodā joprojām ir galvenais ES instruments, ar ko ES tuvina tās iedzīvotājiem, aptverot visus reģionus, lai veiktu ieguldījumus reālajā ekonomikā, un tā kā vienlaikus tā ir uzskatāma par Eiropas solidaritātes izpausmi, veicinot izaugsmi un vairojot labklājību un mazinot ekonomiskās, sociālās un teritoriālās atšķirības, kuras vēl vairāk saasināja ekonomikas un finanšu krīze; |
| --- | --- |

A.

tā kā kohēzijas politikas 2014. — 2020. gada finanšu plānošanas periodā joprojām ir galvenais ES instruments, ar ko ES tuvina tās iedzīvotājiem, aptverot visus reģionus, lai veiktu ieguldījumus reālajā ekonomikā, un tā kā vienlaikus tā ir uzskatāma par Eiropas solidaritātes izpausmi, veicinot izaugsmi un vairojot labklājību un mazinot ekonomiskās, sociālās un teritoriālās atšķirības, kuras vēl vairāk saasināja ekonomikas un finanšu krīze;

| B. | tā kā kohēzijas politika būtu pilnībā jāsaskaņo ar stratēģiju “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei un tā kā tā tiek veidota, pamatojoties uz tās trim fondiem, proti, Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Eiropas Sociālo fondu (ESF) un Kohēzijas fondu (KF), vienlaicīgi saskaņā ar vienoto stratēģisko satvaru (VSS) šo politiku plašāk saskaņojot ar lauku attīstības fondiem, proti, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA) un jūrlietu un zivsaimniecības nozarē — Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF); |
| --- | --- |

B.

tā kā kohēzijas politika būtu pilnībā jāsaskaņo ar stratēģiju “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei un tā kā tā tiek veidota, pamatojoties uz tās trim fondiem, proti, Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Eiropas Sociālo fondu (ESF) un Kohēzijas fondu (KF), vienlaicīgi saskaņā ar vienoto stratēģisko satvaru (VSS) šo politiku plašāk saskaņojot ar lauku attīstības fondiem, proti, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA) un jūrlietu un zivsaimniecības nozarē — Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF);

| C. | tā kā ar Kopīgo noteikumu regulu tika pieņemti vienoti noteikumi attiecībā uz visiem pieciem šiem fondiem — Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondiem) —, lai gan katram ESI fondam un Eiropas teritoriālās sadarbības mērķim piemērojamie konkrētie noteikumi, ir iekļauti atsevišķos tiesību aktos; |
| --- | --- |

C.

tā kā ar Kopīgo noteikumu regulu tika pieņemti vienoti noteikumi attiecībā uz visiem pieciem šiem fondiem — Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondiem) —, lai gan katram ESI fondam un Eiropas teritoriālās sadarbības mērķim piemērojamie konkrētie noteikumi, ir iekļauti atsevišķos tiesību aktos;

| D. | tā kā ar neseno kohēzijas politikas reformu ieviesa ierobežotu skaitu mērķu un prioritāšu, izveidojot tematisku ievirzi / tematisku koncentrēšanos, bet vienlaikus atstājot zināmu rīcības brīvību un atļaujot pielāgošanos noteiktām īpatnībām; tā kā turklāt ar to nodrošināja uzlabotas partnerības principu un stingru daudzlīmeņu pārvaldību, skaidri noteiktu pieeju teritoriālai attīstībai, palielināja sinerģiju starp šiem pieciem fondiem, kā arī ar citiem attiecīgajām programmām un iniciatīvām (piemēram, pamatprogramma “Apvārsnis 2020”, EaSI, COSME, LIFE, Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments, Erasmus+ un NER300 iniciatīva), nodrošināja īstenošanas noteikumu turpmāku vienkāršošanu, efektīvu uzraudzības un novērtēšanas sistēmu, pārredzamu izpildes satvaru, finanšu instrumentu precīzu izmantošanas regulējumu, kā arī saprātīgu vadības un kontroles sistēmu un efektīvu finanšu pārvaldības sistēmu; |
| --- | --- |

D.

tā kā ar neseno kohēzijas politikas reformu ieviesa ierobežotu skaitu mērķu un prioritāšu, izveidojot tematisku ievirzi / tematisku koncentrēšanos, bet vienlaikus atstājot zināmu rīcības brīvību un atļaujot pielāgošanos noteiktām īpatnībām; tā kā turklāt ar to nodrošināja uzlabotas partnerības principu un stingru daudzlīmeņu pārvaldību, skaidri noteiktu pieeju teritoriālai attīstībai, palielināja sinerģiju starp šiem pieciem fondiem, kā arī ar citiem attiecīgajām programmām un iniciatīvām (piemēram, pamatprogramma “Apvārsnis 2020”, EaSI, COSME, LIFE, Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments, Erasmus+ un NER300 iniciatīva), nodrošināja īstenošanas noteikumu turpmāku vienkāršošanu, efektīvu uzraudzības un novērtēšanas sistēmu, pārredzamu izpildes satvaru, finanšu instrumentu precīzu izmantošanas regulējumu, kā arī saprātīgu vadības un kontroles sistēmu un efektīvu finanšu pārvaldības sistēmu;

| E. | tā kā Komisija 2015. gada 14. decembrī pieņēma paziņojumu par ESI fondu ieguldījumu ES izaugsmes stratēģijā, investīciju plānā un Komisijas prioritātēs turpmākajos desmit gados, kas faktiski ir ESI fondu Kopīgo noteikumu regulas 16. pantā paredzētais ziņojums par minēto fondu reālo izpildi, uz šajā ziņojumā ir iekļauti arī rezultāti, kas gūti sarunās ar visām dalībvalstīm par partnerības nolīgumiem un darbības programmām un katras valsts galvenajām problēmām; |
| --- | --- |

E.

tā kā Komisija 2015. gada 14. decembrī pieņēma paziņojumu par ESI fondu ieguldījumu ES izaugsmes stratēģijā, investīciju plānā un Komisijas prioritātēs turpmākajos desmit gados, kas faktiski ir ESI fondu Kopīgo noteikumu regulas 16. pantā paredzētais ziņojums par minēto fondu reālo izpildi, uz šajā ziņojumā ir iekļauti arī rezultāti, kas gūti sarunās ar visām dalībvalstīm par partnerības nolīgumiem un darbības programmām un katras valsts galvenajām problēmām;

| F. | tā kā sinerģijas stiprināšana starp programmu “Apvārsnis 2020” un ESI fondiem nozīmē jēgpilnas mijiedarbības veidošanu starp ieguldījumu stratēģijām un intervencēm, lai nodrošinātu būtisku ietekmi uz ekonomiku, apvienojot inovāciju investīcijas pārdomātas specializācijas prioritātēs ar pasaules līmeņa pētniecības un inovācijas iniciatīvām, tādējādi panākot lielāku šo fondu līdzekļu ietekmi, |
| --- | --- |

F.

tā kā sinerģijas stiprināšana starp programmu “Apvārsnis 2020” un ESI fondiem nozīmē jēgpilnas mijiedarbības veidošanu starp ieguldījumu stratēģijām un intervencēm, lai nodrošinātu būtisku ietekmi uz ekonomiku, apvienojot inovāciju investīcijas pārdomātas specializācijas prioritātēs ar pasaules līmeņa pētniecības un inovācijas iniciatīvām, tādējādi panākot lielāku šo fondu līdzekļu ietekmi,

| 1. | atkārtoti apgalvo, ka kohēzijas politikas saiknes ar citām ES politikas jomām, finansējuma programmām un iniciatīvām (piemēram, programma “Apvārsnis 2020”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments, lauku attīstība, enerģētikas savienība, inovācijas savienība un stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvas) ir nostiprinātas vienotajā stratēģiskajā satvarā, kas ieviests ar Kopīgo noteikumu regulu, un tādējādi, izmantojot visus tās instrumentus un mērķus, tostarp pilsētprogrammu, teritoriālās attīstības programmu, ieguldījumus mazos un vidējos uzņēmumos, viedas izaugsmes un pārdomātas specializācijas stratēģijas, potenciālo publiskos ieguldījumus inovatīvu risinājumu izmantošanā, cita starpā vides, enerģētikas, veselības, klimata, digitalizācijas, transporta jautājumos, tā būtiski palīdz vienotā tirgus nostiprināšanā un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti apgalvo, ka kohēzijas politikas saiknes ar citām ES politikas jomām, finansējuma programmām un iniciatīvām (piemēram, programma “Apvārsnis 2020”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments, lauku attīstība, enerģētikas savienība, inovācijas savienība un stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvas) ir nostiprinātas vienotajā stratēģiskajā satvarā, kas ieviests ar Kopīgo noteikumu regulu, un tādējādi, izmantojot visus tās instrumentus un mērķus, tostarp pilsētprogrammu, teritoriālās attīstības programmu, ieguldījumus mazos un vidējos uzņēmumos, viedas izaugsmes un pārdomātas specializācijas stratēģijas, potenciālo publiskos ieguldījumus inovatīvu risinājumu izmantošanā, cita starpā vides, enerģētikas, veselības, klimata, digitalizācijas, transporta jautājumos, tā būtiski palīdz vienotā tirgus nostiprināšanā un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā;

| 2. | uzsver to, ka iepriekš minētās sinerģijas tiek izstrādātas jau stratēģiskās plānošanas posmā, un tādēļ prasa, jau no paša sākuma, veikt stratēģiskas izvēles un plānošanu pa reģioniem un dalībvalstīm, lai rastu un radītu iespējas, piemēram, izcilības veicināšanai pārdomātās specializācijas jomās; norāda, ka pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” gadījumā tas izpaužas izpratnes palielināšanā, informācijas sniegšanā (īpaši par pētījumu rezultātiem, kas gūti 7. pamatprogrammas un pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanas rezultātā), iesaistoties saziņas kampaņās, atverot esošos tīklus jaunpienācējiem un pēc iespējas plašāk saistot valstu kontaktpunktus ar valsts un reģionālā līmeņa ESI fondu politikas veidotājiem un pārvaldības iestādēm; |
| --- | --- |

2.

uzsver to, ka iepriekš minētās sinerģijas tiek izstrādātas jau stratēģiskās plānošanas posmā, un tādēļ prasa, jau no paša sākuma, veikt stratēģiskas izvēles un plānošanu pa reģioniem un dalībvalstīm, lai rastu un radītu iespējas, piemēram, izcilības veicināšanai pārdomātās specializācijas jomās; norāda, ka pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” gadījumā tas izpaužas izpratnes palielināšanā, informācijas sniegšanā (īpaši par pētījumu rezultātiem, kas gūti 7. pamatprogrammas un pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanas rezultātā), iesaistoties saziņas kampaņās, atverot esošos tīklus jaunpienācējiem un pēc iespējas plašāk saistot valstu kontaktpunktus ar valsts un reģionālā līmeņa ESI fondu politikas veidotājiem un pārvaldības iestādēm;

| 3. | uzsver, ka pārdomātu specializācijas stratēģiju izstrāde, iesaistot valsts un reģionālā līmeņa pārvaldes iestādes un ieinteresētās personas, piemēram, universitātes un citas augstākās izglītības mācību iestādes, rūpniecības pārstāvjus un sociālos partnerus uzņēmējdarbības potenciāla atklāšanas procesā, ir obligāta reģioniem un dalībvalstīm, kas vēlas ERAF resursus ieguldīt pētniecībā un inovācijā; atgādina, ka, tā kā pārdomātas specializācijas stratēģijām pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” būtu jāaptver augšupējas darbības (spēju veidošana, valsts/reģionālās pētniecības un investīciju sistēmas) un pakārtotas darbības (pētniecības rezultātu ieviešana, inovāciju atbalsts un piekļuve tirgum), kam savukārt būtu jāveicina sadarbība ES līmenī, lai novērstu inovācijas plaisu Eiropā un stiprinātu Savienības konkurētspēju pasaules mērogā, vienlaikus ieguldot arī savienojumos starp līderiem un sekotājiem saistībā ar izcilības izplatīšanas un dalības paplašināšanas pasākumiem, pārdomātās specializācijas metodikai joprojām vajadzētu būt saiknei ar kohēzijas politiku laikposmam pēc 2020 gada; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka pārdomātu specializācijas stratēģiju izstrāde, iesaistot valsts un reģionālā līmeņa pārvaldes iestādes un ieinteresētās personas, piemēram, universitātes un citas augstākās izglītības mācību iestādes, rūpniecības pārstāvjus un sociālos partnerus uzņēmējdarbības potenciāla atklāšanas procesā, ir obligāta reģioniem un dalībvalstīm, kas vēlas ERAF resursus ieguldīt pētniecībā un inovācijā; atgādina, ka, tā kā pārdomātas specializācijas stratēģijām pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” būtu jāaptver augšupējas darbības (spēju veidošana, valsts/reģionālās pētniecības un investīciju sistēmas) un pakārtotas darbības (pētniecības rezultātu ieviešana, inovāciju atbalsts un piekļuve tirgum), kam savukārt būtu jāveicina sadarbība ES līmenī, lai novērstu inovācijas plaisu Eiropā un stiprinātu Savienības konkurētspēju pasaules mērogā, vienlaikus ieguldot arī savienojumos starp līderiem un sekotājiem saistībā ar izcilības izplatīšanas un dalības paplašināšanas pasākumiem, pārdomātās specializācijas metodikai joprojām vajadzētu būt saiknei ar kohēzijas politiku laikposmam pēc 2020 gada;

| 4. | uzskata, ka ir vēl vairāk jāstiprina kohēzijas politikas mērķtiecīgums; uzsver, ka ir neatliekami jāpalielina sinerģija ar citām ES politikas pamatnostādnēm konkurences jomā, jo īpaši pētniecības un attīstības, IKT, atjaunojamo energoresursu un MVU jomā, lai palielinātu ES pētniecības un attīstības rezultātu izmantošanas intensitāti, radot jaunas, kvalitatīvas darbvietas un saglabājot jau esošās, un veicinātu videi draudzīgu ekonomiku; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka ir vēl vairāk jāstiprina kohēzijas politikas mērķtiecīgums; uzsver, ka ir neatliekami jāpalielina sinerģija ar citām ES politikas pamatnostādnēm konkurences jomā, jo īpaši pētniecības un attīstības, IKT, atjaunojamo energoresursu un MVU jomā, lai palielinātu ES pētniecības un attīstības rezultātu izmantošanas intensitāti, radot jaunas, kvalitatīvas darbvietas un saglabājot jau esošās, un veicinātu videi draudzīgu ekonomiku;

| 5. | norāda, ka plānošanas periodā 2014.–2020. gads finanšu instrumentiem, pateicoties kohēzijas politikai, var būt svarīga papildinoša loma, un atgādina, ka šiem instrumentiem ir sviras efekts, jo tie papildina dotācijas, kā rezultātā var palielināt finansējuma ietekmi uz tirgū veikto inovāciju uzlabošanu, piemēram, nodrošinot energoefektivitāti, un var sekmēt labākus apguves rādītājus, sniedzot vajadzīgo līdzfinansējumu, jo īpaši dalībvalstīs un reģionos, kuros ir zema nacionālā līdzfinansējuma spēja; uzsver, ka joprojām ir vajadzīgas dotācijas atsevišķiem projektiem, piemēram, pētniecības un inovāciju projektiem, un tiem, kas ir īpaši vērsti uz sabiedrības problēmu risināšanu; atgādina, ka ar dotācijām un finanšu instrumentiem finansē dažāda veida darbības un ka šie atšķirīgie atbalsta veidi ir paredzēti atšķirīgiem līdzekļu saņēmējiem un projektiem; uzsver to, cik svarīga ir dotāciju piešķiršana, īstenojot turpmākās ES programmas; uzsver, ka arī turpmāk ir jāsaglabā pareizais līdzsvars starp dotācijām un finanšu instrumentiem; atgādina, ka jāturpina palielināt finanšu instrumentu pārskatatbildība, pārredzamība un orientācija uz rezultātu; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka plānošanas periodā 2014.–2020. gads finanšu instrumentiem, pateicoties kohēzijas politikai, var būt svarīga papildinoša loma, un atgādina, ka šiem instrumentiem ir sviras efekts, jo tie papildina dotācijas, kā rezultātā var palielināt finansējuma ietekmi uz tirgū veikto inovāciju uzlabošanu, piemēram, nodrošinot energoefektivitāti, un var sekmēt labākus apguves rādītājus, sniedzot vajadzīgo līdzfinansējumu, jo īpaši dalībvalstīs un reģionos, kuros ir zema nacionālā līdzfinansējuma spēja; uzsver, ka joprojām ir vajadzīgas dotācijas atsevišķiem projektiem, piemēram, pētniecības un inovāciju projektiem, un tiem, kas ir īpaši vērsti uz sabiedrības problēmu risināšanu; atgādina, ka ar dotācijām un finanšu instrumentiem finansē dažāda veida darbības un ka šie atšķirīgie atbalsta veidi ir paredzēti atšķirīgiem līdzekļu saņēmējiem un projektiem; uzsver to, cik svarīga ir dotāciju piešķiršana, īstenojot turpmākās ES programmas; uzsver, ka arī turpmāk ir jāsaglabā pareizais līdzsvars starp dotācijām un finanšu instrumentiem; atgādina, ka jāturpina palielināt finanšu instrumentu pārskatatbildība, pārredzamība un orientācija uz rezultātu;

| 6. | aicina Komisiju un dalībvalstis pastāvīgi pievērst uzmanību MVU vajadzībām, izstrādājot un īstenojot ESI fondus un pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, kā arī pievērst uzmanību sinerģijai starp tiem; prasa Komisijai izstrādāt koordinētus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, lai atvieglotu piekļuvi finansējumam no vairākiem fondiem; aicina arī rūpīgi izvērtēt attiecīgās MVU paredzētās programmas, piemēram, COSME, pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” MVU instrumentu un MVU komponenti ESIF gan attiecībā uz budžeta līdzekļu piešķīrumu, gan projektu panākumu līmeni, kā arī attiecībā uz administratīvo slogu un īstenošanas atvieglošanu; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju un dalībvalstis pastāvīgi pievērst uzmanību MVU vajadzībām, izstrādājot un īstenojot ESI fondus un pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, kā arī pievērst uzmanību sinerģijai starp tiem; prasa Komisijai izstrādāt koordinētus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, lai atvieglotu piekļuvi finansējumam no vairākiem fondiem; aicina arī rūpīgi izvērtēt attiecīgās MVU paredzētās programmas, piemēram, COSME, pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” MVU instrumentu un MVU komponenti ESIF gan attiecībā uz budžeta līdzekļu piešķīrumu, gan projektu panākumu līmeni, kā arī attiecībā uz administratīvo slogu un īstenošanas atvieglošanu;

| 7. | norāda, ka ir jāturpina uzlabot politikas virzienu un finanšu instrumentu sinerģija, lai maksimāli palielinātu ieguldījumu ietekmi; šajā sakarībā atgādina par ES budžeta izmēģinājuma projektu “Kāpnes uz izcilību” (S2E), kas turpina atbalstīt 13 dalībvalstu reģionus, attīstot un izmantojot sinerģiju starp ESI fondiem; prasa nodrošināt dalībvalstīm pietiekamu elastību izcilības zīmoga izmantošanā; papildus tam uzsver, cik svarīgi ir arī apzināt ar specializāciju saistītās jomas citos reģionos un dalībvalstīs, lai sadarbotos ar tiem, nodrošinātu labāku sagatavotību daudzvalstu projekta iespējām un panāktu starptautisku savienojamību; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka ir jāturpina uzlabot politikas virzienu un finanšu instrumentu sinerģija, lai maksimāli palielinātu ieguldījumu ietekmi; šajā sakarībā atgādina par ES budžeta izmēģinājuma projektu “Kāpnes uz izcilību” (S2E), kas turpina atbalstīt 13 dalībvalstu reģionus, attīstot un izmantojot sinerģiju starp ESI fondiem; prasa nodrošināt dalībvalstīm pietiekamu elastību izcilības zīmoga izmantošanā; papildus tam uzsver, cik svarīgi ir arī apzināt ar specializāciju saistītās jomas citos reģionos un dalībvalstīs, lai sadarbotos ar tiem, nodrošinātu labāku sagatavotību daudzvalstu projekta iespējām un panāktu starptautisku savienojamību;

| 8. | atgādina, ka, ņemot vērā budžeta ierobežojumus, kādi ir noteikti attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, pastāv varbūtība, ka projekti, kas novērtēti kā izcili, finansējumu nesaņem; uzsver, ka ir jāpiesaista alternatīvi finansējuma veidi; ESIF dotācijas, piemēram, varētu piešķirt izciliem pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” projektiem, izmantojot izcilības zīmogu; |
| --- | --- |

8.

atgādina, ka, ņemot vērā budžeta ierobežojumus, kādi ir noteikti attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, pastāv varbūtība, ka projekti, kas novērtēti kā izcili, finansējumu nesaņem; uzsver, ka ir jāpiesaista alternatīvi finansējuma veidi; ESIF dotācijas, piemēram, varētu piešķirt izciliem pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” projektiem, izmantojot izcilības zīmogu;

| 9. | konstatē, ka ievērojamas daļas no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” budžeta īstenošanas tiks deleģētas publiskā un publiskā un publiskā un privātā sektora partnerībām, kas sniegs iespējas izmantot publiskā un privātā sektora partnerību pārvaldības mehānismus, lai optimizētu sinerģijas ar RIS3 un programmām, veidojot gada darba plānus; |
| --- | --- |

9.

konstatē, ka ievērojamas daļas no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” budžeta īstenošanas tiks deleģētas publiskā un publiskā un publiskā un privātā sektora partnerībām, kas sniegs iespējas izmantot publiskā un privātā sektora partnerību pārvaldības mehānismus, lai optimizētu sinerģijas ar RIS3 un programmām, veidojot gada darba plānus;

| 10. | uzsver, ka ESIF jābūt saskaņotam ar ESI fondiem un jāpapildina tie un citas ES programmas, piemēram, pamatprogramma “Apvārsnis 2020” un Eiropas Investīciju bankas regulārās darbības; norāda, ka tādēļ ESIF ir vērsts uz cita veida projektiem atšķirībā no tiem, kuriem tiktu piešķirti EUR 2,2 miljardi saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”; uzsver, ka būtu jānodrošina pilnīga saskaņa un sinerģija starp visiem ES instrumentiem, lai panāktu viedas, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes galvenos stratēģiskos mērķus, izvairītos no pārklāšanās vai pretrunām starp tiem vai starp dažādiem politikas īstenošanas līmeņiem, papildinot valstu un reģionālos fondus un programmas; atgādina, ka, pārskatot stratēģiju “Eiropa 2020”, ir jānoskaidro, kādi līdzekļi ir nepieciešami, lai efektīvi izmantotu visus pieejamos līdzekļus un sasniegtu cerētos rezultātus attiecībā uz visaptverošajiem stratēģiskajiem mērķiem, ņemot vērā, ka pētniecības un inovāciju ieguldījumu kvantitāte, kvalitāte un ietekme būtu jāpalielina, koordinēti izmantojot kohēzijas politikas instrumentus un pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka ESIF jābūt saskaņotam ar ESI fondiem un jāpapildina tie un citas ES programmas, piemēram, pamatprogramma “Apvārsnis 2020” un Eiropas Investīciju bankas regulārās darbības; norāda, ka tādēļ ESIF ir vērsts uz cita veida projektiem atšķirībā no tiem, kuriem tiktu piešķirti EUR 2,2 miljardi saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”; uzsver, ka būtu jānodrošina pilnīga saskaņa un sinerģija starp visiem ES instrumentiem, lai panāktu viedas, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes galvenos stratēģiskos mērķus, izvairītos no pārklāšanās vai pretrunām starp tiem vai starp dažādiem politikas īstenošanas līmeņiem, papildinot valstu un reģionālos fondus un programmas; atgādina, ka, pārskatot stratēģiju “Eiropa 2020”, ir jānoskaidro, kādi līdzekļi ir nepieciešami, lai efektīvi izmantotu visus pieejamos līdzekļus un sasniegtu cerētos rezultātus attiecībā uz visaptverošajiem stratēģiskajiem mērķiem, ņemot vērā, ka pētniecības un inovāciju ieguldījumu kvantitāte, kvalitāte un ietekme būtu jāpalielina, koordinēti izmantojot kohēzijas politikas instrumentus un pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”;

| 11. | aicina Komisiju regulāri uzraudzīt šo fondu sinerģiju un sniegt paziņojumu par šo sinerģiju, jo īpaši par pamatprogramma “Apvārsnis 2020” un RIS3 sinerģiju, lai darītu zināmus paraugprakses piemērus un uzlabotu to ietekmi, pirms tiek pārskatīta stratēģija “Eiropa 2020”; atgādina, ka šādai sistēmai nevajadzētu palielināt administratīvo slogu; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju regulāri uzraudzīt šo fondu sinerģiju un sniegt paziņojumu par šo sinerģiju, jo īpaši par pamatprogramma “Apvārsnis 2020” un RIS3 sinerģiju, lai darītu zināmus paraugprakses piemērus un uzlabotu to ietekmi, pirms tiek pārskatīta stratēģija “Eiropa 2020”; atgādina, ka šādai sistēmai nevajadzētu palielināt administratīvo slogu;

| 12. | norāda uz Komisijas gatavošanos iespējamajai Eiropas Inovācijas padomes izveidei nolūkā Eiropas Savienībā labāk koordinēt inovācijas iniciatīvas; konstatē, ka Eiropas Inovācijas padomes (EIP) galvenajam mērķim vajadzētu būt palīdzībai samazināt šķēršļus tirdzniecībai Eiropā un novērst inovācijas plaisu; uzsver, ka EIP būtu jāiesaista visas attiecīgās ieinteresētās personas, jāievēro pārredzama, ātru apspriežu un lēmumu pieņemšanas procedūra, izvairoties no pārklāšanās; turklāt uzsver, ka pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” budžets ir jāatjauno līmenī, kāds tas bija pirms ESIF izveidošanas; |
| --- | --- |

12.

norāda uz Komisijas gatavošanos iespējamajai Eiropas Inovācijas padomes izveidei nolūkā Eiropas Savienībā labāk koordinēt inovācijas iniciatīvas; konstatē, ka Eiropas Inovācijas padomes (EIP) galvenajam mērķim vajadzētu būt palīdzībai samazināt šķēršļus tirdzniecībai Eiropā un novērst inovācijas plaisu; uzsver, ka EIP būtu jāiesaista visas attiecīgās ieinteresētās personas, jāievēro pārredzama, ātru apspriežu un lēmumu pieņemšanas procedūra, izvairoties no pārklāšanās; turklāt uzsver, ka pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” budžets ir jāatjauno līmenī, kāds tas bija pirms ESIF izveidošanas;

| 13. | uzsver pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” saikni ar ESI fondiem attiecībā uz drošību (nepieciešamība izveidot līdzvērtīga līmeņa IKT infrastruktūru visā ES); atbalsta IKT drošības struktūru saskaņošanu; turklāt prasa nodrošināt šo fondu saikni no revīzijas viedokļa un aicina Komisiju noteikt precīzu, vienādotu un koordinētu pieeju laikposmam pēc 2020. gada, īpašu uzmanību pievēršot administratīvajiem un revīzijas procesiem, kā arī proporcionalitātei un pārskatatbildībai; |
| --- | --- |

13.

uzsver pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” saikni ar ESI fondiem attiecībā uz drošību (nepieciešamība izveidot līdzvērtīga līmeņa IKT infrastruktūru visā ES); atbalsta IKT drošības struktūru saskaņošanu; turklāt prasa nodrošināt šo fondu saikni no revīzijas viedokļa un aicina Komisiju noteikt precīzu, vienādotu un koordinētu pieeju laikposmam pēc 2020. gada, īpašu uzmanību pievēršot administratīvajiem un revīzijas procesiem, kā arī proporcionalitātei un pārskatatbildībai;

| 14. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai, Padomei un dalībvalstu valsts un reģionālā līmeņa valdībām. |
| --- | --- |

14.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai, Padomei un dalībvalstu valsts un reģionālā līmeņa valdībām.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 289. lpp.

(3)  OV L 347, 20.12.2013., 470. lpp.

(4)  OV L 347, 20.12.2013., 259. lpp.

(5)  OV L 347, 20.12.2013., 303. lpp.

(6)  OV L 347, 20.12.2013., 281. lpp.

(7)  OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.

(8)  OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.

(9)  OV C 24, 22.1.2016., 2. lpp..

(10)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0002.

(11)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0133.

(12)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0308.

(13)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0419.

---

| 16.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/116 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/116

---

P8_TA(2016)0312

Komisijas 2017. gada darba programmas gatavošana

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija rezolūcija par stratēģiskajām prioritātēm attiecībā uz Komisijas 2017. gada darba programmu (2016/2773(RSP))

(2018/C 101/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā politikas pamatnostādnes Eiropas Komisijai “Jauns sākums Eiropai — mana programma nodarbinātībai, izaugsmei, taisnīgumam un demokrātiskām pārmaiņām”, ar kurām Komisijas priekšsēdētājs Jean-Claude Juncker iepazīstināja 2014. gada 15. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā politikas pamatnostādnes Eiropas Komisijai “Jauns sākums Eiropai — mana programma nodarbinātībai, izaugsmei, taisnīgumam un demokrātiskām pārmaiņām”, ar kurām Komisijas priekšsēdētājs Jean-Claude Juncker iepazīstināja 2014. gada 15. jūlijā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 27. oktobra paziņojumu “Komisijas 2016. gada darba programma. Nav īstais brīdis, lai rīkotos kā ierasts” (COM(2015)0610) un tā 1.–6. pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 27. oktobra paziņojumu “Komisijas 2016. gada darba programma. Nav īstais brīdis, lai rīkotos kā ierasts” (COM(2015)0610) un tā 1.–6. pielikumu,

| — | ņemot vērā 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu,

| — | ņemot vērā Komiteju priekšsēdētāju konferences kopsavilkuma ziņojumu, ar kuru sniegts papildu ieguldījums šajā rezolūcijā no Parlamenta komiteju viedokļa un kas Komisijai būtu pienācīgi jāņem vērā, izstrādājot un pieņemot savu darba programmu 2017. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komiteju priekšsēdētāju konferences kopsavilkuma ziņojumu, ar kuru sniegts papildu ieguldījums šajā rezolūcijā no Parlamenta komiteju viedokļa un kas Komisijai būtu pienācīgi jāņem vērā, izstrādājot un pieņemot savu darba programmu 2017. gadam,

| — | ņemot vērā 2016. gada 28. jūnija rezolūciju par lēmumu izstāties no ES, ar ko noslēdzās Apvienotās Karalistes referendums (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 28. jūnija rezolūciju par lēmumu izstāties no ES, ar ko noslēdzās Apvienotās Karalistes referendums (1),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2016. gada 28.–29. jūnija sanāksmē pieņemtos secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2016. gada 28.–29. jūnija sanāksmē pieņemtos secinājumus,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas ieguldījumu Komisijas 2017. gada darba programmā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas ieguldījumu Komisijas 2017. gada darba programmā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 37. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 37. panta 3. punktu,

| A. | tā kā Eiropas integrācijas process gadu desmitiem ir nodrošinājis mieru, drošību un labklājību Eiropā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas integrācijas process gadu desmitiem ir nodrošinājis mieru, drošību un labklājību Eiropā;

| B. | tā kā pašlaik Eiropa ne tikai saskaras ar daudzām kopīgām un globālām problēmām, bet arī pieaug tās iedzīvotāju neapmierinātība un satraukums, kas saistīts ar nedrošību par nākotni un iespēju trūkumu, un tās iedzīvotāji sagaida, ka lēmumu pieņēmēji uz to reaģēs; tā kā ja vēlamies, lai Eiropas Savienība gūtu panākumus, to nedrīkst reducēt līdz vienkāršam ekonomiskam projektam; tā kā ir steidzami jāpanāk, ka eiropieši atkal sāk atbalstīt Eiropas projektu, un ir jāstiprina ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija; |
| --- | --- |

B.

tā kā pašlaik Eiropa ne tikai saskaras ar daudzām kopīgām un globālām problēmām, bet arī pieaug tās iedzīvotāju neapmierinātība un satraukums, kas saistīts ar nedrošību par nākotni un iespēju trūkumu, un tās iedzīvotāji sagaida, ka lēmumu pieņēmēji uz to reaģēs; tā kā ja vēlamies, lai Eiropas Savienība gūtu panākumus, to nedrīkst reducēt līdz vienkāršam ekonomiskam projektam; tā kā ir steidzami jāpanāk, ka eiropieši atkal sāk atbalstīt Eiropas projektu, un ir jāstiprina ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija;

| C. | tā kā ES vienlaicīgi piemeklējušajām krīzēm ir vajadzīgi efektīvi Eiropas mēroga risinājumi, kas stingri balstās demokrātiskā procesā ar Kopienas metodes izmantošanu, paredz pilnīgu Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu līdzdalību un norit saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES vienlaicīgi piemeklējušajām krīzēm ir vajadzīgi efektīvi Eiropas mēroga risinājumi, kas stingri balstās demokrātiskā procesā ar Kopienas metodes izmantošanu, paredz pilnīgu Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu līdzdalību un norit saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu;

| D. | tā kā ES ir mūsu kopējās mājas un tai jāsniedz drošība un stabila ekonomiskā vide visiem iedzīvotājiem; tā kā ilgtspēja un ekonomiskā izaugsme ir saderīgas un var viena otru papildināt; tā kā ir svarīgi panākt, lai ES izkļūst no ieilgušās ekonomiskās krīzes, palielinot ilgtspējīgu investīciju apjomu, samazinot nevienlīdzību un gan īstenojot jau saskaņotu politiku, gan attīstot jaunus un labākus tās virzienus, jo īpaši padziļinot iekšējo tirgu un uzlabojot ekonomikas un monetāro savienību; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES ir mūsu kopējās mājas un tai jāsniedz drošība un stabila ekonomiskā vide visiem iedzīvotājiem; tā kā ilgtspēja un ekonomiskā izaugsme ir saderīgas un var viena otru papildināt; tā kā ir svarīgi panākt, lai ES izkļūst no ieilgušās ekonomiskās krīzes, palielinot ilgtspējīgu investīciju apjomu, samazinot nevienlīdzību un gan īstenojot jau saskaņotu politiku, gan attīstot jaunus un labākus tās virzienus, jo īpaši padziļinot iekšējo tirgu un uzlabojot ekonomikas un monetāro savienību;

| E. | tā kā mēs kā kopiena, kuru vieno kopīgas vērtības un kas novērtē mūsu tradīciju un vēstures bagātību un daudzveidību, esam izvēlējušies virzību uz kopīgu nākotni; tā kā mēs vēlamies, lai Eiropa īsteno savu lomu un uzņemas atbildību pasaules mērogā, pildot tādas savas saistības kā solidaritāte, daudzpusējība, ārējās partnerības un labāku standartu konverģences popularizēšana; tā kā mēs vēlamies nostiprināt savu kopējo miera, labklājības un demokrātijas projektu, lai veidotu pievilcīgu nākotni visām paaudzēm, |
| --- | --- |

E.

tā kā mēs kā kopiena, kuru vieno kopīgas vērtības un kas novērtē mūsu tradīciju un vēstures bagātību un daudzveidību, esam izvēlējušies virzību uz kopīgu nākotni; tā kā mēs vēlamies, lai Eiropa īsteno savu lomu un uzņemas atbildību pasaules mērogā, pildot tādas savas saistības kā solidaritāte, daudzpusējība, ārējās partnerības un labāku standartu konverģences popularizēšana; tā kā mēs vēlamies nostiprināt savu kopējo miera, labklājības un demokrātijas projektu, lai veidotu pievilcīgu nākotni visām paaudzēm,

Eiropas iedzīvotāju darba un dzīves apstākļu uzlabošana

| 1. | atgādina, ka Eiropas ekonomiskā atveseļošanās ir bijusi pieticīga un nelīdzsvarota un ka daudzos Savienības reģionos aizvien ir nepieņemami augsts bezdarba, nabadzības un nevienlīdzības līmenis un nopietns izredžu trūkums jauniešiem; tādēļ ES ir jāstrādā pie dinamiska un iekļaujoša darba tirgus izveides, kas balstās Eiropas sociālās tirgus ekonomikas modelī, uzlabojot iedzīvotāju dzīves un darba apstākļus un nodrošinot taisnīgu mobilitāti; pauž pārliecību, ka visiem ES iedzīvotājiem ir jāvar paļauties uz pamatnosacījumu kopumu, kas paredz taisnīgus darba apstākļus un piekļuvi kvalitatīvai izglītībai, sociālajai aizsardzībai un pamatpakalpojumiem, kas ļauj panākt darba un privātās dzīves līdzsvaru un atbilst mūsdienu darba tirgus vajadzībām ES; atzīst, ka konkurētspējīgas un iekļaujošas ekonomikas stūrakmens ir tās spēja piesaistīt gan sieviešu, gan vīriešu talantu visās darbības jomās; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka Eiropas ekonomiskā atveseļošanās ir bijusi pieticīga un nelīdzsvarota un ka daudzos Savienības reģionos aizvien ir nepieņemami augsts bezdarba, nabadzības un nevienlīdzības līmenis un nopietns izredžu trūkums jauniešiem; tādēļ ES ir jāstrādā pie dinamiska un iekļaujoša darba tirgus izveides, kas balstās Eiropas sociālās tirgus ekonomikas modelī, uzlabojot iedzīvotāju dzīves un darba apstākļus un nodrošinot taisnīgu mobilitāti; pauž pārliecību, ka visiem ES iedzīvotājiem ir jāvar paļauties uz pamatnosacījumu kopumu, kas paredz taisnīgus darba apstākļus un piekļuvi kvalitatīvai izglītībai, sociālajai aizsardzībai un pamatpakalpojumiem, kas ļauj panākt darba un privātās dzīves līdzsvaru un atbilst mūsdienu darba tirgus vajadzībām ES; atzīst, ka konkurētspējīgas un iekļaujošas ekonomikas stūrakmens ir tās spēja piesaistīt gan sieviešu, gan vīriešu talantu visās darbības jomās;

| 2. | tāpēc aicina Komisiju balstīties gan uz notiekošo apspriešanos ar sabiedrību, gan sagatavošanas procesā esošo Parlamenta ziņojumu un saskaņā ar subsidiaritātes principu un Līguma mērķiem nākt klajā ar priekšlikumu par Eiropas sociālo tiesību pīlāru, kam būtu jāizpaužas kā konkrētām iniciatīvām, kuru mērķis jo īpaši būtu:






  — | uzlabot bērnu agrīnās izglītības, aprūpes un veselības aprūpes pieejamību un kvalitāti, kas ir izšķiroši svarīgi, lai neviens bērns netiktu atstāts novārtā; tādēļ Komisijai vajadzētu pārdomāt, kāda būs tālākā rīcībā sociālo investīciju attīstīšanai, īpaši ar mērķi samazināt bērnu nabadzību; |
| --- | --- | --- |

2.

tāpēc aicina Komisiju balstīties gan uz notiekošo apspriešanos ar sabiedrību, gan sagatavošanas procesā esošo Parlamenta ziņojumu un saskaņā ar subsidiaritātes principu un Līguma mērķiem nākt klajā ar priekšlikumu par Eiropas sociālo tiesību pīlāru, kam būtu jāizpaužas kā konkrētām iniciatīvām, kuru mērķis jo īpaši būtu:

—

uzlabot bērnu agrīnās izglītības, aprūpes un veselības aprūpes pieejamību un kvalitāti, kas ir izšķiroši svarīgi, lai neviens bērns netiktu atstāts novārtā; tādēļ Komisijai vajadzētu pārdomāt, kāda būs tālākā rīcībā sociālo investīciju attīstīšanai, īpaši ar mērķi samazināt bērnu nabadzību;

| — | novērst prasmju neatbilstību darba tirgus prasībām un nodrošinātu kvalitatīvas izglītības, apmācības un mūžizglītības pieejamību visiem; |
| --- | --- |

—

novērst prasmju neatbilstību darba tirgus prasībām un nodrošinātu kvalitatīvas izglītības, apmācības un mūžizglītības pieejamību visiem;

| — | samazināt sociālo nevienlīdzību un veicināt kvalitatīvu darbvietu rašanos, īpaši jauniešiem un ilgtermiņa bezdarbniekiem, lai sekmētu ekonomikas izaugsmi; |
| --- | --- |

—

samazināt sociālo nevienlīdzību un veicināt kvalitatīvu darbvietu rašanos, īpaši jauniešiem un ilgtermiņa bezdarbniekiem, lai sekmētu ekonomikas izaugsmi;

| — | uzlabot līdzsvaru starp darbu un privāto dzīvi un novērst dzimumu atšķirības atalgojuma un pensiju jomā; |
| --- | --- |

—

uzlabot līdzsvaru starp darbu un privāto dzīvi un novērst dzimumu atšķirības atalgojuma un pensiju jomā;

| 3. | uzsver, ka Komisijai vajadzētu uzraudzīt, veicināt un atbalstīt racionālu un efektīvu līdzekļu izmantošanu dalībvalstīs, lai veicinātu jauniešu nodarbinātību un kvalitatīvu darbvietu radīšanu, jo īpaši reģionos ar augstu bezdarba līmeni, izmantojot programmas izaugsmei un nodarbinātībai, piemēram, tās, ko finansē ar Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas, Eiropas strukturālo un investīciju fondu, Eiropas Stratēģiskā investīciju fonda un Eiropas Investīciju bankas starpniecību; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka Komisijai vajadzētu uzraudzīt, veicināt un atbalstīt racionālu un efektīvu līdzekļu izmantošanu dalībvalstīs, lai veicinātu jauniešu nodarbinātību un kvalitatīvu darbvietu radīšanu, jo īpaši reģionos ar augstu bezdarba līmeni, izmantojot programmas izaugsmei un nodarbinātībai, piemēram, tās, ko finansē ar Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas, Eiropas strukturālo un investīciju fondu, Eiropas Stratēģiskā investīciju fonda un Eiropas Investīciju bankas starpniecību;

| 4. | uzsver, ka Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm un sociālajiem partneriem vajadzētu arī stiprināt Eiropas sociālo dialogu nolūkā labāk saskaņot darba tirgu un sociālās aizsardzības prasības, lai novērstu sociālo nevienlīdzību un risinātu ar konkurētspēju saistītos uzdevumus; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm un sociālajiem partneriem vajadzētu arī stiprināt Eiropas sociālo dialogu nolūkā labāk saskaņot darba tirgu un sociālās aizsardzības prasības, lai novērstu sociālo nevienlīdzību un risinātu ar konkurētspēju saistītos uzdevumus;

Ekonomiskās atveseļošanās un ilgtermiņa konkurētspējas nostiprināšana, lai radītu darbvietas un panāktu labklājību

| 5. | pauž pārliecību, ka ES var būt pasaules līdere, ja tiks pilnībā atraisīts tās vienotā tirgus potenciāls, sekmēta uzņēmējdarbība, nodrošināta godīga konkurence un investēts inovācijā; |
| --- | --- |

5.

pauž pārliecību, ka ES var būt pasaules līdere, ja tiks pilnībā atraisīts tās vienotā tirgus potenciāls, sekmēta uzņēmējdarbība, nodrošināta godīga konkurence un investēts inovācijā;

| 6. | uzskata, ka ES ir jāveicina spēcīga un daudzveidīga Eiropas uzņēmējdarbības vide; norāda, ka ES konkurences politika ir svarīga, lai darbotos tās sociālā tirgus ekonomika; uzsver, ka Eiropas rūpniecībai jākļūst ilgtspējīgai un jāattīstās digitālas ekonomikas virzienā, lai saglabātu konkurētspēju, nodrošinātu mērķu izpildi un varētu pastāvēt arī nākotnē; piekrīt Komisijas viedoklim, ka Eiropai vajadzētu būt aktīvai svarīgu problēmu risināšanā un nepievērst tik lielu uzmanību mazāk nozīmīgiem jautājumiem; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka ES ir jāveicina spēcīga un daudzveidīga Eiropas uzņēmējdarbības vide; norāda, ka ES konkurences politika ir svarīga, lai darbotos tās sociālā tirgus ekonomika; uzsver, ka Eiropas rūpniecībai jākļūst ilgtspējīgai un jāattīstās digitālas ekonomikas virzienā, lai saglabātu konkurētspēju, nodrošinātu mērķu izpildi un varētu pastāvēt arī nākotnē; piekrīt Komisijas viedoklim, ka Eiropai vajadzētu būt aktīvai svarīgu problēmu risināšanā un nepievērst tik lielu uzmanību mazāk nozīmīgiem jautājumiem;

| 7. | aicina atjaunināt ilgtspējīgas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020” ar reālu apņemšanos attiecībā uz nākotni, īpaši mūsu sociālās tirgus ekonomikas modeļa uzlabošanu un strukturālo reformu īstenošanu, lai modernizētu dalībvalstu ekonomiku un nodrošinātu labklājību visiem; pauž pārliecību, ka nodarbinātības un ražīguma veicināšana joprojām ir galvenā prioritāte un ka ES ir vajadzīgas mērķtiecīgas investīcijas, lai paātrinātu pāreju uz inovatīvu, resursefektīvu un digitālu ekonomiku ar mērķi panākt Eiropas reindustrializāciju un no tās pārvietoto darbvietu atgriešanos; |
| --- | --- |

7.

aicina atjaunināt ilgtspējīgas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020” ar reālu apņemšanos attiecībā uz nākotni, īpaši mūsu sociālās tirgus ekonomikas modeļa uzlabošanu un strukturālo reformu īstenošanu, lai modernizētu dalībvalstu ekonomiku un nodrošinātu labklājību visiem; pauž pārliecību, ka nodarbinātības un ražīguma veicināšana joprojām ir galvenā prioritāte un ka ES ir vajadzīgas mērķtiecīgas investīcijas, lai paātrinātu pāreju uz inovatīvu, resursefektīvu un digitālu ekonomiku ar mērķi panākt Eiropas reindustrializāciju un no tās pārvietoto darbvietu atgriešanos;

| 8. | prasa Komisijai izstrādāt jaunu un tālejošu rūpniecības stratēģiju, kas balstās uz aprites ekonomikas tiesību aktu paketi un papildina to; norāda, ka ir vajadzīgas papildu privātās un publiskās investīcijas enerģētikas pārkārtošanai, ekoloģijas jomā inovatīviem MVU, pētniecībai un izglītībai; |
| --- | --- |

8.

prasa Komisijai izstrādāt jaunu un tālejošu rūpniecības stratēģiju, kas balstās uz aprites ekonomikas tiesību aktu paketi un papildina to; norāda, ka ir vajadzīgas papildu privātās un publiskās investīcijas enerģētikas pārkārtošanai, ekoloģijas jomā inovatīviem MVU, pētniecībai un izglītībai;

| 9. | aicina Komisiju ierosināt vairāk pasākumu, kas veicinātu pētniecību un attīstību, inovāciju, kultūras daudzveidību un radošumu, kas ir nozīmīgi faktori darbvietu radīšanai, vienlaikus paturot prātā, ka uzņēmumu, īpaši MVU, piekļuve kapitālam ir būtiski svarīga attīstības, jaunu produktu ražošanas un jaunu pakalpojumu sniegšanas veicināšanai kā tradicionālajās, tā jaunajās nozarēs un efektīvai intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju ierosināt vairāk pasākumu, kas veicinātu pētniecību un attīstību, inovāciju, kultūras daudzveidību un radošumu, kas ir nozīmīgi faktori darbvietu radīšanai, vienlaikus paturot prātā, ka uzņēmumu, īpaši MVU, piekļuve kapitālam ir būtiski svarīga attīstības, jaunu produktu ražošanas un jaunu pakalpojumu sniegšanas veicināšanai kā tradicionālajās, tā jaunajās nozarēs un efektīvai intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai;

| 10. | uzskata, ka jāturpina vienotā tirgus integrācija, jo īpaši digitālajā jomā, radot taisnīgu vidi patērētājiem un MVU un novēršot nepamatotus šķēršļus; pauž visdziļāko pārliecību, ka globāli konkurētspējīgs, inovatīvs un uz iedzīvotājiem orientēts digitālais vienotais tirgus ir vienīgā iespēja atrisināt 21. gadsimta problēmas; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka jāturpina vienotā tirgus integrācija, jo īpaši digitālajā jomā, radot taisnīgu vidi patērētājiem un MVU un novēršot nepamatotus šķēršļus; pauž visdziļāko pārliecību, ka globāli konkurētspējīgs, inovatīvs un uz iedzīvotājiem orientēts digitālais vienotais tirgus ir vienīgā iespēja atrisināt 21. gadsimta problēmas;

| 11. | sagaida, ka Komisija mobilizēs visus savus spēkus un kompetences, lai sekmētu pāreju uz labāku izaugsmes modeli saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības principiem, kas ietver ekonomisko, sociālo un vides dimensiju; |
| --- | --- |

11.

sagaida, ka Komisija mobilizēs visus savus spēkus un kompetences, lai sekmētu pāreju uz labāku izaugsmes modeli saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības principiem, kas ietver ekonomisko, sociālo un vides dimensiju;

Reaģēšana uz klimata pārmaiņām un energodrošības nodrošināšana

| 12. | atgādina, ka ir jārīkojas aktīvāk, lai panāktu Enerģētikas Savienības izveidi, kas garantēs energoapgādes drošību un pieejamu un ilgtspējīgu enerģiju visiem iedzīvotājiem un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka ir jārīkojas aktīvāk, lai panāktu Enerģētikas Savienības izveidi, kas garantēs energoapgādes drošību un pieejamu un ilgtspējīgu enerģiju visiem iedzīvotājiem un uzņēmumiem;

| 13. | norāda uz klimata izraisītu katastrofu ietekmi uz cilvēkiem un ekonomiku Eiropā; uzsver, cik svarīgi ir ar vērienīgu klimata stratēģiju, tostarp energoefektivitāti, turpināt novērst klimata pārmaiņu pamatcēloņus, vienlaikus nodrošinot Eiropas rūpniecības konkurētspēju; |
| --- | --- |

13.

norāda uz klimata izraisītu katastrofu ietekmi uz cilvēkiem un ekonomiku Eiropā; uzsver, cik svarīgi ir ar vērienīgu klimata stratēģiju, tostarp energoefektivitāti, turpināt novērst klimata pārmaiņu pamatcēloņus, vienlaikus nodrošinot Eiropas rūpniecības konkurētspēju;

| 14. | aicina ES līmenī noteikt nepieciešami vērienīgus mērķus siltumnīcefekta gāzu samazināšanas un atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes jomā laikposmam pēc 2020. gada saskaņā ar Parīzes COP 21 nolīgumu; |
| --- | --- |

14.

aicina ES līmenī noteikt nepieciešami vērienīgus mērķus siltumnīcefekta gāzu samazināšanas un atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes jomā laikposmam pēc 2020. gada saskaņā ar Parīzes COP 21 nolīgumu;

| 15. | aicina Komisiju izstrādāt vienotu stratēģiju enerģētikas un klimata diplomātijai, ar kuru tiktu risinātas šīs pasaules mēroga problēmas; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju izstrādāt vienotu stratēģiju enerģētikas un klimata diplomātijai, ar kuru tiktu risinātas šīs pasaules mēroga problēmas;

| 16. | prasa Komisijai noteikt pasākumus, lai pakāpeniski samazinātu fosilā kurināmā subsīdijas, vienlaikus mazinot iespējamās ekonomiskās un sociālās sekas; |
| --- | --- |

16.

prasa Komisijai noteikt pasākumus, lai pakāpeniski samazinātu fosilā kurināmā subsīdijas, vienlaikus mazinot iespējamās ekonomiskās un sociālās sekas;

Konsekventas reakcijas nodrošināšana uz pieaugošo bēgļu pieplūdumu

| 17. | uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāizstrādā konkrēti pasākumi bēgļu krīzes risināšanai, jo īpaši pievēršoties tās cēloņiem, pastiprinot sadarbību ar migrācijas plūsmu tranzīta un izcelsmes valstīm un izmantojot visus pieejamos politikas virzienus un instrumentus, lai nodrošinātu to stabilizāciju, rehabilitāciju un attīstību; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāizstrādā konkrēti pasākumi bēgļu krīzes risināšanai, jo īpaši pievēršoties tās cēloņiem, pastiprinot sadarbību ar migrācijas plūsmu tranzīta un izcelsmes valstīm un izmantojot visus pieejamos politikas virzienus un instrumentus, lai nodrošinātu to stabilizāciju, rehabilitāciju un attīstību;

| 18. | mudina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm sniegt nepieciešamo humāno palīdzību un nodrošināt pienācīgus dzīves apstākļus bēgļu nometnēs, turklāt apvienot to ar ilgāka termiņa attīstības programmām, jo īpaši izglītības jomā; |
| --- | --- |

18.

mudina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm sniegt nepieciešamo humāno palīdzību un nodrošināt pienācīgus dzīves apstākļus bēgļu nometnēs, turklāt apvienot to ar ilgāka termiņa attīstības programmām, jo īpaši izglītības jomā;

| 19. | norāda, ka ES patvēruma un migrācijas politika neatbilst mērķim un ir vajadzīga tās pamatīga pārveide, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 80. pantu; uzskata, ka nekāda Kopējās Eiropas patvēruma sistēmas reforma nedrīkst pazemināt pašlaik ES patvēruma tiesību aktos paredzēto aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

19.

norāda, ka ES patvēruma un migrācijas politika neatbilst mērķim un ir vajadzīga tās pamatīga pārveide, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 80. pantu; uzskata, ka nekāda Kopējās Eiropas patvēruma sistēmas reforma nedrīkst pazemināt pašlaik ES patvēruma tiesību aktos paredzēto aizsardzības līmeni;

| 20. | prasa organizēt sistemātiskas un izpildāmas programmas patvēruma meklētāju tiešai pārmitināšanai un pārcelšanai; |
| --- | --- |

20.

prasa organizēt sistemātiskas un izpildāmas programmas patvēruma meklētāju tiešai pārmitināšanai un pārcelšanai;

| 21. | prasa ES radīt apstākļus labi pārvaldītai patvēruma meklētāju uzņemšanai, kas nodrošinātu viņu drošību un humānu attieksmi, pievēršot īpašu uzmanību mazāk aizsargāto grupu vajadzībām; uzsver, ka vienlaikus ir jāgarantē pietiekami daudz resursu, lai nodrošinātu bēgļu integrāciju darba tirgū un viņu sociālo iekļaušanu; |
| --- | --- |

21.

prasa ES radīt apstākļus labi pārvaldītai patvēruma meklētāju uzņemšanai, kas nodrošinātu viņu drošību un humānu attieksmi, pievēršot īpašu uzmanību mazāk aizsargāto grupu vajadzībām; uzsver, ka vienlaikus ir jāgarantē pietiekami daudz resursu, lai nodrošinātu bēgļu integrāciju darba tirgū un viņu sociālo iekļaušanu;

| 22. | aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumiem, lai izveidotu pienācīgu ES ekonomiskās un atbilstīgās migrācijas politiku, kas balstītos uz pašreizējiem instrumentiem studentiem, pētniekiem un augsti kvalificētiem darba ņēmējiem, bet ilgākā laika posmā izstrādātu vispārīgākus noteikumus, kas reglamentētu ieceļošanu un uzturēšanos tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri vēlas strādāt Savienībā, lai aizpildītu ES darba tirgos identificētus trūkumus; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumiem, lai izveidotu pienācīgu ES ekonomiskās un atbilstīgās migrācijas politiku, kas balstītos uz pašreizējiem instrumentiem studentiem, pētniekiem un augsti kvalificētiem darba ņēmējiem, bet ilgākā laika posmā izstrādātu vispārīgākus noteikumus, kas reglamentētu ieceļošanu un uzturēšanos tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri vēlas strādāt Savienībā, lai aizpildītu ES darba tirgos identificētus trūkumus;

| 23. | uzskata, ka, tā kā starptautiskā migrācija ir pasaules mēroga fenomens, kura apjoms, sarežģītība un ietekme arvien palielinās, ES un pārējai starptautiskajai sabiedrībai ir jāuzņemas katrai sava daļa atbildības šajā jomā; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka, tā kā starptautiskā migrācija ir pasaules mēroga fenomens, kura apjoms, sarežģītība un ietekme arvien palielinās, ES un pārējai starptautiskajai sabiedrībai ir jāuzņemas katrai sava daļa atbildības šajā jomā;

Iedzīvotāju drošības jautājumu risināšana

| 24. | uzsver, ka ārējā un iekšējā drošība kļūst arvien vairāk saistītas; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka ārējā un iekšējā drošība kļūst arvien vairāk saistītas;

| 25. | mudina Komisiju pēc priekšlikuma par Eiropas robežu un krasta apsardzes sistēmu pieņemšanas nodrošinātu tās ātru izveidi un nepieciešamo personāla un loģistikas spēju piešķiršanu; |
| --- | --- |

25.

mudina Komisiju pēc priekšlikuma par Eiropas robežu un krasta apsardzes sistēmu pieņemšanas nodrošinātu tās ātru izveidi un nepieciešamo personāla un loģistikas spēju piešķiršanu;

| 26. | terorisma un vardarbīga ekstrēmisma draudu risināšanai aicina Komisiju cieši uzraudzīt to, kā tiek transponēti un īstenoti ES pretterorisma pasākumi, tostarp efektīva policijas un tiesu iestāžu sadarbība, savlaicīga informācijas apmaiņa starp valstu iestādēm un ar Eiropola un Eurojust starpniecību, kā arī pasākumi, lai pretdarbotos jaunajām tendencēm terorisma finansēšanā; |
| --- | --- |

26.

terorisma un vardarbīga ekstrēmisma draudu risināšanai aicina Komisiju cieši uzraudzīt to, kā tiek transponēti un īstenoti ES pretterorisma pasākumi, tostarp efektīva policijas un tiesu iestāžu sadarbība, savlaicīga informācijas apmaiņa starp valstu iestādēm un ar Eiropola un Eurojust starpniecību, kā arī pasākumi, lai pretdarbotos jaunajām tendencēm terorisma finansēšanā;

| 27. | aicina Komisiju mobilizēt zinātību un tehniskos un finanšu resursus, lai nodrošinātu ES līmeņa koordināciju un paraugprakses apmaiņu cīņā pret vardarbīgu ekstrēmismu, teroristu propagandu, radikāliem tīkliem un teroristu organizāciju īstenotu vervēšanu bezsaistē un tiešsaistē, īpašu uzmanību pievēršot preventīvās darbības, integrācijas un reintegrācijas stratēģijām; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju mobilizēt zinātību un tehniskos un finanšu resursus, lai nodrošinātu ES līmeņa koordināciju un paraugprakses apmaiņu cīņā pret vardarbīgu ekstrēmismu, teroristu propagandu, radikāliem tīkliem un teroristu organizāciju īstenotu vervēšanu bezsaistē un tiešsaistē, īpašu uzmanību pievēršot preventīvās darbības, integrācijas un reintegrācijas stratēģijām;

| 28. | mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka tiek pilnībā īstenoti jau pieņemtie tiesību akti drošības jomā; atkārtoti prasa veikt padziļinātu ES terorisma apkarošanas stratēģijas novērtējumu, tajā izvērtējot gan pieņemto pasākumu piemērošanu, gan efektivitāti; sagaida, ka Komisija atjauninās savu drošības programmu, lai tā atbilstu pastāvošajiem terorisma draudiem; |
| --- | --- |

28.

mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka tiek pilnībā īstenoti jau pieņemtie tiesību akti drošības jomā; atkārtoti prasa veikt padziļinātu ES terorisma apkarošanas stratēģijas novērtējumu, tajā izvērtējot gan pieņemto pasākumu piemērošanu, gan efektivitāti; sagaida, ka Komisija atjauninās savu drošības programmu, lai tā atbilstu pastāvošajiem terorisma draudiem;

| 29. | aicina Komisiju iesniegt apsolītos priekšlikumus par pienācīga juridiskā pamata nodrošināšanu Eiropas Terorisma apkarošanas centra darbībai Eiropola ietvaros, priekšlikumus par pastāvošo informācijas sistēmu uzlabošanu un attīstīšanu, informācijas trūkumu novēršanu un savietojamības panākšanu, kā arī priekšlikumus par obligāto informācijas apmaiņu ES, kuri papildināti ar nepieciešamajiem mehānismiem datu aizsardzībai; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju iesniegt apsolītos priekšlikumus par pienācīga juridiskā pamata nodrošināšanu Eiropas Terorisma apkarošanas centra darbībai Eiropola ietvaros, priekšlikumus par pastāvošo informācijas sistēmu uzlabošanu un attīstīšanu, informācijas trūkumu novēršanu un savietojamības panākšanu, kā arī priekšlikumus par obligāto informācijas apmaiņu ES, kuri papildināti ar nepieciešamajiem mehānismiem datu aizsardzībai;

Vērienīgas ārējās darbības programmas izvēršana — kaimiņattiecības un globālā sistēma

| 30. | prasa vērienīgu ES globālo stratēģiju, kurā ES būtu pozicionēta kā ģeopolitisks spēlētājs strauji mainīgā pasaulē, un sagaida, ka Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests saskaņotā veidā mobilizēs visus ES ārējās darbības instrumentus, lai uzlabotu globālo pārvaldību, panāktu uzlaboto standartu plašu konverģenci, uzlabotu drošības situāciju un cilvēktiesību stingrāku ievērošanu pasaulē; šajā nolūkā uzsver, ka ES ārējo attiecību darba programmā par prioritāriem būtu jānosaka šādi galvenie elementi:






  — | stabilitātes un labklājības veicināšana ES kaimiņvalstīs, izmantojot iniciatīvas, kas sekmē attīstību, demokrātiju, labu pārvaldību un tiesiskumu, uzlabojot civilu konfliktu novēršanas un izlīguma pasākumus un darbības, kas saistītas ar kopējo drošības un aizsardzības politiku, cita starpā paredzot pienācīgu NATO iesaistīšanu, kas tām valstīm, kuras ir NATO dalībvalstis, aizvien vēl ir kolektīvās aizsardzības pamats un tās īstenošanas forums; |
| --- | --- | --- |

30.

prasa vērienīgu ES globālo stratēģiju, kurā ES būtu pozicionēta kā ģeopolitisks spēlētājs strauji mainīgā pasaulē, un sagaida, ka Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests saskaņotā veidā mobilizēs visus ES ārējās darbības instrumentus, lai uzlabotu globālo pārvaldību, panāktu uzlaboto standartu plašu konverģenci, uzlabotu drošības situāciju un cilvēktiesību stingrāku ievērošanu pasaulē; šajā nolūkā uzsver, ka ES ārējo attiecību darba programmā par prioritāriem būtu jānosaka šādi galvenie elementi:

—

stabilitātes un labklājības veicināšana ES kaimiņvalstīs, izmantojot iniciatīvas, kas sekmē attīstību, demokrātiju, labu pārvaldību un tiesiskumu, uzlabojot civilu konfliktu novēršanas un izlīguma pasākumus un darbības, kas saistītas ar kopējo drošības un aizsardzības politiku, cita starpā paredzot pienācīgu NATO iesaistīšanu, kas tām valstīm, kuras ir NATO dalībvalstis, aizvien vēl ir kolektīvās aizsardzības pamats un tās īstenošanas forums;

| — | kopējās drošības un aizsardzības politikas atdzīvināšana ar Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos palīdzību, jo šī politika vairs nedrīkst būt ES integrācijas procesa vājākais posms; drošības situācija prasa, lai Eiropas aizsardzība kļūtu par pilntiesīgu politikas virzienu, kas nodrošina vienlīdzīgu drošību visām dalībvalstīm un līdzvērtīgā mērā attiecas pret visu dalībvalstu būtiskajām bažām saistībā ar to drošību; jau pastāvošajām struktūrām, mehānismiem vai instrumentiem jākļūst par ikdienas darbības realitāti; |
| --- | --- |

—

kopējās drošības un aizsardzības politikas atdzīvināšana ar Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos palīdzību, jo šī politika vairs nedrīkst būt ES integrācijas procesa vājākais posms; drošības situācija prasa, lai Eiropas aizsardzība kļūtu par pilntiesīgu politikas virzienu, kas nodrošina vienlīdzīgu drošību visām dalībvalstīm un līdzvērtīgā mērā attiecas pret visu dalībvalstu būtiskajām bažām saistībā ar to drošību; jau pastāvošajām struktūrām, mehānismiem vai instrumentiem jākļūst par ikdienas darbības realitāti;

| — | paplašināšanas sarunu procesa virzīšana uz priekšu, stiprinot sociālo, politisko un ekonomisko stabilitāti un demokrātiju kandidātvalstīs, bet nedodot atlaides Kopenhāgenas iestāšanās kritēriju izpildē; |
| --- | --- |

—

paplašināšanas sarunu procesa virzīšana uz priekšu, stiprinot sociālo, politisko un ekonomisko stabilitāti un demokrātiju kandidātvalstīs, bet nedodot atlaides Kopenhāgenas iestāšanās kritēriju izpildē;

| — | attīstības sadarbības politikas efektivitātes palielināšana, uzlabojot tās koordināciju un saskaņotību ar citiem ES ārējās darbības instrumentiem; saskaņotības un konsekvences nodrošināšana starp attīstības un drošības politiku, jo tās ir savstarpēji saistītas, savstarpēji atkarīgas un viena otru papildina; |
| --- | --- |

—

attīstības sadarbības politikas efektivitātes palielināšana, uzlabojot tās koordināciju un saskaņotību ar citiem ES ārējās darbības instrumentiem; saskaņotības un konsekvences nodrošināšana starp attīstības un drošības politiku, jo tās ir savstarpēji saistītas, savstarpēji atkarīgas un viena otru papildina;

| — | ilgtspējīgas attīstības un attīstības politikas saskaņotības (APS) programmas līdz 2030. gadam iekļaušana ES ārpolitikā un iekšpolitikā; mudina Komisiju ziņot par tās plānu attiecībā uz programmas 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu, uzraudzību, pēcpasākumu veikšanu un iekļaušanu; |
| --- | --- |

—

ilgtspējīgas attīstības un attīstības politikas saskaņotības (APS) programmas līdz 2030. gadam iekļaušana ES ārpolitikā un iekšpolitikā; mudina Komisiju ziņot par tās plānu attiecībā uz programmas 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu, uzraudzību, pēcpasākumu veikšanu un iekļaušanu;

| — | tirdzniecības kā svarīga izaugsmi, nodarbinātību un konkurētspēju veicinoša instrumenta sekmēšana un ES standartu cilvēktiesību un ilgtspējīgas attīstības jomā popularizēšana; Savienības tirdzniecības aizsardzības instrumenti ir jāmodernizē un cītīgi jāpiemēro, vajadzības gadījumā izmantojot arī nestandarta metodes; |
| --- | --- |

—

tirdzniecības kā svarīga izaugsmi, nodarbinātību un konkurētspēju veicinoša instrumenta sekmēšana un ES standartu cilvēktiesību un ilgtspējīgas attīstības jomā popularizēšana; Savienības tirdzniecības aizsardzības instrumenti ir jāmodernizē un cītīgi jāpiemēro, vajadzības gadījumā izmantojot arī nestandarta metodes;

| — | risinājumu rašana hibrīddraudu novēršanai un ES un tās dalībvalstu, kā arī ES partneru, īpaši tās kaimiņvalstu, pretestības spējas uzlabošanai; |
| --- | --- |

—

risinājumu rašana hibrīddraudu novēršanai un ES un tās dalībvalstu, kā arī ES partneru, īpaši tās kaimiņvalstu, pretestības spējas uzlabošanai;

Taisnīga nodokļu politika pienācīgiem resursiem

| 31. | uzsver, ka nekad nav bijis tik steidzami vajadzīgs pastiprināt cīņu pret nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, potenciālajiem ieņēmumiem valstu budžetos sasniedzot pat EUR 1 triljonu; uzskata, ka šos resursus būtu varēts izlietot ieguldījumiem nākotnē, nodarbinātības veicināšanai un nevienlīdzības mazināšanai; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka nekad nav bijis tik steidzami vajadzīgs pastiprināt cīņu pret nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, potenciālajiem ieņēmumiem valstu budžetos sasniedzot pat EUR 1 triljonu; uzskata, ka šos resursus būtu varēts izlietot ieguldījumiem nākotnē, nodarbinātības veicināšanai un nevienlīdzības mazināšanai;

| 32. | uzsver, ka Komisijai ir nekavējoties jāturpina rīkoties, lai nodrošinātu, ka peļņa ar nodokli tiek aplikta tajās Eiropas valstīs, kur notiek faktiskā saimnieciskā darbība un tiek radīta vērtība; ES būtu jātiecas panākt obligātas kopējās konsolidētās uzņēmuma ienākuma nodokļa bāzes ieviešanu, jāpastiprina centieni izmeklēt ar nodokļiem saistītus pārkāpumus valsts atbalsta jomā, jāpiemēro kopēji noteikumi par nodokļu nolēmumu izmantošanu un pārredzamību un jāīsteno apņēmīga, kopīga pieeja nolūkā izbeigt nodokļu oāžu darbību; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka Komisijai ir nekavējoties jāturpina rīkoties, lai nodrošinātu, ka peļņa ar nodokli tiek aplikta tajās Eiropas valstīs, kur notiek faktiskā saimnieciskā darbība un tiek radīta vērtība; ES būtu jātiecas panākt obligātas kopējās konsolidētās uzņēmuma ienākuma nodokļa bāzes ieviešanu, jāpastiprina centieni izmeklēt ar nodokļiem saistītus pārkāpumus valsts atbalsta jomā, jāpiemēro kopēji noteikumi par nodokļu nolēmumu izmantošanu un pārredzamību un jāīsteno apņēmīga, kopīga pieeja nolūkā izbeigt nodokļu oāžu darbību;

| 33. | aicina Komisiju cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu iekļaut ārēju dimensiju, tostarp attiecībā uz peļņu, kas aizplūst no Eiropas Savienības, netikdama aplikta ar nodokli; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu iekļaut ārēju dimensiju, tostarp attiecībā uz peļņu, kas aizplūst no Eiropas Savienības, netikdama aplikta ar nodokli;

ES budžeta un finanšu instrumentu nostiprināšana

| 34. | uzskata — lai varētu darboties efektīvi, ES ir vajadzīga jauna finanšu un fiskālā stratēģija; uzskata, ka Komisijai šajā nolūkā būtu jāierosina uz turpmāk minētajiem principiem un elementiem balstīti pasākumi:






  — | ātra pietiekamu resursu mobilizēšana; Savienības finansēšanas sistēma nenoliedzami ir jāreformē, stiprinot patiesus pašu resursus vai ieviešot jaunus resursus, lai padarītu Savienības budžetu stabilāku, ilgtspējīgāku un prognozējamāku; vienlaikus ir svarīgi ievērot universāluma principu un uzlabot pārredzamību; |
| --- | --- | --- |

34.

uzskata — lai varētu darboties efektīvi, ES ir vajadzīga jauna finanšu un fiskālā stratēģija; uzskata, ka Komisijai šajā nolūkā būtu jāierosina uz turpmāk minētajiem principiem un elementiem balstīti pasākumi:

—

ātra pietiekamu resursu mobilizēšana; Savienības finansēšanas sistēma nenoliedzami ir jāreformē, stiprinot patiesus pašu resursus vai ieviešot jaunus resursus, lai padarītu Savienības budžetu stabilāku, ilgtspējīgāku un prognozējamāku; vienlaikus ir svarīgi ievērot universāluma principu un uzlabot pārredzamību;

| — | maksimālu rezultātu panākšanai ES budžeta instrumenti ir jāpārvalda, pievēršot pastiprinātu uzmanību sniegumam un rentabilitātei un vienlaikus nodrošinot atbilstību prasībām un ES finanšu interešu aizsardzību; |
| --- | --- |

—

maksimālu rezultātu panākšanai ES budžeta instrumenti ir jāpārvalda, pievēršot pastiprinātu uzmanību sniegumam un rentabilitātei un vienlaikus nodrošinot atbilstību prasībām un ES finanšu interešu aizsardzību;

| — | ES būtu jāveic pasākumi, lai apvienotu resursus augstā jauniešu bezdarba līmeņa un ilgstoša bezdarba, kā arī bēgļu krīzes iekšējās un ārējās problemātikas risināšanai; |
| --- | --- |

—

ES būtu jāveic pasākumi, lai apvienotu resursus augstā jauniešu bezdarba līmeņa un ilgstoša bezdarba, kā arī bēgļu krīzes iekšējās un ārējās problemātikas risināšanai;

| — | tikai divu gadu laikā, kopš uzsākta tās īstenošana, daudzgadu finanšu shēma (DFS) ir sasniegusi savas robežas; turklāt, ja netiks veikta visaptveroša daudzgadu finanšu shēmas vidusposma pārskatīšana, ES budžets nespēs risināt papildu finanšu vajadzības un jaunas politiskās prioritātes, kā arī nespēs izvairīties no maksājumu krīzes atkārtošanās; aicina Komisiju līdz 2016. gada beigām nākt klajā ar pārskatu par DFS darbību un izlēmīgi pārskatīt DFS noteiktās maksimālās robežvērtības nolūkā tās palielināt un palielināt DFS elastīgumu, lai būtu iespējams reaģēt uz apstākļiem, ko 2013. gadā paredzēt nebija iespējams; |
| --- | --- |

—

tikai divu gadu laikā, kopš uzsākta tās īstenošana, daudzgadu finanšu shēma (DFS) ir sasniegusi savas robežas; turklāt, ja netiks veikta visaptveroša daudzgadu finanšu shēmas vidusposma pārskatīšana, ES budžets nespēs risināt papildu finanšu vajadzības un jaunas politiskās prioritātes, kā arī nespēs izvairīties no maksājumu krīzes atkārtošanās; aicina Komisiju līdz 2016. gada beigām nākt klajā ar pārskatu par DFS darbību un izlēmīgi pārskatīt DFS noteiktās maksimālās robežvērtības nolūkā tās palielināt un palielināt DFS elastīgumu, lai būtu iespējams reaģēt uz apstākļiem, ko 2013. gadā paredzēt nebija iespējams;

| — | Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) ir jāpārvalda tā, lai ļautu visām dalībvalstīm veikt apjomīgas stratēģiskās investīcijas atbilstoši ESIF regulai un nodrošinātu, ka investīcijām novirzītais finansējums veicina pāreju uz ilgtspējīgu ekonomiku un sabiedrību; Komisijas priekšlikumam attiecībā uz ESIF nākamo posmu vajadzētu būt balstītam uz šiem mērķiem; |
| --- | --- |

—

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) ir jāpārvalda tā, lai ļautu visām dalībvalstīm veikt apjomīgas stratēģiskās investīcijas atbilstoši ESIF regulai un nodrošinātu, ka investīcijām novirzītais finansējums veicina pāreju uz ilgtspējīgu ekonomiku un sabiedrību; Komisijas priekšlikumam attiecībā uz ESIF nākamo posmu vajadzētu būt balstītam uz šiem mērķiem;

| — | līdztekus 2014.–2020. gada kohēzijas politikas efektīvai īstenošanai būtu jāveic sagatavošanās laikposmam pēc 2020. gada, ievērojot šīs politikas patieso raksturu, kā izklāstīts Līgumos, tās nozīmīgumu vienotā tirgus attīstīšanas kontekstā un tās kā visiem ES reģioniem pieejama investīciju instrumenta potenciālu; būtu jānostiprina sinerģija starp Eiropas struktūrfondiem un investīciju fondiem, ESIF un citiem ES finansēšanas instrumentiem nolūkā paātrināt viedu, zaļu un iekļaujošu izaugsmi, nodrošinot ticamu līdzsvaru starp dotācijām un izstrādes posmā esošajiem finanšu instrumentiem un tiecoties nepieļaut kohēzijas politikas budžeta samazināšanos; |
| --- | --- |

—

līdztekus 2014.–2020. gada kohēzijas politikas efektīvai īstenošanai būtu jāveic sagatavošanās laikposmam pēc 2020. gada, ievērojot šīs politikas patieso raksturu, kā izklāstīts Līgumos, tās nozīmīgumu vienotā tirgus attīstīšanas kontekstā un tās kā visiem ES reģioniem pieejama investīciju instrumenta potenciālu; būtu jānostiprina sinerģija starp Eiropas struktūrfondiem un investīciju fondiem, ESIF un citiem ES finansēšanas instrumentiem nolūkā paātrināt viedu, zaļu un iekļaujošu izaugsmi, nodrošinot ticamu līdzsvaru starp dotācijām un izstrādes posmā esošajiem finanšu instrumentiem un tiecoties nepieļaut kohēzijas politikas budžeta samazināšanos;

| — | Komisijai būtu jāiesniedz priekšlikumi nolūkā padarīt KLP birokrātiju mazāk sarežģītu lauksaimniekiem; turklāt Komisijai būtu jāizstrādā uzlaboti instrumenti, kas būtu izmantojami gadījumos, kad lauksaimniecības tirgus skar ārkārtējas krīzes; uzskata, ka ir nepieciešams pamatregulējums ES līmenī, lai risinātu negodīgas tirdzniecības prakses problēmu pārtikas piegādes ķēdēs un tādējādi nodrošinātu, ka Eiropas lauksaimnieki un patērētāji var gūt labumu no godīgiem pirkšanas un pārdošanas nosacījumiem; |
| --- | --- |

—

Komisijai būtu jāiesniedz priekšlikumi nolūkā padarīt KLP birokrātiju mazāk sarežģītu lauksaimniekiem; turklāt Komisijai būtu jāizstrādā uzlaboti instrumenti, kas būtu izmantojami gadījumos, kad lauksaimniecības tirgus skar ārkārtējas krīzes; uzskata, ka ir nepieciešams pamatregulējums ES līmenī, lai risinātu negodīgas tirdzniecības prakses problēmu pārtikas piegādes ķēdēs un tādējādi nodrošinātu, ka Eiropas lauksaimnieki un patērētāji var gūt labumu no godīgiem pirkšanas un pārdošanas nosacījumiem;

Ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšana

| 35. | uzstāj, ka ir jāievēro Savienības tiesību aktu prasības attiecībā uz Eiropas ekonomikas pārvaldības kontekstā pieņemto lēmumu demokrātisko pārskatatbildību; |
| --- | --- |

35.

uzstāj, ka ir jāievēro Savienības tiesību aktu prasības attiecībā uz Eiropas ekonomikas pārvaldības kontekstā pieņemto lēmumu demokrātisko pārskatatbildību;

| 36. | uzskata, ka Eiropas Savienībai savā darbībā ir jātiecas panākt lielāku ekonomisko un sociālo konverģenci, ievērojot pilnīgu atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem un Eiropas pusgada pārvaldības sistēmai; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka Eiropas Savienībai savā darbībā ir jātiecas panākt lielāku ekonomisko un sociālo konverģenci, ievērojot pilnīgu atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem un Eiropas pusgada pārvaldības sistēmai;

| 37. | uzskata, ka Komisijai būtu konsekventi jāuzlabo tās īstenotā parādu, deficīta un makroekonomikas nelīdzsvarotības uzraudzība, rīkojoties tā, lai tiktu ievērots Stabilitātes un izaugsmes pakts un rosināta ekonomikas izaugsme un darbvietu izveide, pastiprinātu uzmanību pievēršot eurozonas kopējai fiskālajai nostājai; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka Komisijai būtu konsekventi jāuzlabo tās īstenotā parādu, deficīta un makroekonomikas nelīdzsvarotības uzraudzība, rīkojoties tā, lai tiktu ievērots Stabilitātes un izaugsmes pakts un rosināta ekonomikas izaugsme un darbvietu izveide, pastiprinātu uzmanību pievēršot eurozonas kopējai fiskālajai nostājai;

| 38. | uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāuzlabo Eiropas pusgada ticamība, konsekvence, demokrātiskā leģitimitāte un pašu valstu atbildība par šo procesu, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis izpilda tām adresētos ieteikumus, veicot strukturālās reformas un investīcijas, tā tiekdamās modernizēt savu tautsaimniecību un palielināt konkurētspēju, ievērot fiskālo atbildību un risināt nevienlīdzības un nelīdzsvarotības problēmas; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāuzlabo Eiropas pusgada ticamība, konsekvence, demokrātiskā leģitimitāte un pašu valstu atbildība par šo procesu, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis izpilda tām adresētos ieteikumus, veicot strukturālās reformas un investīcijas, tā tiekdamās modernizēt savu tautsaimniecību un palielināt konkurētspēju, ievērot fiskālo atbildību un risināt nevienlīdzības un nelīdzsvarotības problēmas;

| 39. | prasa ciešāku ekonomikas politikas koordināciju, lai risinātu jautājumu par investīciju nepietiekamību eurozonā un nostiprinātu reformu centienus nolūkā palielināt konkurētspēju un uzturēt pieprasījumu; |
| --- | --- |

39.

prasa ciešāku ekonomikas politikas koordināciju, lai risinātu jautājumu par investīciju nepietiekamību eurozonā un nostiprinātu reformu centienus nolūkā palielināt konkurētspēju un uzturēt pieprasījumu;

| 40. | uzskata, ka ir jāpabeidz banku savienības izveide, riska mazināšanas pasākumus apvienojot ar risku dalīšanu; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka ir jāpabeidz banku savienības izveide, riska mazināšanas pasākumus apvienojot ar risku dalīšanu;

| 41. | norāda, ka būtu jāņem vērā rezultāti, kas gūti patlaban notiekošajā pārdomu procesā par Ekonomiskās un monetārās savienības fiskālās kapacitātes attīstīšanu; |
| --- | --- |

41.

norāda, ka būtu jāņem vērā rezultāti, kas gūti patlaban notiekošajā pārdomu procesā par Ekonomiskās un monetārās savienības fiskālās kapacitātes attīstīšanu;

| 42. | aicina Komisiju nākt klajā ar konsekventu un pamatotu priekšlikumu kopumu Ekonomikas un monetārās savienības pabeigšanai, kā norādīts piecu priekšsēdētāju ziņojumā; |
| --- | --- |

42.

aicina Komisiju nākt klajā ar konsekventu un pamatotu priekšlikumu kopumu Ekonomikas un monetārās savienības pabeigšanai, kā norādīts piecu priekšsēdētāju ziņojumā;

Pamattiesību un demokrātijas nostiprināšana

| 43. | pauž bažas par to, ka pašreizējās krīzes ir ne vien kaitējušas Eiropas sabiedrības saliedētībai, bet arī iedragājušas Eiropas iedzīvotāju ticību demokrātiskām institūcijām Eiropas Savienības un dažkārt arī valsts līmenī; tādēļ uzskata, ka Eiropas lielākajai prioritātei ir jābūt ES demokrātiskās leģitimitātes stiprināšanai un uzticēšanās atjaunošanai attiecībā uz ES spēju kalpot iedzīvotāju interesēm; |
| --- | --- |

43.

pauž bažas par to, ka pašreizējās krīzes ir ne vien kaitējušas Eiropas sabiedrības saliedētībai, bet arī iedragājušas Eiropas iedzīvotāju ticību demokrātiskām institūcijām Eiropas Savienības un dažkārt arī valsts līmenī; tādēļ uzskata, ka Eiropas lielākajai prioritātei ir jābūt ES demokrātiskās leģitimitātes stiprināšanai un uzticēšanās atjaunošanai attiecībā uz ES spēju kalpot iedzīvotāju interesēm;

| 44. | atgādina, ka daudzi no mūsdienu problēmjautājumiem, kuru spektrs sniedzas no klimata pārmaiņām līdz patvērumam un migrācijai, no finanšu tirgiem līdz korporāciju piegādes ķēdēm un no teroristu tīkliem līdz nefunkcionējošām un agresīvām, autoritārām valstīm, ir transnacionāli un tiem ir nepieciešami Eiropas līmeņa risinājumi, kuru noteikšanā izmantota Kopienas metode, pilnībā iesaistoties Komisijai un Parlamentam; |
| --- | --- |

44.

atgādina, ka daudzi no mūsdienu problēmjautājumiem, kuru spektrs sniedzas no klimata pārmaiņām līdz patvērumam un migrācijai, no finanšu tirgiem līdz korporāciju piegādes ķēdēm un no teroristu tīkliem līdz nefunkcionējošām un agresīvām, autoritārām valstīm, ir transnacionāli un tiem ir nepieciešami Eiropas līmeņa risinājumi, kuru noteikšanā izmantota Kopienas metode, pilnībā iesaistoties Komisijai un Parlamentam;

| 45. | atgādina, ka Komisija kā Līgumu izpildes uzraudzītāja ir atbildīga par Savienības vispārējo interešu sekmēšanu (LES 17. pants), proti, par miera veicināšanu un savu vērtību un savu tautu labklājības stiprināšanu (LES 3. pants); norāda, ka arī Parlamentam ir īpaša politiskā atbildība — tam jāpalīdz dalībvalstīm pārvarēt viedokļu atšķirības, jāaizstāv Eiropas iedzīvotāju vispārējās intereses un jānodrošina Eiropas līmenī pieņemto lēmumu demokrātiskā leģitimitāte; aicina Komisiju nodrošināt visu iniciatīvu, tostarp arī Eiropadomes iniciatīvu, atbilstību Līgumu noteikumiem; |
| --- | --- |

45.

atgādina, ka Komisija kā Līgumu izpildes uzraudzītāja ir atbildīga par Savienības vispārējo interešu sekmēšanu (LES 17. pants), proti, par miera veicināšanu un savu vērtību un savu tautu labklājības stiprināšanu (LES 3. pants); norāda, ka arī Parlamentam ir īpaša politiskā atbildība — tam jāpalīdz dalībvalstīm pārvarēt viedokļu atšķirības, jāaizstāv Eiropas iedzīvotāju vispārējās intereses un jānodrošina Eiropas līmenī pieņemto lēmumu demokrātiskā leģitimitāte; aicina Komisiju nodrošināt visu iniciatīvu, tostarp arī Eiropadomes iniciatīvu, atbilstību Līgumu noteikumiem;

| 46. | aicina Komisiju uzsākt iniciatīvas ar mērķi nostiprināt Eiropas Savienības iestādes un rosināt ES pilsoņus vairāk iesaistīties Eiropas politiskajā dzīvē; aicina visas ES iestādes uzlabot saziņu ar jauniešiem un pieslēgties viņu izmantotajām diskusiju platformām; uzskata, ka ir iespējams īstenot arī ietekmīgākus pasākumus, lai informētu ES iedzīvotājus par viņu tiesībām, izmantotu Eiropas pilsoņu iniciatīvas potenciālu un nostiprinātu ES ombuda lomu; |
| --- | --- |

46.

aicina Komisiju uzsākt iniciatīvas ar mērķi nostiprināt Eiropas Savienības iestādes un rosināt ES pilsoņus vairāk iesaistīties Eiropas politiskajā dzīvē; aicina visas ES iestādes uzlabot saziņu ar jauniešiem un pieslēgties viņu izmantotajām diskusiju platformām; uzskata, ka ir iespējams īstenot arī ietekmīgākus pasākumus, lai informētu ES iedzīvotājus par viņu tiesībām, izmantotu Eiropas pilsoņu iniciatīvas potenciālu un nostiprinātu ES ombuda lomu;

| 47. | uzsver, ka Komisijai vajadzētu nākt klajā ar priekšlikumiem attiecībā uz demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesībām, ņemot vērā topošo Parlamenta ziņojumu; uzskata, ka Komisijai arī vajadzētu turpināt virzību uz ES pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību konvencijai (ECHR), ņemot vērā Tiesas atzinumu par šo jautājumu un pievēršoties atlikušo juridisko problēmjautājumu risināšanai; |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka Komisijai vajadzētu nākt klajā ar priekšlikumiem attiecībā uz demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesībām, ņemot vērā topošo Parlamenta ziņojumu; uzskata, ka Komisijai arī vajadzētu turpināt virzību uz ES pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību konvencijai (ECHR), ņemot vērā Tiesas atzinumu par šo jautājumu un pievēršoties atlikušo juridisko problēmjautājumu risināšanai;

| 48. | prasa visām ES iestādēm tiekties ievērot augstākos iespējamos pārredzamības, pārskatatbildības un profesionālās ētikas standartus un cīnīties pret interešu konfliktiem; |
| --- | --- |

48.

prasa visām ES iestādēm tiekties ievērot augstākos iespējamos pārredzamības, pārskatatbildības un profesionālās ētikas standartus un cīnīties pret interešu konfliktiem;

| 49. | pauž apņēmību izmantot visus savā rīcībā esošos instrumentus un resursus, lai darbotos kā virzītājspēks atjaunotā demokrātiskā procesā, kas vērsts uz Eiropas Savienības reformēšanu; |
| --- | --- |

49.

pauž apņēmību izmantot visus savā rīcībā esošos instrumentus un resursus, lai darbotos kā virzītājspēks atjaunotā demokrātiskā procesā, kas vērsts uz Eiropas Savienības reformēšanu;

o

o o

| 50. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai. |
| --- | --- |

50.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0294.

---

| 16.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/123 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/123

---

P8_TA(2016)0313

Japānas lēmums 2015.–2016. gada sezonā atsākt vaļu medības

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija rezolūcija par Japānas lēmumu 2015.–2016. gada sezonā atsākt vaļu medības (2016/2600(RSP))

(2018/C 101/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Vaļu medību komisijas vienošanos par nulles nozveju (“moratoriju”) attiecībā uz vaļu komerciālajām medībām, kas stājās spēkā 1986. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Vaļu medību komisijas vienošanos par nulles nozveju (“moratoriju”) attiecībā uz vaļu komerciālajām medībām, kas stājās spēkā 1986. gadā,

| — | ņemot vērā Rezolūciju Nr. 2014-5, ko Starptautiskā Vaļu medību komisija pieņēma 65. sanāksmē 2014. gada septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rezolūciju Nr. 2014-5, ko Starptautiskā Vaļu medību komisija pieņēma 65. sanāksmē 2014. gada septembrī,

| — | ņemot vērā Aiči mērķus bioloģiskās daudzveidības jomā, par ko panāca vienošanos Starptautiskās konvencijas par bioloģisko daudzveidību ietvaros, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Aiči mērķus bioloģiskās daudzveidības jomā, par ko panāca vienošanos Starptautiskās konvencijas par bioloģisko daudzveidību ietvaros,

| — | ņemot vērā Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (1) (“Dzīvotņu direktīva”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (1) (“Dzīvotņu direktīva”),

| — | ņemot vērā 2009. gada 19. februāra rezolūciju par Kopienas rīcību attiecībā uz vaļu medībām (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 19. februāra rezolūciju par Kopienas rīcību attiecībā uz vaļu medībām (2),

| — | ņemot vērā Starptautiskās Tiesas (ICJ) 2014. gada 31. marta nolēmumu lietā par vaļu medībām Antarktikā (Austrālija pret Japānu: ar Jaunzēlandes iesaistīšanos), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Tiesas (ICJ) 2014. gada 31. marta nolēmumu lietā par vaļu medībām Antarktikā (Austrālija pret Japānu: ar Jaunzēlandes iesaistīšanos),

| — | ņemot vērā demaršu, ko ES parakstīja 2015. gada decembrī, attiecībā uz to, ka Japāna atsāka vaļu medības Dienvidu okeānā saistībā ar Jauno zinātniskās vaļu izpētes programmu (NEWREP-A), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā demaršu, ko ES parakstīja 2015. gada decembrī, attiecībā uz to, ka Japāna atsāka vaļu medības Dienvidu okeānā saistībā ar Jauno zinātniskās vaļu izpētes programmu (NEWREP-A),

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Starptautiskā Vaļu medību komisija 1982. gadā ieviesa vaļu komerciālo medību moratoriju, kas joprojām ir spēkā, lai aizsargātu vaļu populāciju no izmiršanas un ļautu tai atjaunoties; tā kā Starptautiskajā konvencijā par vaļu medību regulēšanu ir īpaši noteikumi, kas pieļauj vaļu medības ierobežotā daudzumā tikai stingri zinātniskiem mērķiem, t. s. “īpašo atļauju vaļu medību sistēma”; |
| --- | --- |

A.

tā kā Starptautiskā Vaļu medību komisija 1982. gadā ieviesa vaļu komerciālo medību moratoriju, kas joprojām ir spēkā, lai aizsargātu vaļu populāciju no izmiršanas un ļautu tai atjaunoties; tā kā Starptautiskajā konvencijā par vaļu medību regulēšanu ir īpaši noteikumi, kas pieļauj vaļu medības ierobežotā daudzumā tikai stingri zinātniskiem mērķiem, t. s. “īpašo atļauju vaļu medību sistēma”;

| B. | tā kā, neraugoties uz šo moratoriju, vairākas valstis joprojām piekopj vaļu komerciālās medības; tā kā kopš moratorija ieviešanas nogalināto vaļu skaits, izmantojot īpašās atļaujas it kā zinātniskajai izpētei, īstenībā ir palielinājies; tā kā Japāna šādas vaļu medības ar īpašām atļaujām veic gadu desmitiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā, neraugoties uz šo moratoriju, vairākas valstis joprojām piekopj vaļu komerciālās medības; tā kā kopš moratorija ieviešanas nogalināto vaļu skaits, izmantojot īpašās atļaujas it kā zinātniskajai izpētei, īstenībā ir palielinājies; tā kā Japāna šādas vaļu medības ar īpašām atļaujām veic gadu desmitiem;

| C. | tā kā Japāna, neraugoties uz šo starptautisko aizliegumu, kas stājās spēkā 1986. gadā, turpināja vaļu medības un līdz 2014. gadam nogalināja vairāk nekā 20 000 vaļu (3); |
| --- | --- |

C.

tā kā Japāna, neraugoties uz šo starptautisko aizliegumu, kas stājās spēkā 1986. gadā, turpināja vaļu medības un līdz 2014. gadam nogalināja vairāk nekā 20 000 vaļu (3);

| D. | tā kā medības vaļiem rada smagas ciešanas un apdraud kopējo vaļu populāciju saglabāšanās stāvokli; |
| --- | --- |

D.

tā kā medības vaļiem rada smagas ciešanas un apdraud kopējo vaļu populāciju saglabāšanās stāvokli;

| E. | tā kā visas lielo vaļu sugas ir iekļautas Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) I pielikumā; |
| --- | --- |

E.

tā kā visas lielo vaļu sugas ir iekļautas Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) I pielikumā;

| F. | tā kā Starptautiskā Tiesa 2014. gada 31. marta spriedumā uzdeva Japānai izbeigt JARPA II programmā paredzētās ikgadējās vaļu medības, jo tām nebija pietiekama zinātniskā pamatojuma un atļauju izsniegšana nebija saistīta ar zinātniskiem pētījumiem, kā to apgalvoja Japāna; |
| --- | --- |

F.

tā kā Starptautiskā Tiesa 2014. gada 31. marta spriedumā uzdeva Japānai izbeigt JARPA II programmā paredzētās ikgadējās vaļu medības, jo tām nebija pietiekama zinātniskā pamatojuma un atļauju izsniegšana nebija saistīta ar zinātniskiem pētījumiem, kā to apgalvoja Japāna;

| G. | tā kā zinātniskās izpētes atļaujas dod iespēju pārdot vai atdot vaļu gaļu, taču zinātniskās vajadzības ir iespējams apmierināt, izmantojot pilnīgi nekaitīgas alternatīvas; tā kā DNS paraugu ņemšana un attāla vērošana sniedz zinātniekiem iespēju izzināt vaļus un iegūt paraugus, tos nenogalinot; |
| --- | --- |

G.

tā kā zinātniskās izpētes atļaujas dod iespēju pārdot vai atdot vaļu gaļu, taču zinātniskās vajadzības ir iespējams apmierināt, izmantojot pilnīgi nekaitīgas alternatīvas; tā kā DNS paraugu ņemšana un attāla vērošana sniedz zinātniekiem iespēju izzināt vaļus un iegūt paraugus, tos nenogalinot;

| H. | tā kā 2015. gada oktobrī Japāna Apvienoto Nāciju Organizācijā iesniedza deklarāciju par Starptautiskās Tiesas jurisdikcijas atzīšanu, bet noteica izņēmumu attiecībā uz jebkādiem strīdiem, kas rodas par vai saistībā ar jūras dzīvo resursu izpēti, saglabāšanu, pārvaldību vai izmantošanu, tādējādi faktiski izslēdzot Starptautiskās Tiesas turpmāko iespēju apstrīdēt īpašo atļauju vaļu medību programmu; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2015. gada oktobrī Japāna Apvienoto Nāciju Organizācijā iesniedza deklarāciju par Starptautiskās Tiesas jurisdikcijas atzīšanu, bet noteica izņēmumu attiecībā uz jebkādiem strīdiem, kas rodas par vai saistībā ar jūras dzīvo resursu izpēti, saglabāšanu, pārvaldību vai izmantošanu, tādējādi faktiski izslēdzot Starptautiskās Tiesas turpmāko iespēju apstrīdēt īpašo atļauju vaļu medību programmu;

| I. | tā kā Japānas Zivsaimniecības aģentūra 2015. gada novembrī paziņoja IWC, ka tā atsāks vaļu medības saskaņā ar Jauno zinātniskās vaļu izpētes programmu (NEWREP-A); |
| --- | --- |

I.

tā kā Japānas Zivsaimniecības aģentūra 2015. gada novembrī paziņoja IWC, ka tā atsāks vaļu medības saskaņā ar Jauno zinātniskās vaļu izpētes programmu (NEWREP-A);

| J. | tā kā Japāna daudzus gadus ir piedalījusies starptautiskajā tirdzniecībā ar vaļu gaļu un gaļas produktiem, neskatoties uz to, ka vaļi ir iekļauti CITES I pielikumā; |
| --- | --- |

J.

tā kā Japāna daudzus gadus ir piedalījusies starptautiskajā tirdzniecībā ar vaļu gaļu un gaļas produktiem, neskatoties uz to, ka vaļi ir iekļauti CITES I pielikumā;

| K. | tā kā IWC zinātnieku ekspertu grupa apsprieda un izskatīja programmu NEWREP-A, un secināja, ka priekšlikums nepierāda nepieciešamību vaļus nogalināt, lai iegūtu paraugus un sasniegtu izvirzītos mērķus; |
| --- | --- |

K.

tā kā IWC zinātnieku ekspertu grupa apsprieda un izskatīja programmu NEWREP-A, un secināja, ka priekšlikums nepierāda nepieciešamību vaļus nogalināt, lai iegūtu paraugus un sasniegtu izvirzītos mērķus;

| L. | tā kā galvenajam mērķim ir jābūt bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai, tostarp sugu saglabāšanai; tā kā ES Dzīvotņu direktīva, ar ko nosaka Kopienas nostāju attiecībā uz vaļiem (un delfīniem), aizliedz atsākt komerciālās vaļu medības visās populācijās, kas dzīvo ES ūdeņos; |
| --- | --- |

L.

tā kā galvenajam mērķim ir jābūt bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai, tostarp sugu saglabāšanai; tā kā ES Dzīvotņu direktīva, ar ko nosaka Kopienas nostāju attiecībā uz vaļiem (un delfīniem), aizliedz atsākt komerciālās vaļu medības visās populācijās, kas dzīvo ES ūdeņos;

| M. | tā kā ES un tās dalībvalstis ir kritizējušas Japānu par medību atsākšanu un par to, ka tā nepietiekami ņem vērā Starptautiskās Tiesas 2014. gada atzinuma norādes; tā kā 2015. gada decembrī tās pievienojās Jaunzēlandei demaršā pret Japānas valdību; |
| --- | --- |

M.

tā kā ES un tās dalībvalstis ir kritizējušas Japānu par medību atsākšanu un par to, ka tā nepietiekami ņem vērā Starptautiskās Tiesas 2014. gada atzinuma norādes; tā kā 2015. gada decembrī tās pievienojās Jaunzēlandei demaršā pret Japānas valdību;

| N. | tā kā Japāna ir ES stratēģiska partnere un divpusējās attiecības ir balstītas uz kopīgām vērtībām, tostarp ciešu pārliecību par efektīvām daudzpusējām attiecībām un noteikumiem caurvītu starptautisko kārtību, |
| --- | --- |

N.

tā kā Japāna ir ES stratēģiska partnere un divpusējās attiecības ir balstītas uz kopīgām vērtībām, tostarp ciešu pārliecību par efektīvām daudzpusējām attiecībām un noteikumiem caurvītu starptautisko kārtību,

| O. | tā kā pašlaik notiek ES un Japānas sarunas par stratēģiskas partnerības nolīgumu un brīvās tirdzniecības nolīgumu; |
| --- | --- |

O.

tā kā pašlaik notiek ES un Japānas sarunas par stratēģiskas partnerības nolīgumu un brīvās tirdzniecības nolīgumu;

| 1. | aicina Japānu pārtraukt vaļu medības un ievērot Starptautiskās Vaļu medību komisijas secinājumus; |
| --- | --- |

1.

aicina Japānu pārtraukt vaļu medības un ievērot Starptautiskās Vaļu medību komisijas secinājumus;

| 2. | stingri atbalsta globālā moratorija uzturēšanu spēkā attiecībā uz komerciālām vaļu medībām un starptautiskas vaļu gaļas produktu komerctirdzniecības aizliegumu; mudina izbeigt nepamatotās “vaļu medības zinātniskās izpētes nolūkos” un atbalsta plašu okeānu un jūru teritoriju noteikšana par rezervātiem ar visu vaļu medību beztermiņa aizliegumu; |
| --- | --- |

2.

stingri atbalsta globālā moratorija uzturēšanu spēkā attiecībā uz komerciālām vaļu medībām un starptautiskas vaļu gaļas produktu komerctirdzniecības aizliegumu; mudina izbeigt nepamatotās “vaļu medības zinātniskās izpētes nolūkos” un atbalsta plašu okeānu un jūru teritoriju noteikšana par rezervātiem ar visu vaļu medību beztermiņa aizliegumu;

| 3. | pauž nopietnas bažas par to, ka lēmums atsākt vaļu medības saskaņā ar jauno NEWREP-A ļāva 2015.–2016. gada sezonā Dienvidu okeānā nogalināt 333 mazos un Antarktikas joslvaļus, tostarp 200 grūsnas mātītes, un ka Japāna plāno 12 gados nomedīt kopumā gandrīz 4 000 vaļus; |
| --- | --- |

3.

pauž nopietnas bažas par to, ka lēmums atsākt vaļu medības saskaņā ar jauno NEWREP-A ļāva 2015.–2016. gada sezonā Dienvidu okeānā nogalināt 333 mazos un Antarktikas joslvaļus, tostarp 200 grūsnas mātītes, un ka Japāna plāno 12 gados nomedīt kopumā gandrīz 4 000 vaļus;

| 4. | pauž nožēlu par to, ka līdz ar vaļu medību atsākšanu Japāna nepārprotami ignorē Starptautiskās Tiesas nolēmumu; uzskata, ka tādējādi medības ir Starptautiskās Vaļu medību komisijas standartu un starptautisko tiesību pārkāpums un tās apdraud bioloģiskās daudzveidības un jūras ekosistēmu aizsardzību; uzsver, ka patiesa zinātniskā izpēte neprasa veikt plaša mēroga un regulāru vaļu nogalināšanu; |
| --- | --- |

4.

pauž nožēlu par to, ka līdz ar vaļu medību atsākšanu Japāna nepārprotami ignorē Starptautiskās Tiesas nolēmumu; uzskata, ka tādējādi medības ir Starptautiskās Vaļu medību komisijas standartu un starptautisko tiesību pārkāpums un tās apdraud bioloģiskās daudzveidības un jūras ekosistēmu aizsardzību; uzsver, ka patiesa zinātniskā izpēte neprasa veikt plaša mēroga un regulāru vaļu nogalināšanu;

| 5. | atzinīgi vērtē ES dalību demaršā, kura mērķis ir paust Japānai savas nopietnās bažas; aicina Komisiju Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un Padomi mudināt Japānu ievērot starptautiskās saistības attiecībā uz jūras zīdītāju aizsardzību; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē ES dalību demaršā, kura mērķis ir paust Japānai savas nopietnās bažas; aicina Komisiju Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un Padomi mudināt Japānu ievērot starptautiskās saistības attiecībā uz jūras zīdītāju aizsardzību;

| 6. | pauž nožēlu par to, ka Japāna līdz šim nav pārskatījusi savu lēmumu, neskatoties uz diplomātisko demaršu un plašiem starptautiskiem protestiem; mudina ES un tās dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai šo jautājumu atrisinātu politiskā dialogā un ar Starptautiskās Vaļu medību komisijas starpniecību; |
| --- | --- |

6.

pauž nožēlu par to, ka Japāna līdz šim nav pārskatījusi savu lēmumu, neskatoties uz diplomātisko demaršu un plašiem starptautiskiem protestiem; mudina ES un tās dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai šo jautājumu atrisinātu politiskā dialogā un ar Starptautiskās Vaļu medību komisijas starpniecību;

| 7. | aicina Komisiju, EĀDD un dalībvalstis nepārtraukti sadarboties ar Japānu jautājumā par vaļu medībām zinātniskos nolūkos, lai, izmantojot divpusējos un daudzpusējos kanālus, atceltu šādu praksi; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju, EĀDD un dalībvalstis nepārtraukti sadarboties ar Japānu jautājumā par vaļu medībām zinātniskos nolūkos, lai, izmantojot divpusējos un daudzpusējos kanālus, atceltu šādu praksi;

| 8. | atbalsta Starptautiskās Vaļu medību komisijas Rezolūciju 2014-5, saskaņā ar kuru bez iepriekšējas starptautiskas izskatīšanas, tostarp Starptautiskās Vaļu medību komisijas Zinātniskās komitejas izskatīšanas, nevajadzētu piešķirt nevienu turpmāku vaļu medību atļauju; mudina Starptautisko Vaļu medību komisiju iekļaut Starptautiskās Tiesas nolēmumu darba praksē un attiecīgi pielāgot savus noteikumus; uzsver nepieciešamību steidzami rīkoties, lai šajā ziņā stiprinātu Starptautisko Vaļu medību komisiju, un aicina dalībvalstis nākamajā Starptautiskās Vaļu medību komisijas sanāksmē oktobrī izdarīt spiedienu, lai tiktu pieņemti vajadzīgie lēmumi; |
| --- | --- |

8.

atbalsta Starptautiskās Vaļu medību komisijas Rezolūciju 2014-5, saskaņā ar kuru bez iepriekšējas starptautiskas izskatīšanas, tostarp Starptautiskās Vaļu medību komisijas Zinātniskās komitejas izskatīšanas, nevajadzētu piešķirt nevienu turpmāku vaļu medību atļauju; mudina Starptautisko Vaļu medību komisiju iekļaut Starptautiskās Tiesas nolēmumu darba praksē un attiecīgi pielāgot savus noteikumus; uzsver nepieciešamību steidzami rīkoties, lai šajā ziņā stiprinātu Starptautisko Vaļu medību komisiju, un aicina dalībvalstis nākamajā Starptautiskās Vaļu medību komisijas sanāksmē oktobrī izdarīt spiedienu, lai tiktu pieņemti vajadzīgie lēmumi;

| 9. | mudina Padomi un Komisiju, izstrādājot atjauninātu ES kopējo nostāju par vaļu medībām pēc Starptautiskās Vaļu medību komisijas 66. sanāksmes 2016. gada oktobrī, izvēlēties pieeju, kas ir vismaz tikpat piesardzīga kā pašreizējā kopējā nostāja (Padomes Lēmums par nostāju, kas saistībā ar tās kompetencē esošiem jautājumiem Eiropas Savienības vārdā jāieņem turpmākajās trīs Starptautiskās Vaļu medību komisijas sanāksmēs – 2011/0221(NLE)); |
| --- | --- |

9.

mudina Padomi un Komisiju, izstrādājot atjauninātu ES kopējo nostāju par vaļu medībām pēc Starptautiskās Vaļu medību komisijas 66. sanāksmes 2016. gada oktobrī, izvēlēties pieeju, kas ir vismaz tikpat piesardzīga kā pašreizējā kopējā nostāja (Padomes Lēmums par nostāju, kas saistībā ar tās kompetencē esošiem jautājumiem Eiropas Savienības vārdā jāieņem turpmākajās trīs Starptautiskās Vaļu medību komisijas sanāksmēs – 2011/0221(NLE));

| 10. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Japānas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

10.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Japānas valdībai un parlamentam.

---

(1)  OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.

(2)  OV C 76 E, 25.3.2010., 46. lpp.

(3)  https://iwc.int/total-catches

---

Ceturtdiena, 2016. gada 7. jūlija

| 16.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/126 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/126

---

P8_TA(2016)0314

Personu ar albīnismu stāvoklis Āfrikā, it īpaši Malāvijā

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūlija rezolūcija par personu ar albīnismu stāvokli Āfrikā, it īpaši Malāvijā (2016/2807(RSP))

(2018/C 101/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 4. septembra rezolūciju par albīnu slepkavībām Tanzānijā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 4. septembra rezolūciju par albīnu slepkavībām Tanzānijā (1),

| — | ņemot vērā ANO neatkarīgā eksperta 2016. gada 18. janvāra ziņojumu par personu ar albīnismu cilvēktiesību stāvokli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO neatkarīgā eksperta 2016. gada 18. janvāra ziņojumu par personu ar albīnismu cilvēktiesību stāvokli,

| — | ņemot vērā ES 2015. gada 13. jūnija paziņojumu presei par starptautisko dienu izglītošanai par albīnismu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2015. gada 13. jūnija paziņojumu presei par starptautisko dienu izglītošanai par albīnismu,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2014. gada 18. decembra rezolūciju Nr. 69/170 par starptautisko dienu izglītošanai par albīnismu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2014. gada 18. decembra rezolūciju Nr. 69/170 par starptautisko dienu izglītošanai par albīnismu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas 2013. gada 5. novembra rezolūciju Nr. 263 par to, lai tiktu pārtraukti uzbrukumi personām ar albīnismu un viņu diskriminācija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas 2013. gada 5. novembra rezolūciju Nr. 263 par to, lai tiktu pārtraukti uzbrukumi personām ar albīnismu un viņu diskriminācija,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2013. gada 13. jūnija rezolūciju Nr. 23/13 par uzbrukumiem personām ar albīnismu un viņu diskrimināciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2013. gada 13. jūnija rezolūciju Nr. 23/13 par uzbrukumiem personām ar albīnismu un viņu diskrimināciju,

| — | ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām,

| — | ņemot vērā Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā ANO 1992. gada 18. decembra Deklarāciju par personu, kas pieder pie nacionālajām vai etniskajām, reliģiskajām vai lingvistiskām minoritātēm, tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1992. gada 18. decembra Deklarāciju par personu, kas pieder pie nacionālajām vai etniskajām, reliģiskajām vai lingvistiskām minoritātēm, tiesībām,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu,

| — | ņemot vērā Kotonū Partnerattiecību nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū Partnerattiecību nolīgumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā albīnisms ir iedzimta īpatnība, kas skar apmēram vienu no katriem 20 000 cilvēku visā pasaulē; tā kā šis rādītājs ir daudz augstāks Subsahāras valstīs, turklāt Tanzānijā, Malāvijā un Burundi ir visvairāk personu ar albīnismu (PAA); |
| --- | --- |

A.

tā kā albīnisms ir iedzimta īpatnība, kas skar apmēram vienu no katriem 20 000 cilvēku visā pasaulē; tā kā šis rādītājs ir daudz augstāks Subsahāras valstīs, turklāt Tanzānijā, Malāvijā un Burundi ir visvairāk personu ar albīnismu (PAA);

| B. | tā kā PAA saskaras ar vairākiem galējiem vajāšanu un cilvēktiesību pārkāpumu veidiem, sākot no plašas diskriminācijas sabiedrībā, mutiskiem apvainojumiem un izslēgšanas no sabiedriskajiem pakalpojumiem līdz pat slepkavībām, nolaupīšanām, izvarošanām un sakropļošanai; tā kā cilvēktiesību novērotāji ziņoja par 448 uzbrukumiem PAA 2015. gadā vien, un tie notikuši 25 Āfrikas valstīs; tā kā ir ļoti iespējams, ka šie skaitļi neatspoguļo patiesos apjomus, jo iestādes neveic šādu noziegumu sistemātisku uzraudzību un dokumentēšanu vai arī tām trūkst spēju un resursu, lai veiktu rūpīgu izmeklēšanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā PAA saskaras ar vairākiem galējiem vajāšanu un cilvēktiesību pārkāpumu veidiem, sākot no plašas diskriminācijas sabiedrībā, mutiskiem apvainojumiem un izslēgšanas no sabiedriskajiem pakalpojumiem līdz pat slepkavībām, nolaupīšanām, izvarošanām un sakropļošanai; tā kā cilvēktiesību novērotāji ziņoja par 448 uzbrukumiem PAA 2015. gadā vien, un tie notikuši 25 Āfrikas valstīs; tā kā ir ļoti iespējams, ka šie skaitļi neatspoguļo patiesos apjomus, jo iestādes neveic šādu noziegumu sistemātisku uzraudzību un dokumentēšanu vai arī tām trūkst spēju un resursu, lai veiktu rūpīgu izmeklēšanu;

| C. | tā kā lielākais drauds personām ar albīnismu Āfrikā rodas no plaši izplatītās māņticības un maldinošas ticējumu sistēmas par viņu stāvokli, ieskaitot mītu, ka PAA ir burvju spējas, kā rezultātā viņus regulāri nogalina noziedzīgi grupējumi un viņu ķermeņa daļu tirgotāji, jo valda ticība, ka tās nes veiksmi, veselību un laimi; tā kā vairākās valstīs tikuši atrakti PAA kapi un nozagtas viņu ķermeņa daļas vai kauli; |
| --- | --- |

C.

tā kā lielākais drauds personām ar albīnismu Āfrikā rodas no plaši izplatītās māņticības un maldinošas ticējumu sistēmas par viņu stāvokli, ieskaitot mītu, ka PAA ir burvju spējas, kā rezultātā viņus regulāri nogalina noziedzīgi grupējumi un viņu ķermeņa daļu tirgotāji, jo valda ticība, ka tās nes veiksmi, veselību un laimi; tā kā vairākās valstīs tikuši atrakti PAA kapi un nozagtas viņu ķermeņa daļas vai kauli;

| D. | tā kā Malāvijā dzīvo aptuveni 10 000 cilvēku ar albīnismu, un policija tur ziņojusi par 69 uzbrukumiem kopš 2014. gada novembra, no kuriem 18 bija slepkavības; tā kā 2016. gada aprīlī tika nogalināti četri cilvēki, tostarp divus gadus vecs bērns, un tā rezultātā iestādes atzinušas PAA par “apdraudētu sugu”; |
| --- | --- |

D.

tā kā Malāvijā dzīvo aptuveni 10 000 cilvēku ar albīnismu, un policija tur ziņojusi par 69 uzbrukumiem kopš 2014. gada novembra, no kuriem 18 bija slepkavības; tā kā 2016. gada aprīlī tika nogalināti četri cilvēki, tostarp divus gadus vecs bērns, un tā rezultātā iestādes atzinušas PAA par “apdraudētu sugu”;

| E. | tā kā Malāvijas prezidents Peter Mutharika publiski nosodījis nesen notikušos uzbrukumus; |
| --- | --- |

E.

tā kā Malāvijas prezidents Peter Mutharika publiski nosodījis nesen notikušos uzbrukumus;

| F. | tā kā līdzās Malāvijai ziņots par uzbrukumiem PAA arī vairākās citās Austrumāfrikas valstīs, jo īpaši Tanzānijā, Burundi, Kenijā un Mozambikā; |
| --- | --- |

F.

tā kā līdzās Malāvijai ziņots par uzbrukumiem PAA arī vairākās citās Austrumāfrikas valstīs, jo īpaši Tanzānijā, Burundi, Kenijā un Mozambikā;

| G. | tā kā sievietes un bērni ar albīnismu ir īpaši neaizsargāti pret sociālo atstumtību; tā kā sievietes ar albīnismu bieži ir seksuālās vardarbības mērķis sakarā ar plaši izplatīto uzskatu, ka dzimumakts ar sievieti ar albīnismu var izārstēt HIV/AIDS, un tā kā sievietēm, kurām ir piedzimuši bērni ar albīnismu, tiek atteikts darbs un viņas darbā tiek diskriminētas; tā kā bērni ir liela daļa no rituālo uzbrukumu upuriem un daudziem no viņiem draud pamešana; tā kā bailes no uzbrukumiem skolas vecuma bērnus kavē izmantot savas tiesības uz izglītību; |
| --- | --- |

G.

tā kā sievietes un bērni ar albīnismu ir īpaši neaizsargāti pret sociālo atstumtību; tā kā sievietes ar albīnismu bieži ir seksuālās vardarbības mērķis sakarā ar plaši izplatīto uzskatu, ka dzimumakts ar sievieti ar albīnismu var izārstēt HIV/AIDS, un tā kā sievietēm, kurām ir piedzimuši bērni ar albīnismu, tiek atteikts darbs un viņas darbā tiek diskriminētas; tā kā bērni ir liela daļa no rituālo uzbrukumu upuriem un daudziem no viņiem draud pamešana; tā kā bailes no uzbrukumiem skolas vecuma bērnus kavē izmantot savas tiesības uz izglītību;

| H. | tā kā Tanzānijas valdība ir veikusi nopietnus un būtiskus pasākumus, lai risinātu ar burvestībām saistītās problēmas šajā valstī, tostarp apturot tradicionālo dziednieku licences un apcietinot daudzas personas, kas apgalvo, ka veic ārstēšanu ar burvestībām; tā kā Tanzānijas prezidents 2008. gadā iecēla pirmo parlamenta deputātu ar albīnismu un 2015. gada decembrī pirmo reizi persona ar albīnismu tika iecelta ministra vietnieka amatā; |
| --- | --- |

H.

tā kā Tanzānijas valdība ir veikusi nopietnus un būtiskus pasākumus, lai risinātu ar burvestībām saistītās problēmas šajā valstī, tostarp apturot tradicionālo dziednieku licences un apcietinot daudzas personas, kas apgalvo, ka veic ārstēšanu ar burvestībām; tā kā Tanzānijas prezidents 2008. gadā iecēla pirmo parlamenta deputātu ar albīnismu un 2015. gada decembrī pirmo reizi persona ar albīnismu tika iecelta ministra vietnieka amatā;

| I. | tā kā šī problēma gan kļūst starptautiski arvien zināmāka un skartajās valstīs tiek pieņemti jauni tiesību akti, tomēr vēl arvien ļoti maz personu tiek pakļautas kriminālvajāšanai un notiesātas par šādiem nodarījumiem un daudzās Āfrikas valstīs noziegumi un spīdzināšana vēl arvien notiek pilnīgi nesodīti; |
| --- | --- |

I.

tā kā šī problēma gan kļūst starptautiski arvien zināmāka un skartajās valstīs tiek pieņemti jauni tiesību akti, tomēr vēl arvien ļoti maz personu tiek pakļautas kriminālvajāšanai un notiesātas par šādiem nodarījumiem un daudzās Āfrikas valstīs noziegumi un spīdzināšana vēl arvien notiek pilnīgi nesodīti;

| J. | tā kā 2016. gada 1. martā Dienvidmalāvijā saniknots pūlis nolinčoja un sadedzināja septiņas personas, apsūdzot tās par “albīnu medībām”; tā kā Malāvijas policijas galvenais inspektors pavēlējis policistiem nošaut ikvienu, kuru pieķer PAA nolaupīšanā; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2016. gada 1. martā Dienvidmalāvijā saniknots pūlis nolinčoja un sadedzināja septiņas personas, apsūdzot tās par “albīnu medībām”; tā kā Malāvijas policijas galvenais inspektors pavēlējis policistiem nošaut ikvienu, kuru pieķer PAA nolaupīšanā;

| K. | tā kā PAA diskriminācija, vajāšana un stigmatizācija likusi simtiem cilvēku bēgt un meklēt patvērumu pagaidu apmetnēs; tā kā šī situācija ir radījusi PAA vēl lielākas problēmas un nedrošību, ierobežojot viņu piekļuvi pamatpakalpojumiem, piemēram, veselības aprūpei un izglītībai, viņu nodarbinātības iespējas un līdzdalību sabiedrībā; |
| --- | --- |

K.

tā kā PAA diskriminācija, vajāšana un stigmatizācija likusi simtiem cilvēku bēgt un meklēt patvērumu pagaidu apmetnēs; tā kā šī situācija ir radījusi PAA vēl lielākas problēmas un nedrošību, ierobežojot viņu piekļuvi pamatpakalpojumiem, piemēram, veselības aprūpei un izglītībai, viņu nodarbinātības iespējas un līdzdalību sabiedrībā;

| L. | tā kā šī diskriminācija var radīt traumu uz visu mūžu un psihosociālas problēmas, turklāt tā rada lielas bažas un bailes PAA kopienā; tā kā PAA parasti ir lielākas grūtības piekļūt atbilstošai medicīniskajai aprūpei, tajā skaitā ādas vēža profilakses zālēm; |
| --- | --- |

L.

tā kā šī diskriminācija var radīt traumu uz visu mūžu un psihosociālas problēmas, turklāt tā rada lielas bažas un bailes PAA kopienā; tā kā PAA parasti ir lielākas grūtības piekļūt atbilstošai medicīniskajai aprūpei, tajā skaitā ādas vēža profilakses zālēm;

| M. | tā kā 2015. gada martā ANO iecēla pirmo neatkarīgo ekspertu par personu ar albīnismu cilvēktiesību stāvokli un 13. jūniju oficiāli izziņoja par starptautisko dienu izglītošanai par albīnismu; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2015. gada martā ANO iecēla pirmo neatkarīgo ekspertu par personu ar albīnismu cilvēktiesību stāvokli un 13. jūniju oficiāli izziņoja par starptautisko dienu izglītošanai par albīnismu;

| N. | tā kā 2016. gada jūnijā ar ANO atbalstu notika pirmais reģionālais forums rīcībai albīnisma jomā Āfrikā, kurā izstrādāja specifisku, vienkāršu un efektīvu pasākumu plānu, lai cīnītos ar cilvēktiesību pārkāpumiem pret PAA; |
| --- | --- |

N.

tā kā 2016. gada jūnijā ar ANO atbalstu notika pirmais reģionālais forums rīcībai albīnisma jomā Āfrikā, kurā izstrādāja specifisku, vienkāršu un efektīvu pasākumu plānu, lai cīnītos ar cilvēktiesību pārkāpumiem pret PAA;

| O. | tā kā ES ir veikusi sabiedrības informēšanu kampaņas, lai radītu plašāku izpratni par šo jautājumu un ir atbalstījusi pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaistīšanos un rīcībspējas palielināšanas pasākumus vietējo iestāžu cīņā pret PAA nogalināšanu, |
| --- | --- |

O.

tā kā ES ir veikusi sabiedrības informēšanu kampaņas, lai radītu plašāku izpratni par šo jautājumu un ir atbalstījusi pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaistīšanos un rīcībspējas palielināšanas pasākumus vietējo iestāžu cīņā pret PAA nogalināšanu,

| 1. | atgādina, ka cilvēkiem ar albīnismu ir tiesības dzīvot tāpat kā ikvienam citam bez jebkāda veida bailēm, kā noteikts 1948. gada Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 2. un 3. pantā; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka cilvēkiem ar albīnismu ir tiesības dzīvot tāpat kā ikvienam citam bez jebkāda veida bailēm, kā noteikts 1948. gada Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 2. un 3. pantā;

| 2. | pauž dziļas bažas par pastāvīgo un plaši izplatīto diskrimināciju un vajāšanu, ar kuru saskaras personas ar albīnismu Āfrikā, jo īpaši pēc nesenā vardarbības pieauguma Malāvijā; asi nosoda visas slepkavības, nolaupīšanas, sakropļošanas un citu necilvēcīgu un pazemojošu attieksmi, ko pieredz PAA, un pauž līdzjūtību un solidaritāti upuru ģimenēm; nosoda arī jebkāda veida tirdzniecību ar PAA ķermeņa daļām; |
| --- | --- |

2.

pauž dziļas bažas par pastāvīgo un plaši izplatīto diskrimināciju un vajāšanu, ar kuru saskaras personas ar albīnismu Āfrikā, jo īpaši pēc nesenā vardarbības pieauguma Malāvijā; asi nosoda visas slepkavības, nolaupīšanas, sakropļošanas un citu necilvēcīgu un pazemojošu attieksmi, ko pieredz PAA, un pauž līdzjūtību un solidaritāti upuru ģimenēm; nosoda arī jebkāda veida tirdzniecību ar PAA ķermeņa daļām;

| 3. | pauž nožēlu par klusēšanu un vienaldzību saistībā ar šiem notikumiem; atgādina, ka valsts galvenā atbildība ir aizsargāt savus iedzīvotājus, tostarp neaizsargātās grupas, un mudina Malāvijas valdību un visu skarto valstu iestādes veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai novērstu jebkādu vardarbību un diskrimināciju pret PAA un aizsargātu gan šo personu, gan viņu ģimenes locekļu cieņu, cilvēktiesības un labklājību; |
| --- | --- |

3.

pauž nožēlu par klusēšanu un vienaldzību saistībā ar šiem notikumiem; atgādina, ka valsts galvenā atbildība ir aizsargāt savus iedzīvotājus, tostarp neaizsargātās grupas, un mudina Malāvijas valdību un visu skarto valstu iestādes veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai novērstu jebkādu vardarbību un diskrimināciju pret PAA un aizsargātu gan šo personu, gan viņu ģimenes locekļu cieņu, cilvēktiesības un labklājību;

| 4. | mudina Malāvijas iestādes pārtraukt nesodāmību un steidzami prasīt starptautisku atbalstu, lai veiktu objektīvu un efektīvu izmeklēšanu saistībā ar visiem ziņojumiem par uzbrukumiem PAA, lai atrastu vainīgos un sauktu tos pie atbildības; |
| --- | --- |

4.

mudina Malāvijas iestādes pārtraukt nesodāmību un steidzami prasīt starptautisku atbalstu, lai veiktu objektīvu un efektīvu izmeklēšanu saistībā ar visiem ziņojumiem par uzbrukumiem PAA, lai atrastu vainīgos un sauktu tos pie atbildības;

| 5. | atzinīgi vērtē prezidenta P. Mutharika paziņojumu, kurā viņš nosoda uzbrukumus un aicina drošības iestādes nodrošināt PAA maksimālu aizsardzību; tomēr brīdina nepieļaut eskalāciju un atgādina, ka kūdīšana uz naidu un vardarbību nevar būt atbilde uz PAA pašreizējo diskrimināciju; jo īpaši nosoda jebkādus iedzīvotāju mēģinājumus pašiem ķerties pie tiesas spriešanas; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē prezidenta P. Mutharika paziņojumu, kurā viņš nosoda uzbrukumus un aicina drošības iestādes nodrošināt PAA maksimālu aizsardzību; tomēr brīdina nepieļaut eskalāciju un atgādina, ka kūdīšana uz naidu un vardarbību nevar būt atbilde uz PAA pašreizējo diskrimināciju; jo īpaši nosoda jebkādus iedzīvotāju mēģinājumus pašiem ķerties pie tiesas spriešanas;

| 6. | aicina Malāvijas valdību efektīvāk risināt PAA medicīniskās, psiholoģiskās un sociālās vajadzības, kā daļu no integrācijas politikas garantējot viņiem vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei un izglītībai; |
| --- | --- |

6.

aicina Malāvijas valdību efektīvāk risināt PAA medicīniskās, psiholoģiskās un sociālās vajadzības, kā daļu no integrācijas politikas garantējot viņiem vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei un izglītībai;

| 7. | atzinīgi vērtē 2015. gada marta Malāvijas nacionālo rīcības plānu, kura mērķis ir uzlabot informētību, palielināt iekšējo drošību, uzlabot cilvēktiesību uzraudzību, tiesībaizsardzības un likumdošanas pārvaldību un dot iespējas cilvēkiem ar albīnismu; aicina Malāvijas valdību īstenot piecu punktu rīcības plānu un prasa šim projektam piešķirt vairāk līdzekļu; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē 2015. gada marta Malāvijas nacionālo rīcības plānu, kura mērķis ir uzlabot informētību, palielināt iekšējo drošību, uzlabot cilvēktiesību uzraudzību, tiesībaizsardzības un likumdošanas pārvaldību un dot iespējas cilvēkiem ar albīnismu; aicina Malāvijas valdību īstenot piecu punktu rīcības plānu un prasa šim projektam piešķirt vairāk līdzekļu;

| 8. | atzinīgi vērtē Tanzānijas valdības centienus cīnīties pret PAA diskrimināciju un lēmumu aizliegt darboties personām, kas apgalvo, ka veic ārstēšanu ar burvestībām, cenšoties pārtraukt PAA nogalināšanu, taču vienlaikus atzīst, ka pārāk maz gadījumos vainīgie tiek saukti pie atbildības; attiecīgi aicina Malāvijas valdību grozīt spēkā esošos tiesību aktus, lai atspoguļotu pret PAA veikto noziegumu smagumu; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē Tanzānijas valdības centienus cīnīties pret PAA diskrimināciju un lēmumu aizliegt darboties personām, kas apgalvo, ka veic ārstēšanu ar burvestībām, cenšoties pārtraukt PAA nogalināšanu, taču vienlaikus atzīst, ka pārāk maz gadījumos vainīgie tiek saukti pie atbildības; attiecīgi aicina Malāvijas valdību grozīt spēkā esošos tiesību aktus, lai atspoguļotu pret PAA veikto noziegumu smagumu;

| 9. | uzskata, ka būtu jāveltī vairāk pūliņu, lai ar sabiedrības informēšanas kampaņām novērstu šādas diskriminācijas un vardarbības pamatcēloņus; uzsver vietējo iestāžu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju izšķirošo lomu, lai veicinātu PAA tiesības, informētu un izglītotu iedzīvotājus un kliedētu mītus un aizspriedumus par albīnismu; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka būtu jāveltī vairāk pūliņu, lai ar sabiedrības informēšanas kampaņām novērstu šādas diskriminācijas un vardarbības pamatcēloņus; uzsver vietējo iestāžu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju izšķirošo lomu, lai veicinātu PAA tiesības, informētu un izglītotu iedzīvotājus un kliedētu mītus un aizspriedumus par albīnismu;

| 10. | pauž bažas par īpašām problēmām, ar kuram saskaras sievietes un bērni ar albīnismu, un kas tos vēl vairāk pakļauj nabadzības, nedrošības un izolācijas riskam; uzstāj, ka visiem upuriem jābūt pieejamai atbilstošai medicīniskai un psiholoģiskai aprūpei un ka būtu jāievieš atbilstoši politikas pasākumi, lai atvieglotu viņu reintegrāciju savās kopienās; |
| --- | --- |

10.

pauž bažas par īpašām problēmām, ar kuram saskaras sievietes un bērni ar albīnismu, un kas tos vēl vairāk pakļauj nabadzības, nedrošības un izolācijas riskam; uzstāj, ka visiem upuriem jābūt pieejamai atbilstošai medicīniskai un psiholoģiskai aprūpei un ka būtu jāievieš atbilstoši politikas pasākumi, lai atvieglotu viņu reintegrāciju savās kopienās;

| 11. | aicina skarto valstu iestādes sadarbībā ar starptautiskajiem un reģionālajiem partneriem apņemties veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai novērstu un apkarotu nelikumīgu tirdzniecību ar albīnu ķermeņu daļām, pārskatīt lietas, ja ir aizdomas par kapu izlaupīšanu, izsekot un identificēt, no kurienes rodas pieprasījums pēc šādām ķermeņa daļām, un saukt t. s. “albīnu medniekus” pie atbildības; |
| --- | --- |

11.

aicina skarto valstu iestādes sadarbībā ar starptautiskajiem un reģionālajiem partneriem apņemties veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai novērstu un apkarotu nelikumīgu tirdzniecību ar albīnu ķermeņu daļām, pārskatīt lietas, ja ir aizdomas par kapu izlaupīšanu, izsekot un identificēt, no kurienes rodas pieprasījums pēc šādām ķermeņa daļām, un saukt t. s. “albīnu medniekus” pie atbildības;

| 12. | uzskata, ka prokurori, izmeklētāji un policijas darbinieki būtu īpaši jāapmāca, sniedzot viņiem nepieciešamās zināšanas ar PAA saistīto lietu risināšanai; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka prokurori, izmeklētāji un policijas darbinieki būtu īpaši jāapmāca, sniedzot viņiem nepieciešamās zināšanas ar PAA saistīto lietu risināšanai;

| 13. | uzsver, ka kopumā trūkst izpratnes un veselības informācijas par albīnismu un tas vēl vairāk pasliktina PAA veselības stāvokli; uzsver nepieciešamību nodrošināt, ka viņiem ir pieeja veselības aprūpei, jo īpaši lauku un attālos apgabalos; uzskata, ka veselības aprūpes personālam ir jāsniedz apmācība, kā ar izpratni izturēties pret albīnismu; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka kopumā trūkst izpratnes un veselības informācijas par albīnismu un tas vēl vairāk pasliktina PAA veselības stāvokli; uzsver nepieciešamību nodrošināt, ka viņiem ir pieeja veselības aprūpei, jo īpaši lauku un attālos apgabalos; uzskata, ka veselības aprūpes personālam ir jāsniedz apmācība, kā ar izpratni izturēties pret albīnismu;

| 14. | aicina uzlabot skolotāju un skolu administrāciju apmācību par albīnismu, savukārt Malāvijas iestādes aicina atvieglot PAA piekļuvi izglītībai un iespējas to izmantot; |
| --- | --- |

14.

aicina uzlabot skolotāju un skolu administrāciju apmācību par albīnismu, savukārt Malāvijas iestādes aicina atvieglot PAA piekļuvi izglītībai un iespējas to izmantot;

| 15. | atzinīgi vērtē to, ka ANO Cilvēktiesību padome 2015. gadā izveidoja neatkarīga eksperta amatu par personu ar albīnismu cilvēktiesību stāvokli un to, ka viņa 2016. gada 17.–19. jūnijāDar El Salaam sarīkoja pirmo reģionālo forumu rīcībai albīnisma jomā Āfrikā; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē to, ka ANO Cilvēktiesību padome 2015. gadā izveidoja neatkarīga eksperta amatu par personu ar albīnismu cilvēktiesību stāvokli un to, ka viņa 2016. gada 17.–19. jūnijāDar El Salaam sarīkoja pirmo reģionālo forumu rīcībai albīnisma jomā Āfrikā;

| 16. | aicina ES un tās dalībvalstis turpināt sadarboties ar skartajām valstīm un nodrošināt nepieciešamo finansiālo un tehnisko palīdzību, lai efektīvi atbalstītu to centienus izstrādāt politikas virzienus, ar kuriem risināt PAA īpašās vajadzības un tiesības, pamatojoties uz nediskrimināciju un sociālo integrāciju; |
| --- | --- |

16.

aicina ES un tās dalībvalstis turpināt sadarboties ar skartajām valstīm un nodrošināt nepieciešamo finansiālo un tehnisko palīdzību, lai efektīvi atbalstītu to centienus izstrādāt politikas virzienus, ar kuriem risināt PAA īpašās vajadzības un tiesības, pamatojoties uz nediskrimināciju un sociālo integrāciju;

| 17. | mudina visas skartās valstis dalīties ar labāko praksi personu ar albīnismu tiesību aizsardzībā un veicināšanā; |
| --- | --- |

17.

mudina visas skartās valstis dalīties ar labāko praksi personu ar albīnismu tiesību aizsardzībā un veicināšanā;

| 18. | aicina ES cieši uzraudzīt PAA cilvēktiesību situāciju Āfrikā, jo īpaši ES delegācijām sagatavojot regulārus ziņojumus un īstenojot paveiktā darba kontroli, kā arī turpināt veicināt būtiskus uzlabojumus šo personu aizsardzībai un sociālajai integrācijai; |
| --- | --- |

18.

aicina ES cieši uzraudzīt PAA cilvēktiesību situāciju Āfrikā, jo īpaši ES delegācijām sagatavojot regulārus ziņojumus un īstenojot paveiktā darba kontroli, kā arī turpināt veicināt būtiskus uzlabojumus šo personu aizsardzībai un sociālajai integrācijai;

| 19. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, EĀDD, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / augstajai pārstāvei Savienības ārlietās un drošības politikas jautājumos, Malāvijas un Tanzānijas valdībām un parlamentiem, Āfrikas Savienībai un ANO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

19.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, EĀDD, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / augstajai pārstāvei Savienības ārlietās un drošības politikas jautājumos, Malāvijas un Tanzānijas valdībām un parlamentiem, Āfrikas Savienībai un ANO ģenerālsekretāram.

---

(1)  OV C 295 E, 4.12.2009., 94. lpp.

---

| 16.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/130 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/130

---

P8_TA(2016)0315

Bahreina

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūlija rezolūcija par Bahreinu (2016/2808(RSP))

(2018/C 101/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Bahreinu, jo īpaši 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Bahreinu, it īpaši Nabeel Rajab lietu (1) un 2016. gada 4. februāra rezolūciju par Bahreinu — Mohammed Ramadan lieta (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Bahreinu, jo īpaši 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Bahreinu, it īpaši Nabeel Rajab lietu (1) un 2016. gada 4. februāra rezolūciju par Bahreinu — Mohammed Ramadan lieta (2),

| — | ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 5. jūlija paziņojumu par nesenajiem notikumiem Bahreinā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 5. jūlija paziņojumu par nesenajiem notikumiem Bahreinā,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par nāvessodu, spīdzināšanu, vārda brīvību un ANO cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par nāvessodu, spīdzināšanu, vārda brīvību un ANO cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos / Komisijas priekšsēdētāja vietnieces Federica Mogherini runaspersonas 2016. gada 31. maija paziņojumu par al-Wefaq ģenerālsekretāra Ali Salman notiesāšanu Bahreinā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos / Komisijas priekšsēdētāja vietnieces Federica Mogherini runaspersonas 2016. gada 31. maija paziņojumu par al-Wefaq ģenerālsekretāra Ali Salman notiesāšanu Bahreinā,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta jautājumos par uzskatu un vārda brīvības veicināšanu un aizsardzību David Kaye2016. gada 1. jūnija deklarāciju par opozīcijas vadītāja Sheikh Ali Salman notiesāšanu, ANO ģenerālsekretāra 2016. gada 16. jūnija deklarāciju par Bahreinu un ANO augstā cilvēktiesību komisāra 2016. gada 21. jūnija deklarāciju par Bahreinu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta jautājumos par uzskatu un vārda brīvības veicināšanu un aizsardzību David Kaye2016. gada 1. jūnija deklarāciju par opozīcijas vadītāja Sheikh Ali Salman notiesāšanu, ANO ģenerālsekretāra 2016. gada 16. jūnija deklarāciju par Bahreinu un ANO augstā cilvēktiesību komisāra 2016. gada 21. jūnija deklarāciju par Bahreinu,

| — | ņemot vērā ES Stratēģisko satvaru un rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā, kurā cilvēktiesību aizsardzība un uzraudzīšana ir noteiktas par visu ES politikas virzienu neatņemamu daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Stratēģisko satvaru un rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā, kurā cilvēktiesību aizsardzība un uzraudzīšana ir noteiktas par visu ES politikas virzienu neatņemamu daļu,

| — | ņemot vērā 2002. gada februārī pieņemto Bahreinas konstitūciju, jo īpaši tās 3. nodaļu, Bahreinas kriminālkodeksa 364. pantu un 1963. gada likumu “Par Bahreinas pilsonību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2002. gada februārī pieņemto Bahreinas konstitūciju, jo īpaši tās 3. nodaļu, Bahreinas kriminālkodeksa 364. pantu un 1963. gada likumu “Par Bahreinas pilsonību”,

| — | ņemot vērā Bahreinas neatkarīgās izmeklēšanas komisijas (BICI) 2011. gada novembra ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bahreinas neatkarīgās izmeklēšanas komisijas (BICI) 2011. gada novembra ziņojumu,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, Konvenciju par bērna tiesībām un Arābu Cilvēktiesību hartu, kuriem Bahreina ir pievienojusies, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, Konvenciju par bērna tiesībām un Arābu Cilvēktiesību hartu, kuriem Bahreina ir pievienojusies,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, jo īpaši tās 15. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, jo īpaši tās 15. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Bahreina ir Eiropas Savienības svarīgs partneris Persijas līcī, tostarp politisko un ekonomisko attiecību, enerģētikas un drošības jomās; tā kā abu pušu interesēs ir turpināt padziļināt sadarbību, lai labāk reaģētu uz nākotnes uzdevumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā Bahreina ir Eiropas Savienības svarīgs partneris Persijas līcī, tostarp politisko un ekonomisko attiecību, enerģētikas un drošības jomās; tā kā abu pušu interesēs ir turpināt padziļināt sadarbību, lai labāk reaģētu uz nākotnes uzdevumiem;

| B. | tā kā pēdējā mēneša laikā Bahreinas valdība ir intensificējusi savu represiju un vajāšanas kampaņu pret cilvēktiesību aizstāvjiem un politisko opozīciju; tā kā vārda brīvība un pulcēšanās brīvība ir neatņemami demokrātiskas un plurālistiskas sabiedrības balsti; tā kā 2002. gadā pieņemtajā Bahreinas konstitūcijā ir paredzētas pamatbrīvības, tostarp vārda un pulcēšanās brīvība; |
| --- | --- |

B.

tā kā pēdējā mēneša laikā Bahreinas valdība ir intensificējusi savu represiju un vajāšanas kampaņu pret cilvēktiesību aizstāvjiem un politisko opozīciju; tā kā vārda brīvība un pulcēšanās brīvība ir neatņemami demokrātiskas un plurālistiskas sabiedrības balsti; tā kā 2002. gadā pieņemtajā Bahreinas konstitūcijā ir paredzētas pamatbrīvības, tostarp vārda un pulcēšanās brīvība;

| C. | tā kā 2016. gada 13. jūnijā policija atkārtoti arestēja pazīstamo cilvēktiesību aizstāvi Nabeel Rajab saistībā ar sīkziņu publicēšanu sociālajā tīklā Twitter 2015. gadā, apsūdzot viņu “nepatiesu baumu izplatīšanā kara laikā” un “valsts iestāžu apvainošanā”, par ko viņam var piespriest līdz 13 gadus ilgu cietumsodu; tā kā Nabeel Rajab iepriekš 2012.–2014. gadā izcieta divu gadu cietumsodu saistībā ar savu vārda un pulcēšanās brīvības izmantošanu, un tā kā ANO Darba grupa patvaļīgas aizturēšanas jautājumos 2013. gadā nosprieda, ka viņš ir ticis patvaļīgi aizturēts; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2016. gada 13. jūnijā policija atkārtoti arestēja pazīstamo cilvēktiesību aizstāvi Nabeel Rajab saistībā ar sīkziņu publicēšanu sociālajā tīklā Twitter 2015. gadā, apsūdzot viņu “nepatiesu baumu izplatīšanā kara laikā” un “valsts iestāžu apvainošanā”, par ko viņam var piespriest līdz 13 gadus ilgu cietumsodu; tā kā Nabeel Rajab iepriekš 2012.–2014. gadā izcieta divu gadu cietumsodu saistībā ar savu vārda un pulcēšanās brīvības izmantošanu, un tā kā ANO Darba grupa patvaļīgas aizturēšanas jautājumos 2013. gadā nosprieda, ka viņš ir ticis patvaļīgi aizturēts;

| D. | tā kā pēc 15 dienu pavadīšanas vieninieku kamerā sliktos apstākļos N. Rajab veselības stāvoklis pasliktinājās, un 2016. gada 27. jūnijā viņu pārveda uz slimnīcu; tā kā, neraugoties uz veselības problēmu turpināšanos, 2016. gada 29. jūnijā viņu pārveda atpakaļ uz cietumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā pēc 15 dienu pavadīšanas vieninieku kamerā sliktos apstākļos N. Rajab veselības stāvoklis pasliktinājās, un 2016. gada 27. jūnijā viņu pārveda uz slimnīcu; tā kā, neraugoties uz veselības problēmu turpināšanos, 2016. gada 29. jūnijā viņu pārveda atpakaļ uz cietumu;

| E. | tā kā Bahreinas valdība piespieda Zainab Al-Khawaja doties trimdā, piedraudot viņu atkārtoti arestēt un turēt apcietinājumā uz nenoteiktu laiku, un ir noteikusi ceļošanas aizliegumu tiesību aizstāvības aktīvistu grupai, kura gatavojās doties uz ANO Cilvēktiesību padomi Ženēvā; |
| --- | --- |

E.

tā kā Bahreinas valdība piespieda Zainab Al-Khawaja doties trimdā, piedraudot viņu atkārtoti arestēt un turēt apcietinājumā uz nenoteiktu laiku, un ir noteikusi ceļošanas aizliegumu tiesību aizstāvības aktīvistu grupai, kura gatavojās doties uz ANO Cilvēktiesību padomi Ženēvā;

| F. | tā kā Mohammed Ramadan un Ali Moosa joprojām draud nāvessods; |
| --- | --- |

F.

tā kā Mohammed Ramadan un Ali Moosa joprojām draud nāvessods;

| G. | tā kā Bahreinas iestādes turpina izmantot pilsonības atņemšanu kā politisku represiju līdzekli, kulmināciju sasniedzot ar nesen veikto garīdznieka Ayatollah Sheikh Isa Qassim denaturalizāciju; tā kā Bahreinas iestādes ir atņēmušas pilsonību vairāk nekā 300 personām, tostarp cilvēktiesību aizstāvjiem, politiķiem, žurnālistiem un reliģiskajām autoritātēm, padarot vairākumu no viņiem par bezvalstniekiem, pretrunā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 15. pantam; |
| --- | --- |

G.

tā kā Bahreinas iestādes turpina izmantot pilsonības atņemšanu kā politisku represiju līdzekli, kulmināciju sasniedzot ar nesen veikto garīdznieka Ayatollah Sheikh Isa Qassim denaturalizāciju; tā kā Bahreinas iestādes ir atņēmušas pilsonību vairāk nekā 300 personām, tostarp cilvēktiesību aizstāvjiem, politiķiem, žurnālistiem un reliģiskajām autoritātēm, padarot vairākumu no viņiem par bezvalstniekiem, pretrunā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 15. pantam;

| H. | tā kā 2016. gada 14. jūnijā Bahreinas iestādes apturēja karalistes lielākās politiskās grupas — Nacionālās Islāmiskās biedrības al-Wefaq — darbību, iesaldēja tās aktīvus, pārņēma savā īpašumā tās galveno mītni un 2016. gada jūlijā iesniedza tiesā prasību steidzamības kārtā likvidēt šo politisko biedrību; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2016. gada 14. jūnijā Bahreinas iestādes apturēja karalistes lielākās politiskās grupas — Nacionālās Islāmiskās biedrības al-Wefaq — darbību, iesaldēja tās aktīvus, pārņēma savā īpašumā tās galveno mītni un 2016. gada jūlijā iesniedza tiesā prasību steidzamības kārtā likvidēt šo politisko biedrību;

| I. | tā kā opozīcijas grupas al-Wefaq vadītājs Sheikh Ali Salman kopš 2015. gada jūlija bez taisnīgas tiesas atrodas apcietinājumā, un pārsūdzības procesā 2016. gada maijā viņam piespriesto cietumsodu pat pagarināja līdz deviņiem gadiem sākotnējo četru gadu vietā; tā kā apsūdzēto personu tiesību aizsardzības trūkums ir tiešs Bahreinas valsts konstitūcijas un starptautisko tiesību aktu pārkāpums; tā kā 2015. gada septembrī ANO Darba grupa patvaļīgas aizturēšanas jautājumos secināja, ka viņa aizturēšana bija patvaļīga, |
| --- | --- |

I.

tā kā opozīcijas grupas al-Wefaq vadītājs Sheikh Ali Salman kopš 2015. gada jūlija bez taisnīgas tiesas atrodas apcietinājumā, un pārsūdzības procesā 2016. gada maijā viņam piespriesto cietumsodu pat pagarināja līdz deviņiem gadiem sākotnējo četru gadu vietā; tā kā apsūdzēto personu tiesību aizsardzības trūkums ir tiešs Bahreinas valsts konstitūcijas un starptautisko tiesību aktu pārkāpums; tā kā 2015. gada septembrī ANO Darba grupa patvaļīgas aizturēšanas jautājumos secināja, ka viņa aizturēšana bija patvaļīga,

| 1. | pauž nopietnas bažas par pašreizējo represiju kampaņu pret cilvēktiesību aizstāvjiem, politisko opozīciju un pilsonisko sabiedrību, kā arī demokrātisko pamattiesību, proti, vārda, biedrošanās un pulcēšanās brīvības, politiskā plurālisma un tiesiskuma, ierobežošanu Bahreinā; prasa pārtraukt visu veidu vardarbības aktus, vajāšanu un iebiedēšanu, tostarp tiesu iestāžu līmenī, kā arī cenzūru, ko pret cilvēktiesību aizstāvjiem, politiskajiem oponentiem, miermīlīgiem protestētājiem un pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem vērš valsts iestādes, drošības spēki un dienesti; |
| --- | --- |

1.

pauž nopietnas bažas par pašreizējo represiju kampaņu pret cilvēktiesību aizstāvjiem, politisko opozīciju un pilsonisko sabiedrību, kā arī demokrātisko pamattiesību, proti, vārda, biedrošanās un pulcēšanās brīvības, politiskā plurālisma un tiesiskuma, ierobežošanu Bahreinā; prasa pārtraukt visu veidu vardarbības aktus, vajāšanu un iebiedēšanu, tostarp tiesu iestāžu līmenī, kā arī cenzūru, ko pret cilvēktiesību aizstāvjiem, politiskajiem oponentiem, miermīlīgiem protestētājiem un pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem vērš valsts iestādes, drošības spēki un dienesti;

| 2. | ievēro Bahreinas suverenitāti, neatkarību un teritoriālo integritāti, un mudina turpināt dialogu starp Bahreinas valdību, Eiropas Savienību un ES dalībvalstīm; |
| --- | --- |

2.

ievēro Bahreinas suverenitāti, neatkarību un teritoriālo integritāti, un mudina turpināt dialogu starp Bahreinas valdību, Eiropas Savienību un ES dalībvalstīm;

| 3. | prasa nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot Nabeel Rajab un citus cilvēktiesību aizstāvjus, kas ieslodzīti cietumā saistībā ar viņu izteikumiem par savām tiesībām uz vārda, pulcēšanās un biedrošanās brīvību, un izbeigt visas pret viņiem izvirzītās apsūdzības; aicina iestādes garantēt Nabeel Rajab fizisko un psiholoģisko neaizskaramību un sniegt viņam nepieciešamo medicīnisko aprūpi; |
| --- | --- |

3.

prasa nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot Nabeel Rajab un citus cilvēktiesību aizstāvjus, kas ieslodzīti cietumā saistībā ar viņu izteikumiem par savām tiesībām uz vārda, pulcēšanās un biedrošanās brīvību, un izbeigt visas pret viņiem izvirzītās apsūdzības; aicina iestādes garantēt Nabeel Rajab fizisko un psiholoģisko neaizskaramību un sniegt viņam nepieciešamo medicīnisko aprūpi;

| 4. | nosoda ceļošanas aizliegumu noteikšanu cilvēktiesību aizstāvju delegācijai, kura devās uz ANO Cilvēktiesību padomes 32. sesiju Ženēvā, un aicina valdību atcelt šos aizliegumus; uzsver, ka nav pieņemami, ka pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un plašsaziņas līdzekļiem neļauj piedalīties starptautisko struktūru darbā, un uzstāj, ka Bahreinas iestādēm ir jāievēro Bahreinas pilsoniskās sabiedrības pārstāvju galvenās cilvēktiesības un politiskās tiesības; |
| --- | --- |

4.

nosoda ceļošanas aizliegumu noteikšanu cilvēktiesību aizstāvju delegācijai, kura devās uz ANO Cilvēktiesību padomes 32. sesiju Ženēvā, un aicina valdību atcelt šos aizliegumus; uzsver, ka nav pieņemami, ka pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un plašsaziņas līdzekļiem neļauj piedalīties starptautisko struktūru darbā, un uzstāj, ka Bahreinas iestādēm ir jāievēro Bahreinas pilsoniskās sabiedrības pārstāvju galvenās cilvēktiesības un politiskās tiesības;

| 5. | atgādina Bahreinas valdībai par tās pienākumu garantēt drošību visiem iedzīvotājiem neatkarīgi no viņu politiskajiem uzskatiem, piederības un konfesijas; uzskata, ka ilgtermiņa stabilitāti un drošību Bahreinā var nodrošināt tikai tādas patiesi plurālistiskas sabiedrības izveide, kurā tiek respektēta daudzveidība, un šajā sakarā aicina atbrīvot Sheikh Ali Salman un pārējos aktīvistus, kas pašlaik ir patvaļīgi ieslodzīti Bahreinas cietumos; |
| --- | --- |

5.

atgādina Bahreinas valdībai par tās pienākumu garantēt drošību visiem iedzīvotājiem neatkarīgi no viņu politiskajiem uzskatiem, piederības un konfesijas; uzskata, ka ilgtermiņa stabilitāti un drošību Bahreinā var nodrošināt tikai tādas patiesi plurālistiskas sabiedrības izveide, kurā tiek respektēta daudzveidība, un šajā sakarā aicina atbrīvot Sheikh Ali Salman un pārējos aktīvistus, kas pašlaik ir patvaļīgi ieslodzīti Bahreinas cietumos;

| 6. | uzskata, ka ir jāatļauj brīvi paust pamatotas un miermīlīgas sūdzības; ar bažām atzīmē to, ka Bahreinas valdība apspiež likumīgu politisko opozīciju, cita starpā pagarinot Sheikh Ali Salman cietumsodu un apturot Nacionālās Islāmiskās biedrības al-Wefaq darbību un iesaldējot tās aktīvus; aicina nodrošināt to, ka vairāk tiek ievērotas visu Bahreinas pilsoņiem pamatbrīvības; prasa nekavējoties pārtraukt atšķirīgu politisko viedokļu apspiešanu valstī un represijas, kas vērstas pret galvenajiem šo viedokļu paudējiem neatkarīgi no viņu politiskās vai reliģiskās piederības; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka ir jāatļauj brīvi paust pamatotas un miermīlīgas sūdzības; ar bažām atzīmē to, ka Bahreinas valdība apspiež likumīgu politisko opozīciju, cita starpā pagarinot Sheikh Ali Salman cietumsodu un apturot Nacionālās Islāmiskās biedrības al-Wefaq darbību un iesaldējot tās aktīvus; aicina nodrošināt to, ka vairāk tiek ievērotas visu Bahreinas pilsoņiem pamatbrīvības; prasa nekavējoties pārtraukt atšķirīgu politisko viedokļu apspiešanu valstī un represijas, kas vērstas pret galvenajiem šo viedokļu paudējiem neatkarīgi no viņu politiskās vai reliģiskās piederības;

| 7. | pauž īpašas bažas par pretterorisma likumu nepamatotu izmantošanu Bahreinā, un, jo īpaši, pilsonības atņemšanas izmantošanu kā politiskā spiediena līdzekli un sodu; stingri aicina Bahreinas iestādes atcelt lēmumu par Ayatollah Sheikh Isa Qassim denaturalizāciju, grozīt valsts pilsonības likumu un atjaunot Bahreinas pilsonību personām, kam tā ir tikusi netaisnīgi atņemta, lai nodrošinātu atbilstību starptautiskajiem standartiem un starptautiskajiem tiesību aktiem šajā jomā; |
| --- | --- |

7.

pauž īpašas bažas par pretterorisma likumu nepamatotu izmantošanu Bahreinā, un, jo īpaši, pilsonības atņemšanas izmantošanu kā politiskā spiediena līdzekli un sodu; stingri aicina Bahreinas iestādes atcelt lēmumu par Ayatollah Sheikh Isa Qassim denaturalizāciju, grozīt valsts pilsonības likumu un atjaunot Bahreinas pilsonību personām, kam tā ir tikusi netaisnīgi atņemta, lai nodrošinātu atbilstību starptautiskajiem standartiem un starptautiskajiem tiesību aktiem šajā jomā;

| 8. | aicina Bahreinas varas iestādes nodrošināt to, ka tiek pilnībā īstenota 2002. gada konstitūcija, ievērot tajā garantētās cilvēktiesības un pamatbrīvības, kā arī starptautiskos cilvēktiesību standartus un Bahreinas ratificētos starptautiskos instrumentus; jo īpaši prasa reāli īstenot ieteikumus, ko sniegusi Bahreinas Neatkarīgā izmeklēšanas komisija, vispārējais regulārais pārskats un valsts cilvēktiesību iestāde, lai panāktu cilvēktiesību stāvokļa uzlabošanos; |
| --- | --- |

8.

aicina Bahreinas varas iestādes nodrošināt to, ka tiek pilnībā īstenota 2002. gada konstitūcija, ievērot tajā garantētās cilvēktiesības un pamatbrīvības, kā arī starptautiskos cilvēktiesību standartus un Bahreinas ratificētos starptautiskos instrumentus; jo īpaši prasa reāli īstenot ieteikumus, ko sniegusi Bahreinas Neatkarīgā izmeklēšanas komisija, vispārējais regulārais pārskats un valsts cilvēktiesību iestāde, lai panāktu cilvēktiesību stāvokļa uzlabošanos;

| 9. | atgādina Bahreinas iestādēm, ka Konvencijas pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu 15. pantā ir aizliegts izmantot jebkādus spīdzināšanas rezultātā reģistrētus izteikumus kā pierādījumus tiesvedības procesos; aicina Bahreinas iestādes ratificēt ANO Konvencijas pret spīdzināšanu fakultatīvo protokolu; |
| --- | --- |

9.

atgādina Bahreinas iestādēm, ka Konvencijas pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu 15. pantā ir aizliegts izmantot jebkādus spīdzināšanas rezultātā reģistrētus izteikumus kā pierādījumus tiesvedības procesos; aicina Bahreinas iestādes ratificēt ANO Konvencijas pret spīdzināšanu fakultatīvo protokolu;

| 10. | atzinīgi vērtē Bahreinas līdzdalību starptautiskajā koalīcijā, kas cīnās pret Da’esh; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē Bahreinas līdzdalību starptautiskajā koalīcijā, kas cīnās pret Da’esh;

| 11. | pauž bažas par to, ka Bahreina ir atjaunojusi nāvessodu, un prasa no jauna noteikt nāvessoda moratoriju; |
| --- | --- |

11.

pauž bažas par to, ka Bahreina ir atjaunojusi nāvessodu, un prasa no jauna noteikt nāvessoda moratoriju;

| 12. | atzinīgi vērtē pasākumus, kuru nolūks ir aizsargāt darba ņēmējus un kas ieviesti ar Bahreinas 2012. gada Darba likumu, un uzskata, ka tos var izmantot kā piemēru citām Persijas līča sadarbības padomes valstīm; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē pasākumus, kuru nolūks ir aizsargāt darba ņēmējus un kas ieviesti ar Bahreinas 2012. gada Darba likumu, un uzskata, ka tos var izmantot kā piemēru citām Persijas līča sadarbības padomes valstīm;

| 13. | uzteic Bahreinu par to, ka tā kopumā ievēro savu pilsoņu un valstī dzīvojošo ārvalstnieku tiesības piekopt savas reliģijas paradumus; aicina Bahreinas iestādes ievērot valsts konstitūciju, kurā noteikts, ka nav pieļaujama uz reliģisko piederību pamatota diskriminācija attiecībā uz pilsoņu tiesībām un pienākumiem, un izbeigt jebkāda veida diskrimināciju pret valstī dzīvojošajiem šiītiem; |
| --- | --- |

13.

uzteic Bahreinu par to, ka tā kopumā ievēro savu pilsoņu un valstī dzīvojošo ārvalstnieku tiesības piekopt savas reliģijas paradumus; aicina Bahreinas iestādes ievērot valsts konstitūciju, kurā noteikts, ka nav pieļaujama uz reliģisko piederību pamatota diskriminācija attiecībā uz pilsoņu tiesībām un pienākumiem, un izbeigt jebkāda veida diskrimināciju pret valstī dzīvojošajiem šiītiem;

| 14. | norāda uz Bahreinas valdības pašreizējiem centieniem veikt kriminālkodeksa un tiesisko procedūru reformas un mudina turpināt šo procesu; mudina Bahreinas valdību ievērot starptautiskos standartus attiecībā uz tiesībām uz taisnīgu tiesu; uzsver to, ka ir svarīgi sniegt Bahreinai atbalstu, jo īpaši attiecībā uz tās tiesu sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem; prasa stiprināt cilvēktiesību dialogu starp ES un Bahreinu; |
| --- | --- |

14.

norāda uz Bahreinas valdības pašreizējiem centieniem veikt kriminālkodeksa un tiesisko procedūru reformas un mudina turpināt šo procesu; mudina Bahreinas valdību ievērot starptautiskos standartus attiecībā uz tiesībām uz taisnīgu tiesu; uzsver to, ka ir svarīgi sniegt Bahreinai atbalstu, jo īpaši attiecībā uz tās tiesu sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem; prasa stiprināt cilvēktiesību dialogu starp ES un Bahreinu;

| 15. | aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/ Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestu un dalībvalstis turpināt paust bažas par uzbrukumiem vārda, biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvībai Bahreinā un citās Persijas līča sadarbības padomes (PLSP) valstīs, gan divpusējā līmenī, gan izmantojot daudzpusējās platformas, piemēram, gaidāmo ES un PLSP ministru sanāksmi 2016. gada 18. un 19. jūlijā; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/ Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestu un dalībvalstis turpināt paust bažas par uzbrukumiem vārda, biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvībai Bahreinā un citās Persijas līča sadarbības padomes (PLSP) valstīs, gan divpusējā līmenī, gan izmantojot daudzpusējās platformas, piemēram, gaidāmo ES un PLSP ministru sanāksmi 2016. gada 18. un 19. jūlijā;

| 16. | nosoda līgumus par tādu ieroču un tehnoloģiju tirdzniecību, kuras izmanto, lai pastrādātu cilvēktiesību pārkāpumus; prasa aizliegt asaru gāzes un ekipējuma masu nekārtību likvidēšanai eksportu līdz brīdim, kad būs veiktas izmeklēšanas par šo līdzekļu neatbilstīgu izmantošanu, un pārkāpēji būs identificēti un stāsies tiesas priekšā; |
| --- | --- |

16.

nosoda līgumus par tādu ieroču un tehnoloģiju tirdzniecību, kuras izmanto, lai pastrādātu cilvēktiesību pārkāpumus; prasa aizliegt asaru gāzes un ekipējuma masu nekārtību likvidēšanai eksportu līdz brīdim, kad būs veiktas izmeklēšanas par šo līdzekļu neatbilstīgu izmantošanu, un pārkāpēji būs identificēti un stāsies tiesas priekšā;

| 17. | stingri mudina izveidot ES-Bahreinas darba grupu cilvēktiesību jautājumos, bet atzīmē, ka ES-Bahreinas cilvēktiesību dialogs nevar aizstāt visaptverošu dialogu starp valdību, opozīciju un pilsonisko sabiedrību pašā Bahreinā; |
| --- | --- |

17.

stingri mudina izveidot ES-Bahreinas darba grupu cilvēktiesību jautājumos, bet atzīmē, ka ES-Bahreinas cilvēktiesību dialogs nevar aizstāt visaptverošu dialogu starp valdību, opozīciju un pilsonisko sabiedrību pašā Bahreinā;

| 18. | mudina Bahreinas valdību sadarboties ar ANO īpašajiem referentiem (proti, spīdzināšanas, pulcēšanās brīvības, tiesnešu un juristu neatkarības un cilvēktiesību aizstāvju jautājumos) un nosūtīt viņiem pastāvīgu uzaicinājumu; |
| --- | --- |

18.

mudina Bahreinas valdību sadarboties ar ANO īpašajiem referentiem (proti, spīdzināšanas, pulcēšanās brīvības, tiesnešu un juristu neatkarības un cilvēktiesību aizstāvju jautājumos) un nosūtīt viņiem pastāvīgu uzaicinājumu;

| 19. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Bahreinas Karalistes valdībai un parlamentam, kā arī Persijas līča sadarbības padomes locekļiem. |
| --- | --- |

19.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Bahreinas Karalistes valdībai un parlamentam, kā arī Persijas līča sadarbības padomes locekļiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0279.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0044.

---

| 16.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/134 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/134

---

P8_TA(2016)0316

Mjanma, it īpaši rohingu stāvoklis

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūlija rezolūcija par Mjanmu un jo īpaši par rohingu stāvokli (2016/2809(RSP))

(2018/C 101/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Mjanmu/Birmu un rohingiem, jo īpaši 2012. gada 20. aprīļa (1), 2012. gada 13. septembra (2), 2012. gada 22. novembra (3) un 2013. gada 13. jūnija (4) un 2015. gada 21. maija rezolūciju (5) un 2013. gada 23. maija rezolūciju par vispārējo tarifa preferenču pieejamības atjaunošanu attiecībā uz Mjanmu/Birmu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Mjanmu/Birmu un rohingiem, jo īpaši 2012. gada 20. aprīļa (1), 2012. gada 13. septembra (2), 2012. gada 22. novembra (3) un 2013. gada 13. jūnija (4) un 2015. gada 21. maija rezolūciju (5) un 2013. gada 23. maija rezolūciju par vispārējo tarifa preferenču pieejamības atjaunošanu attiecībā uz Mjanmu/Birmu (6),

| — | ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra 2016. gada 20. jūnija ziņojumu “Rohingu musulmaņu un citu Mjanmas minoritāšu cilvēktiesību situācija”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra 2016. gada 20. jūnija ziņojumu “Rohingu musulmaņu un citu Mjanmas minoritāšu cilvēktiesību situācija”,

| — | ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra 2016. gada 24. marta rezolūciju par cilvēktiesību situāciju Majnmā un 2015. gada 3. jūlija rezolūciju par rohingu musulmaņu un citu Mjanmas minoritāšu cilvēktiesību situāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra 2016. gada 24. marta rezolūciju par cilvēktiesību situāciju Majnmā un 2015. gada 3. jūlija rezolūciju par rohingu musulmaņu un citu Mjanmas minoritāšu cilvēktiesību situāciju,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 1. jūnija kopīgo paziņojumu “Stratēģijas attiecībā uz Mjanmu/Birmu elementi — īpaša partnerība demokrātijai, mieram un labklājībai” (JOIN(2016)0024), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 1. jūnija kopīgo paziņojumu “Stratēģijas attiecībā uz Mjanmu/Birmu elementi — īpaša partnerība demokrātijai, mieram un labklājībai” (JOIN(2016)0024),

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 20. jūnija secinājumus par ES stratēģiju attiecībā uz Mjanmu/Birmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 20. jūnija secinājumus par ES stratēģiju attiecībā uz Mjanmu/Birmu,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā ES cilvēktiesību pamatnostādnes par vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES cilvēktiesību pamatnostādnes par vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē;

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2015. gada 18. maija kopīgo paziņojumu “ES un ASEAN – partnerība ar stratēģisku mērķi” (JOIN(2015)0022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2015. gada 18. maija kopīgo paziņojumu “ES un ASEAN – partnerība ar stratēģisku mērķi” (JOIN(2015)0022),

| — | ņemot vērā 2016. gada aprīlī publicēto “ilgtspējības ietekmes novērtējumu, ar ko atbalsta investīciju aizsardzības nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienību un Mjanmas Savienības Republiku”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada aprīlī publicēto “ilgtspējības ietekmes novērtējumu, ar ko atbalsta investīciju aizsardzības nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienību un Mjanmas Savienības Republiku”,

| — | ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO 1951. gada Konvenciju par bēgļu statusu un tai 1967. gadā pievienoto protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1951. gada Konvenciju par bēgļu statusu un tai 1967. gadā pievienoto protokolu,

| — | ņemot vērā Birmas/Mjanmas Likumu par tiesībām uz miermīlīgu pulcēšanos un miermīlīgiem gājieniem un šā likuma 2014. gada grozījumus un šīs valsts jauno 2016. gada 31. maija Likumu par miermīlīgu pulcēšanos un miermīlīgiem gājieniem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Birmas/Mjanmas Likumu par tiesībām uz miermīlīgu pulcēšanos un miermīlīgiem gājieniem un šā likuma 2014. gada grozījumus un šīs valsts jauno 2016. gada 31. maija Likumu par miermīlīgu pulcēšanos un miermīlīgiem gājieniem,

| — | ņemot vērā Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) cilvēktiesību parlamentāriešu 2015. gada aprīļa ziņojumu “Rohingu krīze un vardarbības risks Mjanmā — ASEAN problēma un aicinājums rīkoties”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) cilvēktiesību parlamentāriešu 2015. gada aprīļa ziņojumu “Rohingu krīze un vardarbības risks Mjanmā — ASEAN problēma un aicinājums rīkoties”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Mjanma ir veikusi nozīmīgus pasākumus, reformējot savu ekonomiku un politisko sistēmu, un tā kā kopš 2011. gada tika veiktas vērienīgas reformas; |
| --- | --- |

A.

tā kā Mjanma ir veikusi nozīmīgus pasākumus, reformējot savu ekonomiku un politisko sistēmu, un tā kā kopš 2011. gada tika veiktas vērienīgas reformas;

| B. | tā kā 2015. gada 9. novembrī Nacionālā demokrātijas līga (NDL), kuru vada Nobela miera prēmijas laureāte un Saharova balvas saņēmēja Aung San Suu Kyi, ar ievērojamu balsu pārsvaru uzvarēja vēlēšanās, un tā kā Htin Kyaw kļuva par pirmo civilo prezidentu 50 gados; tā kā, neskatoties uz Aung San Suu Kyi personīgo popularitāti, viņai liedza iespēju kļūt par prezidenti, jo 2008. gada konstitūciju izstrādāja militāristi, taču viņa tagad vada valsti kā valsts padomniece; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2015. gada 9. novembrī Nacionālā demokrātijas līga (NDL), kuru vada Nobela miera prēmijas laureāte un Saharova balvas saņēmēja Aung San Suu Kyi, ar ievērojamu balsu pārsvaru uzvarēja vēlēšanās, un tā kā Htin Kyaw kļuva par pirmo civilo prezidentu 50 gados; tā kā, neskatoties uz Aung San Suu Kyi personīgo popularitāti, viņai liedza iespēju kļūt par prezidenti, jo 2008. gada konstitūciju izstrādāja militāristi, taču viņa tagad vada valsti kā valsts padomniece;

| C. | tā kā rohingi ir etniski un reliģiska musulmaņu minoritāte, kas gadu desmitiem cieš no brutālas apspiešanas, regulārām vajāšanām, segregācijas, izslēgšanas, diskriminācijas un citiem smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā rohingi ir etniski un reliģiska musulmaņu minoritāte, kas gadu desmitiem cieš no brutālas apspiešanas, regulārām vajāšanām, segregācijas, izslēgšanas, diskriminācijas un citiem smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem;

| D. | tā kā rohingi ir lielākā musulmaņu grupa Mjanmā un lielākā viņu daļa dzīvo Rakhainas pavalstī; |
| --- | --- |

D.

tā kā rohingi ir lielākā musulmaņu grupa Mjanmā un lielākā viņu daļa dzīvo Rakhainas pavalstī;

| E. | tā kā aptuveni miljons rohingu ir viena no visvajātākajām minoritātēm pasaulē un tā kā viņi kopš 1982. gada Birmas Valstspiederības likuma spēkā stāšanās ir uzskatāmi par oficiāliem bezvalstniekiem; tā kā rohingus Mjanmas un kaimiņvalstu varas iestādes uzskata par nevēlamiem, kaut arī dažās no kaimiņvalstīm uzturas liels bēgļu kontingents; tā kā patlaban Rakhainas pavalstī notiekošās sadursmes joprojām izraisa cilvēku ciešanas un grauj uzticību miera procesam; |
| --- | --- |

E.

tā kā aptuveni miljons rohingu ir viena no visvajātākajām minoritātēm pasaulē un tā kā viņi kopš 1982. gada Birmas Valstspiederības likuma spēkā stāšanās ir uzskatāmi par oficiāliem bezvalstniekiem; tā kā rohingus Mjanmas un kaimiņvalstu varas iestādes uzskata par nevēlamiem, kaut arī dažās no kaimiņvalstīm uzturas liels bēgļu kontingents; tā kā patlaban Rakhainas pavalstī notiekošās sadursmes joprojām izraisa cilvēku ciešanas un grauj uzticību miera procesam;

| F. | tā kā ANO Augstais Cilvēktiesību komisārs Zeid Ra’ad Al Hussein savā 2016. gada 20. jūnija ziņojumā aprakstīja nemitīgi pret rohingiem izdarītos smagos tiesību pārkāpumus, tostarp patvarīgu valstspiederības atņemšanu, kas viņus padara par bezvalstniekiem, bargus brīvas pārvietošanās ierobežojumus, dzīves un drošības apdraudējumu, tiesību uz veselību un izglītību noliegumu, piespiedu darbu, seksuālo vardarbību un viņu politisko tiesību ierobežojumus, “kurus var uzskatīt par noziegumiem pret cilvēci”; tā kā Zeid Ra’ad Al Hussein norādīja, ka rohingiem ir aizliegts strādāt vairākās profesijās un viņiem ir jāizpilda īpašas formalitātes, lai ārstētos slimnīcās, kā rezultātā ir zaudēts laiks un bērnu dzemdību laikā ir miruši bērni un viņu mātes; |
| --- | --- |

F.

tā kā ANO Augstais Cilvēktiesību komisārs Zeid Ra’ad Al Hussein savā 2016. gada 20. jūnija ziņojumā aprakstīja nemitīgi pret rohingiem izdarītos smagos tiesību pārkāpumus, tostarp patvarīgu valstspiederības atņemšanu, kas viņus padara par bezvalstniekiem, bargus brīvas pārvietošanās ierobežojumus, dzīves un drošības apdraudējumu, tiesību uz veselību un izglītību noliegumu, piespiedu darbu, seksuālo vardarbību un viņu politisko tiesību ierobežojumus, “kurus var uzskatīt par noziegumiem pret cilvēci”; tā kā Zeid Ra’ad Al Hussein norādīja, ka rohingiem ir aizliegts strādāt vairākās profesijās un viņiem ir jāizpilda īpašas formalitātes, lai ārstētos slimnīcās, kā rezultātā ir zaudēts laiks un bērnu dzemdību laikā ir miruši bērni un viņu mātes;

| G. | tā kā saskaņā ASEAN cilvēktiesību parlamentāriešu datiem aptuveni 120 000 rohingu joprojām dzīvo vairāk kā 80 iekšzemē pārvietoto personu nometnēs, kas atrodas Rakhainas pavalstī, un tā kā viņu piekļuve humānajai palīdzībai ir ierobežota, savukārt vairāk kā 100 000 citu rohingu pēdējos gados ir devušies bēgļu gaitās uz citām valstīm pa jūru un sauszemi, bieži izmantojot cilvēku tirgotāju pakalpojumus; tā kā daudzi riskē ar savām dzīvībām katru gadu, lai mēģinātu glābties vai nu pa zemi, vai jūru, un tā kā daudzi, iespējams, ir gājuši bojā, nesasniedzot galamērķi; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ASEAN cilvēktiesību parlamentāriešu datiem aptuveni 120 000 rohingu joprojām dzīvo vairāk kā 80 iekšzemē pārvietoto personu nometnēs, kas atrodas Rakhainas pavalstī, un tā kā viņu piekļuve humānajai palīdzībai ir ierobežota, savukārt vairāk kā 100 000 citu rohingu pēdējos gados ir devušies bēgļu gaitās uz citām valstīm pa jūru un sauszemi, bieži izmantojot cilvēku tirgotāju pakalpojumus; tā kā daudzi riskē ar savām dzīvībām katru gadu, lai mēģinātu glābties vai nu pa zemi, vai jūru, un tā kā daudzi, iespējams, ir gājuši bojā, nesasniedzot galamērķi;

| H. | tā kā jaunā valdība ir no iepriekšējās valdības ir pārņēmusi situāciju, kurā piemēro tiesību aktus un politikas virzienus, lai minoritātēm liegtu viņu pamattiesības, un kurā nesodāmība par smagiem pret rohingiem izdarītiem pārkāpumiem ir veicinājusi turpmāku pret viņiem vērstu vardarbību; |
| --- | --- |

H.

tā kā jaunā valdība ir no iepriekšējās valdības ir pārņēmusi situāciju, kurā piemēro tiesību aktus un politikas virzienus, lai minoritātēm liegtu viņu pamattiesības, un kurā nesodāmība par smagiem pret rohingiem izdarītiem pārkāpumiem ir veicinājusi turpmāku pret viņiem vērstu vardarbību;

| I. | tā kā Aung San Suu Kyi, tiekoties ar ANO īpašo ziņotāju par cilvēktiesību situāciju Majnmā Yanghee Lee, paziņoja, ka valdība neizmantos vārdu “rohingi” (militārās diktatūras laikā piekoptās politikas pēctecība), kas tiek uzskatīts par aizskarošu, tāpat kā vārds “bengāļi”, un ka labāk tā vietā būtu lietot jauno jēdzienu “Rakhainas pavalsts musulmaņu kopiena”; tā kā Arakāna Nacionālā partija (ANP), kas pārstāv stingrās līnijas budistus, noraidīja jauno jēdzienu, valdību apsūdzot netiešā piekrišanā tam, ka rohingi ir Rakhainas pavalsts pamatiedzīvotāji, ko ANP noraida, un tā kā pēdējās dienās tūkstošiem cilvēku ir devušies ielās, lai protestētu pret valdību; tā kā Aung San Suu Kyi ir civilistu vadītajā valdībā uzņēmusies valsts padomnieces amatu un veic ārlietu ministra un prezidenta biroja ministra amatu; |
| --- | --- |

I.

tā kā Aung San Suu Kyi, tiekoties ar ANO īpašo ziņotāju par cilvēktiesību situāciju Majnmā Yanghee Lee, paziņoja, ka valdība neizmantos vārdu “rohingi” (militārās diktatūras laikā piekoptās politikas pēctecība), kas tiek uzskatīts par aizskarošu, tāpat kā vārds “bengāļi”, un ka labāk tā vietā būtu lietot jauno jēdzienu “Rakhainas pavalsts musulmaņu kopiena”; tā kā Arakāna Nacionālā partija (ANP), kas pārstāv stingrās līnijas budistus, noraidīja jauno jēdzienu, valdību apsūdzot netiešā piekrišanā tam, ka rohingi ir Rakhainas pavalsts pamatiedzīvotāji, ko ANP noraida, un tā kā pēdējās dienās tūkstošiem cilvēku ir devušies ielās, lai protestētu pret valdību; tā kā Aung San Suu Kyi ir civilistu vadītajā valdībā uzņēmusies valsts padomnieces amatu un veic ārlietu ministra un prezidenta biroja ministra amatu;

| J. | tā kā Mjanmā notiek politiska pāreja, taču šo valsti faktiski joprojām kontrolē militāristi, jo dažas ministrijas, tiesnešu vietas un deputātu vietas parlamentā ir rezervētas armijas ieceltām personām; tā kā korupcijas līmenis varas iestādēs joprojām tiek vērtēts kā ļoti augsts; |
| --- | --- |

J.

tā kā Mjanmā notiek politiska pāreja, taču šo valsti faktiski joprojām kontrolē militāristi, jo dažas ministrijas, tiesnešu vietas un deputātu vietas parlamentā ir rezervētas armijas ieceltām personām; tā kā korupcijas līmenis varas iestādēs joprojām tiek vērtēts kā ļoti augsts;

| K. | tā kā Mjanmas tiesību akti joprojām ir ļoti problemātiski, jo vairāki galvenie tiesību akti ir pretēji starptautisko cilvēktiesību konvencijām, tostarp Kriminālkodekss, Likums par miermīlīgu pulcēšanos un miermīlīgiem gājieniem, Telesakaru likums, Plašsaziņas ziņu līdzekļu likums un četri likumi par rasu un reliģijas aizsardzību; |
| --- | --- |

K.

tā kā Mjanmas tiesību akti joprojām ir ļoti problemātiski, jo vairāki galvenie tiesību akti ir pretēji starptautisko cilvēktiesību konvencijām, tostarp Kriminālkodekss, Likums par miermīlīgu pulcēšanos un miermīlīgiem gājieniem, Telesakaru likums, Plašsaziņas ziņu līdzekļu likums un četri likumi par rasu un reliģijas aizsardzību;

| L. | tā kā nesenajā pret Mjanmas musulmaņu kopienu vērstās vardarbības uzliesmojumā mazāk kā nedēļas laikā tika nodedzinātas divas mošejas; |
| --- | --- |

L.

tā kā nesenajā pret Mjanmas musulmaņu kopienu vērstās vardarbības uzliesmojumā mazāk kā nedēļas laikā tika nodedzinātas divas mošejas;

| M. | tā kā pret rohingu tautības iedzīvotājiem (gan Rakhainas pavalstī, gan ārpus tās) tiek vērsta vardarbīga, agresīva un diskriminējoša propaganda un darbības, kuras veic virkne radikāli noskaņotu Mjanmas budistu grupu; |
| --- | --- |

M.

tā kā pret rohingu tautības iedzīvotājiem (gan Rakhainas pavalstī, gan ārpus tās) tiek vērsta vardarbīga, agresīva un diskriminējoša propaganda un darbības, kuras veic virkne radikāli noskaņotu Mjanmas budistu grupu;

| N. | tā kā pēdējos gados no cietumiem ir izlaisti daudzi politiskie ieslodzītie, taču daudzi cilvēktiesību aktīvisti, žurnālisti, valdības un armijas kritiķi un citas personas ir arestēti, pamatojoties uz vispārīgi un neskaidri formulētām normām, par to, ka viņi miermīlīgi izmantoja savas demokrātiskās tiesības; |
| --- | --- |

N.

tā kā pēdējos gados no cietumiem ir izlaisti daudzi politiskie ieslodzītie, taču daudzi cilvēktiesību aktīvisti, žurnālisti, valdības un armijas kritiķi un citas personas ir arestēti, pamatojoties uz vispārīgi un neskaidri formulētām normām, par to, ka viņi miermīlīgi izmantoja savas demokrātiskās tiesības;

| O. | tā kā Mjanma papildus tās nacionālās miera konferences sagatavošanas darbam (21. gadsimta Pannongas konference) ir acīmredzami centusies sekmēt miera procesu; tā kā ir būtiski saglabāt nacionālo pamieru un aptvert visas bruņotās etniskās grupas, lai nodrošinātu mieru, pārticību un vienotību šajā valstī, |
| --- | --- |

O.

tā kā Mjanma papildus tās nacionālās miera konferences sagatavošanas darbam (21. gadsimta Pannongas konference) ir acīmredzami centusies sekmēt miera procesu; tā kā ir būtiski saglabāt nacionālo pamieru un aptvert visas bruņotās etniskās grupas, lai nodrošinātu mieru, pārticību un vienotību šajā valstī,

| 1. | atzinīgi vērtē uzticamas 2015. gada novembra vēlēšanas, kurās pastāvēja konkurence, un uztver labvēlīgi to, ka vara tika miermīlīgi nodota šīs valsts nemilitārajam prezidentam; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē uzticamas 2015. gada novembra vēlēšanas, kurās pastāvēja konkurence, un uztver labvēlīgi to, ka vara tika miermīlīgi nodota šīs valsts nemilitārajam prezidentam;

| 2. | atzinīgi vērtē Padomes 2016. gada 20. jūnija secinājumus par ES stratēģiju attiecībā uz Mjanmu; uzsver, ka ES ir stratēģiska interese savu attiecību ar Mjanmu stiprināšanā; uzskata, ka jaunajai valdībai ir vēsturiska iespēja nostiprināt demokrātiju un panākt mieru, nacionālo izlīgumu un labklājību; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Padomes 2016. gada 20. jūnija secinājumus par ES stratēģiju attiecībā uz Mjanmu; uzsver, ka ES ir stratēģiska interese savu attiecību ar Mjanmu stiprināšanā; uzskata, ka jaunajai valdībai ir vēsturiska iespēja nostiprināt demokrātiju un panākt mieru, nacionālo izlīgumu un labklājību;

| 3. | atzinīgi vērtē Mjanmas valdības lēmumu par galvenajām prioritātēm noteikt mieru un nacionālo samierināšanos; uzsver, ka kaujām ir jābeidzas nekavējoties un ka strīdi ir jāizšķir sarunu ceļā, |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē Mjanmas valdības lēmumu par galvenajām prioritātēm noteikt mieru un nacionālo samierināšanos; uzsver, ka kaujām ir jābeidzas nekavējoties un ka strīdi ir jāizšķir sarunu ceļā,

| 4. | pauž sapratni par to, ka reforma nevar īstenot uzreiz, taču uzsver, ka nerimstošo atsevišķu minoritāšu tādu vajāšanu nopietnība, kas ir atspoguļotas nesenajā ANO augstā cilvēktiesību komisāra ziņojumā “Rohingu musulmaņu un citu Mjanmas minoritāšu cilvēktiesību situācija”, liek situāciju uzlabot nekavējoties un aicina valdību rīkoties, pamatojoties uz šajā ziņojumā izteiktajiem ieteikumiem, tostarp Rakhainas pavalstī atcelt diskriminējošos “vietējos rīkojumus”, svītrot ierobežojošās normas par ārkārtas medicīnisko aprūpi un likvidēt pārvietošanās brīvības ierobežojumus; |
| --- | --- |

4.

pauž sapratni par to, ka reforma nevar īstenot uzreiz, taču uzsver, ka nerimstošo atsevišķu minoritāšu tādu vajāšanu nopietnība, kas ir atspoguļotas nesenajā ANO augstā cilvēktiesību komisāra ziņojumā “Rohingu musulmaņu un citu Mjanmas minoritāšu cilvēktiesību situācija”, liek situāciju uzlabot nekavējoties un aicina valdību rīkoties, pamatojoties uz šajā ziņojumā izteiktajiem ieteikumiem, tostarp Rakhainas pavalstī atcelt diskriminējošos “vietējos rīkojumus”, svītrot ierobežojošās normas par ārkārtas medicīnisko aprūpi un likvidēt pārvietošanās brīvības ierobežojumus;

| 5. | mudina valdību un visu šā reģiona attiecīgās iestādes pilnībā ievērot neaizraidīšanas principu un aizsargāt rohingu tautības bēgļus, kā tas ir noteikts starptautiskajās saistībās un starptautiskajos cilvēktiesību standartos; |
| --- | --- |

5.

mudina valdību un visu šā reģiona attiecīgās iestādes pilnībā ievērot neaizraidīšanas principu un aizsargāt rohingu tautības bēgļus, kā tas ir noteikts starptautiskajās saistībās un starptautiskajos cilvēktiesību standartos;

| 6. | atkārtoti pauž dziļas bažas par rohingu bēgļu sūro likteni Dienvidaustrumāzijā un prasa pēc reģionālas un starptautiskas mobilizācijas, lai viņiem viņu ārkārtīgi neaizsargātajā situācijā sniegtu neatliekamo palīdzību; pauž līdzjūtību cilvēku tirgotāju, vardarbības un galamērķa valstu varas iestāžu bezdarbības upuru ģimenes locekļiem; |
| --- | --- |

6.

atkārtoti pauž dziļas bažas par rohingu bēgļu sūro likteni Dienvidaustrumāzijā un prasa pēc reģionālas un starptautiskas mobilizācijas, lai viņiem viņu ārkārtīgi neaizsargātajā situācijā sniegtu neatliekamo palīdzību; pauž līdzjūtību cilvēku tirgotāju, vardarbības un galamērķa valstu varas iestāžu bezdarbības upuru ģimenes locekļiem;

| 7. | uzsver, ka ES pozitīvi vērtē Mjanmas valdības centienus sākt darbu pie tādu problēmu risināšanas, ar kurām saskaras Rakhainas pavalsts, tostarp pie rohingu stāvokļa uzlabošanas; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka ES pozitīvi vērtē Mjanmas valdības centienus sākt darbu pie tādu problēmu risināšanas, ar kurām saskaras Rakhainas pavalsts, tostarp pie rohingu stāvokļa uzlabošanas;

| 8. | uzstāj uz to, ka varas iestādēm būtu humanitārās jomas struktūrām, ANO starptautiskajām cilvēktiesību organizācijām, žurnālistiem un citiem starptautiskajiem novērotājiem steidzami jānodrošina brīva un netraucēta iebraukšana Rakhainas pavalstī; |
| --- | --- |

8.

uzstāj uz to, ka varas iestādēm būtu humanitārās jomas struktūrām, ANO starptautiskajām cilvēktiesību organizācijām, žurnālistiem un citiem starptautiskajiem novērotājiem steidzami jānodrošina brīva un netraucēta iebraukšana Rakhainas pavalstī;

| 9. | aicina Mjanmas valdību viennozīmīgi nosodīt visu veidu rases un reliģiskā naida kurināšanu, veikt konkrētus pasākumus, ar kuriem šādu naidu izbeidz nekavējoties, un īstenot īpašus pasākumus un politikas virzienus, ar kuriem novērš rohingu tiešu un netiešu diskrimināciju turpmāk; |
| --- | --- |

9.

aicina Mjanmas valdību viennozīmīgi nosodīt visu veidu rases un reliģiskā naida kurināšanu, veikt konkrētus pasākumus, ar kuriem šādu naidu izbeidz nekavējoties, un īstenot īpašus pasākumus un politikas virzienus, ar kuriem novērš rohingu tiešu un netiešu diskrimināciju turpmāk;

| 10. | pievienojas Eiropas Padomes nostājai, kurā pausta prasība izveidot efektīvas demokrātiskās iestādes, tostarp neatkarīgu un objektīvu tiesu sistēmu un spēcīgu pilsonisko sabiedrību, un sekmēt labu pārvaldību nolūkā Mjanmu padarīt par demokrātisku valsti, kurā pilnībā ievēro tiesiskumu un pamattiesības; |
| --- | --- |

10.

pievienojas Eiropas Padomes nostājai, kurā pausta prasība izveidot efektīvas demokrātiskās iestādes, tostarp neatkarīgu un objektīvu tiesu sistēmu un spēcīgu pilsonisko sabiedrību, un sekmēt labu pārvaldību nolūkā Mjanmu padarīt par demokrātisku valsti, kurā pilnībā ievēro tiesiskumu un pamattiesības;

| 11. | ievēlēto valdību aicina veidot atvērtu demokrātiju, kurā tiek ievērotas cilvēktiesības un visiem cilvēkiem tiek nodrošinātas tiesības paust savu viedokli, pulcēties un pārvietoties, kā arī nebūt diskriminētiem; |
| --- | --- |

11.

ievēlēto valdību aicina veidot atvērtu demokrātiju, kurā tiek ievērotas cilvēktiesības un visiem cilvēkiem tiek nodrošinātas tiesības paust savu viedokli, pulcēties un pārvietoties, kā arī nebūt diskriminētiem;

| 12. | mudina Mjanmas valdību nekavējoties īstenot ANO Cilvēktiesību padomes (UNHCR) 31. sesijā pieņemtajā rezolūcijā par cilvēktiesību situāciju Mjanmā izteiktos ieteikumus; |
| --- | --- |

12.

mudina Mjanmas valdību nekavējoties īstenot ANO Cilvēktiesību padomes (UNHCR) 31. sesijā pieņemtajā rezolūcijā par cilvēktiesību situāciju Mjanmā izteiktos ieteikumus;

| 13. | aicina Mjanmas valdību aizsargāt rohingu tautības cilvēkus pret jebkādu diskrimināciju un izbeigt nesodāmību par rohingu tiesību pārkāpumiem; atgādina par ievērojami novēloto Aung San Suu Kyi opozīcijas partijas NDL preses sekretāra 2015. gada 18. maija paziņojumu, ka Mjanmas valdībai rohingu minoritātei būtu jāpiešķir pilsonība; aicina Saharova balvas saņēmēju Aung San Suu Kyi izmantot savus ietekmīgos amatus Mjanmas valdībā, lai uzlabotu rohingu minoritātes stāvokli; |
| --- | --- |

13.

aicina Mjanmas valdību aizsargāt rohingu tautības cilvēkus pret jebkādu diskrimināciju un izbeigt nesodāmību par rohingu tiesību pārkāpumiem; atgādina par ievērojami novēloto Aung San Suu Kyi opozīcijas partijas NDL preses sekretāra 2015. gada 18. maija paziņojumu, ka Mjanmas valdībai rohingu minoritātei būtu jāpiešķir pilsonība; aicina Saharova balvas saņēmēju Aung San Suu Kyi izmantot savus ietekmīgos amatus Mjanmas valdībā, lai uzlabotu rohingu minoritātes stāvokli;

| 14. | aicina Mjanmas valdību reformēt 1982. gada Valstspiederības likumu un atjaunot rohingu minoritātes valstspiederību; mudina Mjanmas valdību un Rakhainas pavalsts varas iestādes nekavējoties sākt reģistrēt visus dzimušos bērnus; prasa, lai Mjanmas valdība svītrotu diskriminējošās normas; |
| --- | --- |

14.

aicina Mjanmas valdību reformēt 1982. gada Valstspiederības likumu un atjaunot rohingu minoritātes valstspiederību; mudina Mjanmas valdību un Rakhainas pavalsts varas iestādes nekavējoties sākt reģistrēt visus dzimušos bērnus; prasa, lai Mjanmas valdība svītrotu diskriminējošās normas;

| 15. | prasa, lai ES turpinātu atbalstu UNHRC tās centienos palīdzēt rohingu tautības bēgļiem, kas atrodas Dienvidāzijas un Dienvidaustrumāzijas reģionā; |
| --- | --- |

15.

prasa, lai ES turpinātu atbalstu UNHRC tās centienos palīdzēt rohingu tautības bēgļiem, kas atrodas Dienvidāzijas un Dienvidaustrumāzijas reģionā;

| 16. | aicina ES un tās dalībvalstis atbalstīt UNHRC globālo rīcības plānu laikposmam 2014.-2024. gads par bezvalstniecības izbeigšanu; |
| --- | --- |

16.

aicina ES un tās dalībvalstis atbalstīt UNHRC globālo rīcības plānu laikposmam 2014.-2024. gads par bezvalstniecības izbeigšanu;

| 17. | mudina Mjanmas valdību nekavējoties atbrīvot visus politiskos ieslodzītos un personas, kas ir arestētas, pamatojoties uz apsūdzībām, kas ir pretējas cilvēktiesību aktiem un normām; |
| --- | --- |

17.

mudina Mjanmas valdību nekavējoties atbrīvot visus politiskos ieslodzītos un personas, kas ir arestētas, pamatojoties uz apsūdzībām, kas ir pretējas cilvēktiesību aktiem un normām;

| 18. | aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos šo rohingu jautājumu risināt iespējami augstākajā politiskajā līmenī sadarbībā ar Mjanmu un citām ASEAN dalībvalstīm; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos šo rohingu jautājumu risināt iespējami augstākajā politiskajā līmenī sadarbībā ar Mjanmu un citām ASEAN dalībvalstīm;

| 19. | prasa būt piesardzīgiem attiecībā uz plānotā ES un Mjanmas investīciju nolīguma noslēgšanu, jo tas varētu apdraudēt Mjanmas sociāli līdzsvarotu turpmāko attīstību, jo joprojām nav pietiekamā mērā pieņemti tiesību akti, kas reglamentē uzņēmumu sociālo un vides tiesisko un materiālo atbildību, darba tiesības, zemes īpašum tiesības un korupcijas apkarošanas pasākumus, un mudina abas puses šīs bažas ņemt vērā; |
| --- | --- |

19.

prasa būt piesardzīgiem attiecībā uz plānotā ES un Mjanmas investīciju nolīguma noslēgšanu, jo tas varētu apdraudēt Mjanmas sociāli līdzsvarotu turpmāko attīstību, jo joprojām nav pietiekamā mērā pieņemti tiesību akti, kas reglamentē uzņēmumu sociālo un vides tiesisko un materiālo atbildību, darba tiesības, zemes īpašum tiesības un korupcijas apkarošanas pasākumus, un mudina abas puses šīs bažas ņemt vērā;

| 20. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Mjanmas valdībai un parlamentam, Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas ģenerālsekretāram, ASEAN Starpvaldību cilvēktiesību komisijai, ANO īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos Mjanmā, ANO augstajam komisāram bēgļu jautājumos, ANO Cilvēktiesību padomei un pārējo reģiona valstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

20.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Mjanmas valdībai un parlamentam, Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas ģenerālsekretāram, ASEAN Starpvaldību cilvēktiesību komisijai, ANO īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos Mjanmā, ANO augstajam komisāram bēgļu jautājumos, ANO Cilvēktiesību padomei un pārējo reģiona valstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 258 E, 7.9.2013., 79. lpp.

(2)  OV C 353 E, 3.12.2013., 145. lpp.

(3)  OV C 419, 16.12.2015., 189. lpp.

(4)  OV C 65, 19.2.2016., 157. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0211.

(6)  OV C 55, 12.2.2016., 112. lpp.

---

| 16.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/138 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/138

---

P8_TA(2016)0318

ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD) īstenošana

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūlija rezolūcija par ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD) īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot UNCRPD komitejas noslēguma apsvērumiem (2015/2258(INI))

(2018/C 101/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 2., 9., 10., 19., 168. pantu un 216. panta 2. punktu un Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. un 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 2., 9., 10., 19., 168. pantu un 216. panta 2. punktu un Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. un 21. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 3., 15., 21., 23. un 26. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 3., 15., 21., 23. un 26. pantu,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD) un tās stāšanos spēkā Eiropas Savienībā 2011. gada 21. janvārī saskaņā ar Padomes 2009. gada 26. novembra Lēmumu 2010/48/EK par to, lai Eiropas Kopiena noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD) un tās stāšanos spēkā Eiropas Savienībā 2011. gada 21. janvārī saskaņā ar Padomes 2009. gada 26. novembra Lēmumu 2010/48/EK par to, lai Eiropas Kopiena noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (1),

| — | ņemot vērā ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas 2015. gada 2. oktobra noslēguma apsvērumus par Eiropas Savienības sākotnējo pārskatu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas 2015. gada 2. oktobra noslēguma apsvērumus par Eiropas Savienības sākotnējo pārskatu (2),

| — | ņemot vērā ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas 2015. gada 15. maija jautājumu sarakstu saistībā ar Eiropas Savienības sākotnējo ziņojumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas 2015. gada 15. maija jautājumu sarakstu saistībā ar Eiropas Savienības sākotnējo ziņojumu (3),

| — | ņemot vērā Padomes, dalībvalstu un Komisijas Rīcības kodeksu, kurā izklāstīta iekšējā kārtība, lai Eiropas Savienība īstenotu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām un Eiropas Savienības pārstāvību saistībā ar to, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes, dalībvalstu un Komisijas Rīcības kodeksu, kurā izklāstīta iekšējā kārtība, lai Eiropas Savienība īstenotu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām un Eiropas Savienības pārstāvību saistībā ar to,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām un Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām un Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO vadlīnijās par bērnu alternatīvo aprūpi (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO vadlīnijās par bērnu alternatīvo aprūpi (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (6),

| — | ņemot vērā Tiesas spriedumus apvienotajās lietās C-335/11 un C-337/11 HK Danmark un lietās C-363/12 Z un C-356/12 Glatzel, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tiesas spriedumus apvienotajās lietās C-335/11 un C-337/11 HK Danmark un lietās C-363/12 Z un C-356/12 Glatzel,

| — | ņemot vērā Komisijas un Eiropas Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2015. gada 28. aprīļa kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Rīcības plāns cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2015.–2019. gadam “Cilvēktiesību jautājumi joprojām ES uzmanības centrā” (JOIN(2015)0016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Eiropas Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2015. gada 28. aprīļa kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Rīcības plāns cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2015.–2019. gadam “Cilvēktiesību jautājumi joprojām ES uzmanības centrā” (JOIN(2015)0016),

| — | ņemot vērā 2015. gada 2. decembra Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz produktu un pakalpojumu pieejamības prasībām (COM(2015)0615), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 2. decembra Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz produktu un pakalpojumu pieejamības prasībām (COM(2015)0615),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2015. gada 19. jūnija darba dokumentu “Eiropas Savienības atbilde uz jautājumu sarakstu saistībā ar Eiropas Savienības sākotnējo ziņojumu par to, kā Eiropas Savienībā īsteno ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām” (SWD(2015)0127), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2015. gada 19. jūnija darba dokumentu “Eiropas Savienības atbilde uz jautājumu sarakstu saistībā ar Eiropas Savienības sākotnējo ziņojumu par to, kā Eiropas Savienībā īsteno ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām” (SWD(2015)0127),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2014. gada 5. jūnija darba dokumentu “Ziņojums par to, kā Eiropas Savienībā īsteno ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD)” (SWD(2014)0182), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2014. gada 5. jūnija darba dokumentu “Ziņojums par to, kā Eiropas Savienībā īsteno ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD)” (SWD(2014)0182),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 25. oktobra paziņojumu “Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīva: labvēlīgu apstākļu izveide sociālajiem uzņēmumiem — sociālās ekonomikas un sociālo inovāciju pamatam” (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 25. oktobra paziņojumu “Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīva: labvēlīgu apstākļu izveide sociālajiem uzņēmumiem — sociālās ekonomikas un sociālo inovāciju pamatam” (COM(2011)0682),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 15. novembra paziņojumu “Eiropas stratēģija invaliditātes jomā (2010–2020): atjaunināta apņemšanās veidot Eiropu bez šķēršļiem” (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 15. novembra paziņojumu “Eiropas stratēģija invaliditātes jomā (2010–2020): atjaunināta apņemšanās veidot Eiropu bez šķēršļiem” (COM(2010)0636),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 25. februāra rezolūciju par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu: nodarbinātības un sociālie aspekti 2016. gada izaugsmes pētījumā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 25. februāra rezolūciju par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu: nodarbinātības un sociālie aspekti 2016. gada izaugsmes pētījumā (7),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 10. septembra rezolūciju par konkurētspējīga ES darba tirgus izveidi 21. gadsimtā: prasmju un kvalifikāciju saskaņošana ar pieprasījumu un darba iespējām, lai atgūtos no krīzes (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 10. septembra rezolūciju par konkurētspējīga ES darba tirgus izveidi 21. gadsimtā: prasmju un kvalifikāciju saskaņošana ar pieprasījumu un darba iespējām, lai atgūtos no krīzes (8),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 10. septembra rezolūciju par sociālo uzņēmējdarbību un sociālo inovāciju cīņā pret bezdarbu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 10. septembra rezolūciju par sociālo uzņēmējdarbību un sociālo inovāciju cīņā pret bezdarbu (9),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 8. septembra rezolūciju par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2013.–2014. gadā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 8. septembra rezolūciju par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2013.–2014. gadā (10),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 8. jūlija nostāju pirmajā lasījumā par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 8. jūlija nostāju pirmajā lasījumā par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (11),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 20. maija rezolūciju par Apvienoto Nāciju Organizācijas Personu ar invaliditāti tiesību komitejas jautājumu sarakstu saistībā ar Eiropas Savienības sākotnējo ziņojumu (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 20. maija rezolūciju par Apvienoto Nāciju Organizācijas Personu ar invaliditāti tiesību komitejas jautājumu sarakstu saistībā ar Eiropas Savienības sākotnējo ziņojumu (12),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 4. jūlija rezolūciju par krīzes ietekmi uz aprūpes pieejamību mazāk aizsargātu iedzīvotāju grupām (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 4. jūlija rezolūciju par krīzes ietekmi uz aprūpes pieejamību mazāk aizsargātu iedzīvotāju grupām (13),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par personu ar invaliditāti integrāciju un mobilitāti un Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā (2010–2020) (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par personu ar invaliditāti integrāciju un mobilitāti un Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā (2010–2020) (14),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūciju par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūciju par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (15),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamentārās izpētes dienesta padziļināto analīzi “ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD) īstenošana Eiropas Savienībā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamentārās izpētes dienesta padziļināto analīzi “ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām (CRPD) īstenošana Eiropas Savienībā”,

| — | ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ombuda 2014. gada pārskatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ombuda 2014. gada pārskatu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ombuda lēmumu slēgt pašiniciatīvas izmeklēšanu OI/8/2014/AN attiecībā uz Komisiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ombuda lēmumu slēgt pašiniciatīvas izmeklēšanu OI/8/2014/AN attiecībā uz Komisiju,

| — | ņemot vērā gaidāmo Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2015. gada ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā gaidāmo Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2015. gada ziņojumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2015. gada decembra pētījumu “Vardarbība pret bērniem ar invaliditāti: tiesību akti, politika un programmas Eiropas Savienībā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2015. gada decembra pētījumu “Vardarbība pret bērniem ar invaliditāti: tiesību akti, politika un programmas Eiropas Savienībā”,

| — | ņemot vērā Eurostat 2014. gada statistiku par darba tirgus, izglītības un apmācības pieejamību, nabadzību un ienākumu nevienlīdzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurostat 2014. gada statistiku par darba tirgus, izglītības un apmācības pieejamību, nabadzību un ienākumu nevienlīdzību,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, Lūgumrakstu komitejas, Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Juridiskā komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A8-0203/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, Lūgumrakstu komitejas, Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Juridiskā komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A8-0203/2016),

| A. | tā kā visām personām ar invaliditāti kā pilntiesīgiem pilsoņiem ir vienlīdzīgas tiesības uz nedalītu cieņu, līdzvērtīgu attieksmi, neatkarīgu dzīvi, autonomiju, atbalstu no valsts finansētām sistēmām un pilnvērtīgu dalību sabiedrības dzīvē; |
| --- | --- |

A.

tā kā visām personām ar invaliditāti kā pilntiesīgiem pilsoņiem ir vienlīdzīgas tiesības uz nedalītu cieņu, līdzvērtīgu attieksmi, neatkarīgu dzīvi, autonomiju, atbalstu no valsts finansētām sistēmām un pilnvērtīgu dalību sabiedrības dzīvē;

| B. | tā kā ir aplēsts, ka Eiropas Savienībā ir 80 miljoni personu ar invaliditāti, tostarp aptuveni 46 miljoni sieviešu un meiteņu ar invaliditāti, kas ir 16 % no kopējā sieviešu skaita ES, un līdz ar to, ja salīdzina invaliditātes īpatsvaru pa dzimumiem, tad Eiropas Savienībā invaliditātes īpatsvars augstāks ir sieviešu vidū; tā kā sievietes ar invaliditāti bieži cieš no vairākiemeslu diskriminācijas, saskaras ar nopietniem šķēršļiem, izmantojot tādas savas pamattiesības un brīvības kā tiesības uz piekļuvi izglītībai un nodarbinātībai, un šāda situācija var izraisīt sociālo izolāciju un psiholoģiskas traumas; tā kā sievietes nesamērīgi cieš no invaliditātes arī kā ģimenes locekļu ar invaliditāti aprūpētājas; |
| --- | --- |

B.

tā kā ir aplēsts, ka Eiropas Savienībā ir 80 miljoni personu ar invaliditāti, tostarp aptuveni 46 miljoni sieviešu un meiteņu ar invaliditāti, kas ir 16 % no kopējā sieviešu skaita ES, un līdz ar to, ja salīdzina invaliditātes īpatsvaru pa dzimumiem, tad Eiropas Savienībā invaliditātes īpatsvars augstāks ir sieviešu vidū; tā kā sievietes ar invaliditāti bieži cieš no vairākiemeslu diskriminācijas, saskaras ar nopietniem šķēršļiem, izmantojot tādas savas pamattiesības un brīvības kā tiesības uz piekļuvi izglītībai un nodarbinātībai, un šāda situācija var izraisīt sociālo izolāciju un psiholoģiskas traumas; tā kā sievietes nesamērīgi cieš no invaliditātes arī kā ģimenes locekļu ar invaliditāti aprūpētājas;

| C. | tā kā LESD ir prasīts, lai Savienība, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, apkaro diskrimināciju invaliditātes dēļ (10. pants), un Savienībai ir piešķirtas pilnvaras pieņemt tiesību aktus, lai cīnītos pret šādu diskrimināciju (19. pants); |
| --- | --- |

C.

tā kā LESD ir prasīts, lai Savienība, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, apkaro diskrimināciju invaliditātes dēļ (10. pants), un Savienībai ir piešķirtas pilnvaras pieņemt tiesību aktus, lai cīnītos pret šādu diskrimināciju (19. pants);

| D. | tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. un 26. pantā ir skaidri aizliegta diskriminācija invaliditātes dēļ un paredzēta personu ar invaliditāti līdztiesīga piedalīšanās sabiedrības dzīvē; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. un 26. pantā ir skaidri aizliegta diskriminācija invaliditātes dēļ un paredzēta personu ar invaliditāti līdztiesīga piedalīšanās sabiedrības dzīvē;

| E. | tā kā CRPD ir pirmais starptautiskais cilvēktiesību līgums, ko ratificējusi Eiropas Savienība un ko parakstījušas arī visas 28 ES dalībvalstis un ratificējušas 27 dalībvalstis; tā kā dalībvalstīm, kuras to vēl nav izdarījušas, būtu jāpabeidz reformas, kas vajadzīgas CRPD ratificēšanai; |
| --- | --- |

E.

tā kā CRPD ir pirmais starptautiskais cilvēktiesību līgums, ko ratificējusi Eiropas Savienība un ko parakstījušas arī visas 28 ES dalībvalstis un ratificējušas 27 dalībvalstis; tā kā dalībvalstīm, kuras to vēl nav izdarījušas, būtu jāpabeidz reformas, kas vajadzīgas CRPD ratificēšanai;

| F. | tā kā šī ir pirmā reize, kad Eiropas Savienības starptautisko cilvēktiesību saistību izpildi ir pārbaudījusi ANO struktūra; tā kā UNCRPD komitejas 2015. gadā publicētie noslēguma apsvērumi par to, kā ES īsteno Konvenciju, ietvēra spēcīgus argumentus par ES saistībām līdztiesības un cilvēktiesību ievērošanas jomā un paredzēja pamatnostādņu kopumu attiecībā uz leģislatīvajiem un politikas veidošanas pasākumiem, kas ietilpst ES pilnvarās; |
| --- | --- |

F.

tā kā šī ir pirmā reize, kad Eiropas Savienības starptautisko cilvēktiesību saistību izpildi ir pārbaudījusi ANO struktūra; tā kā UNCRPD komitejas 2015. gadā publicētie noslēguma apsvērumi par to, kā ES īsteno Konvenciju, ietvēra spēcīgus argumentus par ES saistībām līdztiesības un cilvēktiesību ievērošanas jomā un paredzēja pamatnostādņu kopumu attiecībā uz leģislatīvajiem un politikas veidošanas pasākumiem, kas ietilpst ES pilnvarās;

| G. | tā kā Tiesas judikatūra apstiprina to, ka CRPD ir saistoša ES un tās dalībvalstīm, kad tiek īstenoti ES tiesību akti, jo CRPD ir “Savienības tiesību sistēmas sastāvdaļa”, turklāt tai ir “pārākums pār atvasināto Savienības tiesību normām” (16); |
| --- | --- |

G.

tā kā Tiesas judikatūra apstiprina to, ka CRPD ir saistoša ES un tās dalībvalstīm, kad tiek īstenoti ES tiesību akti, jo CRPD ir “Savienības tiesību sistēmas sastāvdaļa”, turklāt tai ir “pārākums pār atvasināto Savienības tiesību normām” (16);

| H. | tā kā CRPD principi ir daudz plašāki nekā diskriminācijas novēršana un tās mērķis ir panākt, ka visas personas ar invaliditāti un viņu ģimenes pilnībā izmanto savas cilvēktiesības iekļaujošā sabiedrībā; |
| --- | --- |

H.

tā kā CRPD principi ir daudz plašāki nekā diskriminācijas novēršana un tās mērķis ir panākt, ka visas personas ar invaliditāti un viņu ģimenes pilnībā izmanto savas cilvēktiesības iekļaujošā sabiedrībā;

| I. | tā kā personas ar invaliditāti ir daudzveidīga grupa un tā kā sievietes, bērni, veci cilvēki un personas ar kompleksām atbalsta vajadzībām saskaras ar papildu grūtībām un daudziem diskriminācijas veidiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā personas ar invaliditāti ir daudzveidīga grupa un tā kā sievietes, bērni, veci cilvēki un personas ar kompleksām atbalsta vajadzībām saskaras ar papildu grūtībām un daudziem diskriminācijas veidiem;

| J. | tā kā invaliditāti var izraisīt pakāpeniska un reizēm nemanāma personas veselības stāvokļa pasliktināšanās, kā tas ir neirodeģeneratīvu vai retu slimību gadījumā, un tas var negatīvi ietekmēt attiecīgās personas spējas dzīvot neatkarīgi; |
| --- | --- |

J.

tā kā invaliditāti var izraisīt pakāpeniska un reizēm nemanāma personas veselības stāvokļa pasliktināšanās, kā tas ir neirodeģeneratīvu vai retu slimību gadījumā, un tas var negatīvi ietekmēt attiecīgās personas spējas dzīvot neatkarīgi;

| K. | tā kā ir aplēsts, ka 80 % personu ar invaliditāti dzīvo jaunattīstības valstīs; tā kā ES starptautiskā līmenī atbalsta personu ar invaliditāti tiesību ievērošanu un ir pasaulē lielākā oficiālās attīstības palīdzības (OAP) sniedzēja; |
| --- | --- |

K.

tā kā ir aplēsts, ka 80 % personu ar invaliditāti dzīvo jaunattīstības valstīs; tā kā ES starptautiskā līmenī atbalsta personu ar invaliditāti tiesību ievērošanu un ir pasaulē lielākā oficiālās attīstības palīdzības (OAP) sniedzēja;

| L. | tā kā bērniem ar invaliditāti ir 17 reizes lielāka iespēja nonākt aprūpes iestādē nekā bērniem bez invaliditātes un tā kā aprūpes iestādē viņi ir daudz lielākā mērā pakļauti vardarbības, nevērīgas izturēšanās un ļaunprātīgas izmantošanas riskam, nekā dzīvojot mājās (17); |
| --- | --- |

L.

tā kā bērniem ar invaliditāti ir 17 reizes lielāka iespēja nonākt aprūpes iestādē nekā bērniem bez invaliditātes un tā kā aprūpes iestādē viņi ir daudz lielākā mērā pakļauti vardarbības, nevērīgas izturēšanās un ļaunprātīgas izmantošanas riskam, nekā dzīvojot mājās (17);

| M. | tā kā bērniem ar invaliditāti ir tiesības dzīvot (savā) ģimenē vai ģimenes vidē, jo tieši tas viņiem ir visvairāk vajadzīgs; tā kā ģimenes locekļiem bieži vien ir jāierobežo vai jāpārtrauc profesionālā darbība, lai varētu rūpēties par citiem ģimenes locekļiem ar invaliditāti; |
| --- | --- |

M.

tā kā bērniem ar invaliditāti ir tiesības dzīvot (savā) ģimenē vai ģimenes vidē, jo tieši tas viņiem ir visvairāk vajadzīgs; tā kā ģimenes locekļiem bieži vien ir jāierobežo vai jāpārtrauc profesionālā darbība, lai varētu rūpēties par citiem ģimenes locekļiem ar invaliditāti;

| N. | tā kā ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām ir uzsvērts, ka dzimumu līdztiesības perspektīva ir jāiekļauj visos pasākumos un ir jāveicina cilvēktiesību un pamatbrīvību pilnīga izmantošana; |
| --- | --- |

N.

tā kā ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām ir uzsvērts, ka dzimumu līdztiesības perspektīva ir jāiekļauj visos pasākumos un ir jāveicina cilvēktiesību un pamatbrīvību pilnīga izmantošana;

| O. | tā kā vienlīdzīga attieksme pret sievietēm ar invaliditāti un bērnu ar invaliditāti mātēm un viņām labvēlīgi pasākumi un politika ir viena no cilvēka pamattiesībām un ētisks pienākums; |
| --- | --- |

O.

tā kā vienlīdzīga attieksme pret sievietēm ar invaliditāti un bērnu ar invaliditāti mātēm un viņām labvēlīgi pasākumi un politika ir viena no cilvēka pamattiesībām un ētisks pienākums;

| P. | tā kā sievietes un meitenes ar invaliditāti ikdienā daudzējādā ziņā cieš no diskriminācijas; diskriminācija var izpausties dažādi — fiziski, emocionāli, seksuāli un ekonomiski — un ietver partnera vardarbību ģimenē, aprūpētāju vardarbību, seksuālo vardarbību un institucionālo vardarbību, |
| --- | --- |

P.

tā kā sievietes un meitenes ar invaliditāti ikdienā daudzējādā ziņā cieš no diskriminācijas; diskriminācija var izpausties dažādi — fiziski, emocionāli, seksuāli un ekonomiski — un ietver partnera vardarbību ģimenē, aprūpētāju vardarbību, seksuālo vardarbību un institucionālo vardarbību,

| Q. | tā kā sievietes ar invaliditāti ir pakļautas lielākam riskam ciest no vardarbības ģimenē un seksuālas vardarbības, kas, kā tiek ziņots, ir ilgstošāka un intensīvāka nekā vardarbība, kas vērsta pret sievietēm bez invaliditātes (18); |
| --- | --- |

Q.

tā kā sievietes ar invaliditāti ir pakļautas lielākam riskam ciest no vardarbības ģimenē un seksuālas vardarbības, kas, kā tiek ziņots, ir ilgstošāka un intensīvāka nekā vardarbība, kas vērsta pret sievietēm bez invaliditātes (18);

| R. | tā kā sievietes ar invaliditāti, jo īpaši migrantes, ir pakļautas lielākam nabadzības un sociālās atstumtības riskam multiplās diskriminācijas dēļ; |
| --- | --- |

R.

tā kā sievietes ar invaliditāti, jo īpaši migrantes, ir pakļautas lielākam nabadzības un sociālās atstumtības riskam multiplās diskriminācijas dēļ;

| S. | tā kā invaliditāte ir nabadzības iemesls un var izpausties kā nabadzības sekas un tā kā aptuveni 30 % bezpajumtnieku ir invaliditāte, un pastāv risks, ka viņu problēmas var palikt neievērotas (19); tā kā nolūkā novērst personu ar invaliditāti nabadzību jo būtiska nozīme ir īpaši valsts sociālajai aizsardzībai un tā kā saskaņā ar 2012. gada datiem 68,5 % personu ar invaliditāti dzīvotu nabadzībā, ja no valsts nesaņemtu sociālos pabalstus (20); |
| --- | --- |

S.

tā kā invaliditāte ir nabadzības iemesls un var izpausties kā nabadzības sekas un tā kā aptuveni 30 % bezpajumtnieku ir invaliditāte, un pastāv risks, ka viņu problēmas var palikt neievērotas (19); tā kā nolūkā novērst personu ar invaliditāti nabadzību jo būtiska nozīme ir īpaši valsts sociālajai aizsardzībai un tā kā saskaņā ar 2012. gada datiem 68,5 % personu ar invaliditāti dzīvotu nabadzībā, ja no valsts nesaņemtu sociālos pabalstus (20);

| T. | tā kā nolūkā īstenot CRPD pēc iespējas pilnīgāk, obligāti ir jāīsteno spēkā esošie ES tiesību akti un politikas instrumenti; |
| --- | --- |

T.

tā kā nolūkā īstenot CRPD pēc iespējas pilnīgāk, obligāti ir jāīsteno spēkā esošie ES tiesību akti un politikas instrumenti;

| U. | tā kā vairākām dalībvalstīm, kas ratificējušas CRPD, vēl ir jāizveido vai jāieceļ struktūras, kas saskaņā ar 33. pantu īstenotu Konvenciju un uzraudzītu tās īstenošanu; tā kā to struktūru darbs, kuras jau ir izveidotas, jo īpaši uzraudzības sistēmas, kas izveidotas saskaņā ar 33. panta 2. punktu, saskaras ar grūtībām, jo trūkst finanšu resursu un cilvēkresursu, kā arī nav stingra juridiskā pamata to iecelšanai; |
| --- | --- |

U.

tā kā vairākām dalībvalstīm, kas ratificējušas CRPD, vēl ir jāizveido vai jāieceļ struktūras, kas saskaņā ar 33. pantu īstenotu Konvenciju un uzraudzītu tās īstenošanu; tā kā to struktūru darbs, kuras jau ir izveidotas, jo īpaši uzraudzības sistēmas, kas izveidotas saskaņā ar 33. panta 2. punktu, saskaras ar grūtībām, jo trūkst finanšu resursu un cilvēkresursu, kā arī nav stingra juridiskā pamata to iecelšanai;

| V. | tā kā viens no būtiskākajiem faktoriem ir personu ar invaliditāti līdzdalība un iekļuve darba tirgū, kas joprojām ir problemātiska, jo personu ar invaliditāti īpatsvars darba tirgū ir 58,5 %, savukārt personām bez invaliditātes šis rādītājs ir 80,5 %, un līdz ar to daudzas personas ar invaliditāti nespēj dzīvot neatkarīgu un aktīvu dzīvi; |
| --- | --- |

V.

tā kā viens no būtiskākajiem faktoriem ir personu ar invaliditāti līdzdalība un iekļuve darba tirgū, kas joprojām ir problemātiska, jo personu ar invaliditāti īpatsvars darba tirgū ir 58,5 %, savukārt personām bez invaliditātes šis rādītājs ir 80,5 %, un līdz ar to daudzas personas ar invaliditāti nespēj dzīvot neatkarīgu un aktīvu dzīvi;

| W. | tā kā nodarbināti ir 65 % sieviešu bez invaliditātes un tikai 44 % sieviešu ar invaliditāti; tā kā nodarbinātības un izglītības pieejamības ziņā sievietes ar invaliditāti biežāk tiek diskriminētas salīdzinājumā ar vīriešiem ar invaliditāti; tā kā personu ar invaliditāti bezdarba līmenis joprojām ir nepieņemami augsts; tā kā sievietēm un meitenēm ar invaliditāti ir grūtāk iekļūt darba tirgū; tā kā, lai veicinātu sieviešu ar invaliditāti aktīvu iesaistīšanos izglītībā, darba tirgū un kopienas sabiedriskajā un ekonomiskajā dzīvē, ir jāpārvar mobilitātes šķēršļi un jāsamazina atkarība no ģimenes locekļiem un aprūpētājiem; |
| --- | --- |

W.

tā kā nodarbināti ir 65 % sieviešu bez invaliditātes un tikai 44 % sieviešu ar invaliditāti; tā kā nodarbinātības un izglītības pieejamības ziņā sievietes ar invaliditāti biežāk tiek diskriminētas salīdzinājumā ar vīriešiem ar invaliditāti; tā kā personu ar invaliditāti bezdarba līmenis joprojām ir nepieņemami augsts; tā kā sievietēm un meitenēm ar invaliditāti ir grūtāk iekļūt darba tirgū; tā kā, lai veicinātu sieviešu ar invaliditāti aktīvu iesaistīšanos izglītībā, darba tirgū un kopienas sabiedriskajā un ekonomiskajā dzīvē, ir jāpārvar mobilitātes šķēršļi un jāsamazina atkarība no ģimenes locekļiem un aprūpētājiem;

| X. | tā kā algots darbs ir būtiski svarīgs, lai personas ar invaliditāti spētu dzīvot neatkarīgu dzīvi un uzturēt savu ģimeni un mājsaimniecību; tā kā sievietes un meitenes ar invaliditāti bieži saņem nepietiekamu atalgojumu; tā kā šī neaizsargāto personu grupa ir vairāk pakļauta nabadzības un sociālās atstumtības riskam; |
| --- | --- |

X.

tā kā algots darbs ir būtiski svarīgs, lai personas ar invaliditāti spētu dzīvot neatkarīgu dzīvi un uzturēt savu ģimeni un mājsaimniecību; tā kā sievietes un meitenes ar invaliditāti bieži saņem nepietiekamu atalgojumu; tā kā šī neaizsargāto personu grupa ir vairāk pakļauta nabadzības un sociālās atstumtības riskam;

| Y. | tā kā ES kā CRPD līgumslēdzējai pusei ir pienākums nodrošināt, lai personas ar invaliditāti un to pārstāvošās organizācijas būtu cieši iesaistītas un aktīvi piedalītos tādu tiesību aktu un politikas izstrādē un īstenošanā, ar ko īsteno konvenciju, kā arī visu lēmumu pieņemšanā, kas attiecas uz jautājumiem saistībā ar personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

Y.

tā kā ES kā CRPD līgumslēdzējai pusei ir pienākums nodrošināt, lai personas ar invaliditāti un to pārstāvošās organizācijas būtu cieši iesaistītas un aktīvi piedalītos tādu tiesību aktu un politikas izstrādē un īstenošanā, ar ko īsteno konvenciju, kā arī visu lēmumu pieņemšanā, kas attiecas uz jautājumiem saistībā ar personām ar invaliditāti;

| Z. | tā kā dalībvalstu īstenoto taupības pasākumu dēļ ir samazināti sociālie pakalpojumi, atbalsts ģimenēm un vietējo kopienu pakalpojumi, kā rezultātā nesamērīgi smagi ir ietekmēts personu ar invaliditāti un jo īpaši bērnu ar invaliditāti un viņu ģimeņu dzīves līmenis; |
| --- | --- |

Z.

tā kā dalībvalstu īstenoto taupības pasākumu dēļ ir samazināti sociālie pakalpojumi, atbalsts ģimenēm un vietējo kopienu pakalpojumi, kā rezultātā nesamērīgi smagi ir ietekmēts personu ar invaliditāti un jo īpaši bērnu ar invaliditāti un viņu ģimeņu dzīves līmenis;

| AA. | tā kā Komisija ir atsaukusi savu priekšlikumu Maternitātes atvaļinājuma direktīvai; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Komisija ir atsaukusi savu priekšlikumu Maternitātes atvaļinājuma direktīvai;

| AB. | tā kā Direktīva 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē skaidri neaizliedz diskrimināciju invaliditātes dēļ; |
| --- | --- |

AB.

tā kā Direktīva 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē skaidri neaizliedz diskrimināciju invaliditātes dēļ;

| AC. | tā kā demogrāfisko un sociālo pārmaiņu dēļ ir palielinājies pieprasījums pēc mājkalpotājiem un aprūpētājiem un jo īpaši mājkalpotājiem un aprūpētājiem ģimenē; tā kā invalīdus un apgādājamas personas parasti aprūpē attiecīgās ģimenes sievietes, kas bieži vien nozīmē viņu izslēgšanu no darba tirgus; |
| --- | --- |

AC.

tā kā demogrāfisko un sociālo pārmaiņu dēļ ir palielinājies pieprasījums pēc mājkalpotājiem un aprūpētājiem un jo īpaši mājkalpotājiem un aprūpētājiem ģimenē; tā kā invalīdus un apgādājamas personas parasti aprūpē attiecīgās ģimenes sievietes, kas bieži vien nozīmē viņu izslēgšanu no darba tirgus;

| AD. | tā kā Komitejas par personu ar invaliditāti tiesībām noslēguma apsvērumos saistībā ar Eiropas Savienības sākotnējo ziņojumu ir ierosināts Eiropas Savienībai iekļaut invaliditātes perspektīvu tās dzimumu līdztiesības politikas nostādnēs un programmās, kā arī dzimumu līdztiesības perspektīvu savās invaliditātes stratēģijās, un veidot sievietēm un meitenēm ar invaliditāti labvēlīgus pasākumus, izstrādāt uzraudzības mehānismu un finansēt datu vākšanu un pētījumus šajā jomā; tā kā Eiropas Savienībai tiek ieteikts arī nodrošināt šādām personām efektīvu aizsardzību pret vardarbību, ļaunprātīgu izmantošanu un ekspluatāciju, darba un privātās dzīves līdzsvara politikā iekļaut bērnu un pieaugušo ar invaliditāti, tostarp viņu aprūpētāju, vajadzības un veikt pasākumus, lai samazinātu personu ar invaliditāti — no kurām lielākā daļa ir sievietes — augsto bezdarba līmeni; |
| --- | --- |

AD.

tā kā Komitejas par personu ar invaliditāti tiesībām noslēguma apsvērumos saistībā ar Eiropas Savienības sākotnējo ziņojumu ir ierosināts Eiropas Savienībai iekļaut invaliditātes perspektīvu tās dzimumu līdztiesības politikas nostādnēs un programmās, kā arī dzimumu līdztiesības perspektīvu savās invaliditātes stratēģijās, un veidot sievietēm un meitenēm ar invaliditāti labvēlīgus pasākumus, izstrādāt uzraudzības mehānismu un finansēt datu vākšanu un pētījumus šajā jomā; tā kā Eiropas Savienībai tiek ieteikts arī nodrošināt šādām personām efektīvu aizsardzību pret vardarbību, ļaunprātīgu izmantošanu un ekspluatāciju, darba un privātās dzīves līdzsvara politikā iekļaut bērnu un pieaugušo ar invaliditāti, tostarp viņu aprūpētāju, vajadzības un veikt pasākumus, lai samazinātu personu ar invaliditāti — no kurām lielākā daļa ir sievietes — augsto bezdarba līmeni;

| AE. | tā kā Komisijas 2011. gada 13. decembrī pieņemtajos secinājumos, reaģējot uz Parlamenta 2011. gada 27. septembra rezolūciju “Eiropa, tūristu apmeklētākā vieta pasaulē — jaunas Eiropas tūrisma nozares politiskās pamatnostādnes” (21), Komisija atzīst, ka ir jānodrošina nepārtraukta visiem iedzīvotājiem pieejamu pakalpojumu sniegšana (transporta, naktsmītņu, ēdināšanas un izklaides pakalpojumi), un šajā ziņā Komisija ir sākusi ieviest pasākumus, ar ko palielināt izpratni, uzlabot tūrisma nozares darbinieku prasmes un, visbeidzot, palielināt personām ar īpašām vajadzībām vai invaliditāti paredzētu tūrisma objektu kvalitāti; |
| --- | --- |

AE.

tā kā Komisijas 2011. gada 13. decembrī pieņemtajos secinājumos, reaģējot uz Parlamenta 2011. gada 27. septembra rezolūciju “Eiropa, tūristu apmeklētākā vieta pasaulē — jaunas Eiropas tūrisma nozares politiskās pamatnostādnes” (21), Komisija atzīst, ka ir jānodrošina nepārtraukta visiem iedzīvotājiem pieejamu pakalpojumu sniegšana (transporta, naktsmītņu, ēdināšanas un izklaides pakalpojumi), un šajā ziņā Komisija ir sākusi ieviest pasākumus, ar ko palielināt izpratni, uzlabot tūrisma nozares darbinieku prasmes un, visbeidzot, palielināt personām ar īpašām vajadzībām vai invaliditāti paredzētu tūrisma objektu kvalitāti;

| AF. | tā kā personu ar invaliditāti, funkcionālām atšķirībām un kustību traucējumiem vajadzības transporta, mobilitātes un tūrisma jomā atbilst uzņēmējdarbības inovācijas iespējām transporta un mobilitātes pakalpojumu sniegšanā un var radīt abpusējus ieguvumus, apkalpojot iedzīvotājus ar visu veidu invaliditāti (tostarp, bet ne tikai cilvēkus ar kustību traucējumiem, neredzīgus, kurlus un vājdzirdīgus cilvēkus, cilvēkus ar autismu, garīgās attīstības vai psihosociāliem traucējumiem), kā arī visus pārējos šo pakalpojumu izmantotājus saskaņā ar principu “paredzēts plašam lietotāju lokam”, |
| --- | --- |

AF.

tā kā personu ar invaliditāti, funkcionālām atšķirībām un kustību traucējumiem vajadzības transporta, mobilitātes un tūrisma jomā atbilst uzņēmējdarbības inovācijas iespējām transporta un mobilitātes pakalpojumu sniegšanā un var radīt abpusējus ieguvumus, apkalpojot iedzīvotājus ar visu veidu invaliditāti (tostarp, bet ne tikai cilvēkus ar kustību traucējumiem, neredzīgus, kurlus un vājdzirdīgus cilvēkus, cilvēkus ar autismu, garīgās attīstības vai psihosociāliem traucējumiem), kā arī visus pārējos šo pakalpojumu izmantotājus saskaņā ar principu “paredzēts plašam lietotāju lokam”,

Vispārīgie principi un pienākumi

| 1. | atgādina, ka personu ar invaliditāti pilnīga iekļaušana sabiedrībā nav tikai viņu tiesības un labums, kas tām pienākas, bet arī ieguvums sabiedrībai kopumā, jo tādējādi sabiedrība var gūt labumu no šo personu radītās vērtības un dažādajām prasmēm; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka personu ar invaliditāti pilnīga iekļaušana sabiedrībā nav tikai viņu tiesības un labums, kas tām pienākas, bet arī ieguvums sabiedrībai kopumā, jo tādējādi sabiedrība var gūt labumu no šo personu radītās vērtības un dažādajām prasmēm;

| 2. | uzsver, ka visām personām ar invaliditāti ir tiesības dzīvot sabiedrībā, kurā tām ir tādas pašas iespējas kā pārējiem sabiedrības locekļiem, lai nodrošinātu šo personu pilnīgu iekļaušanu un līdzdalību; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka visām personām ar invaliditāti ir tiesības dzīvot sabiedrībā, kurā tām ir tādas pašas iespējas kā pārējiem sabiedrības locekļiem, lai nodrošinātu šo personu pilnīgu iekļaušanu un līdzdalību;

| 3. | uzsver, ka ir jāpanāk, lai personas ar invaliditāti būtu integrētas sabiedrībā neatkarīgi no tā, kāds ir valsts sociālekonomiskais, politiskais vai kultūras stāvoklis, jo tas ir ne vien attīstības, bet arī cilvēktiesību jautājums; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka ir jāpanāk, lai personas ar invaliditāti būtu integrētas sabiedrībā neatkarīgi no tā, kāds ir valsts sociālekonomiskais, politiskais vai kultūras stāvoklis, jo tas ir ne vien attīstības, bet arī cilvēktiesību jautājums;

| 4. | vērš uzmanību uz to, ka dažādas invaliditātes izpausmes kļūst aizvien izplatītākas, jo iedzīvotāji noveco; |
| --- | --- |

4.

vērš uzmanību uz to, ka dažādas invaliditātes izpausmes kļūst aizvien izplatītākas, jo iedzīvotāji noveco;

| 5. | uzskata, ka ES būtu jāuzņemas vadošā loma cilvēktiesību ievērošanas un popularizēšanas jomā; atzinīgi vērtē to, ka pirmo reizi kāda ANO līguma struktūrvienība ir pārbaudījusi to, kā ES izpilda starptautiskās saistības cilvēktiesību jomā; uzskata, ka UNCRPD komitejas 2015. gadā publicētie noslēguma konstatējumi par to, kā ES īsteno UNCRPD, ir svarīgs apliecinājums ES saistībām līdztiesības un cilvēktiesību ievērošanas jomā un sniedz norādījumus par likumdošanas un politisko darbību visā ES kompetences jomā; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka ES būtu jāuzņemas vadošā loma cilvēktiesību ievērošanas un popularizēšanas jomā; atzinīgi vērtē to, ka pirmo reizi kāda ANO līguma struktūrvienība ir pārbaudījusi to, kā ES izpilda starptautiskās saistības cilvēktiesību jomā; uzskata, ka UNCRPD komitejas 2015. gadā publicētie noslēguma konstatējumi par to, kā ES īsteno UNCRPD, ir svarīgs apliecinājums ES saistībām līdztiesības un cilvēktiesību ievērošanas jomā un sniedz norādījumus par likumdošanas un politisko darbību visā ES kompetences jomā;

| 6. | atbalsta Komitejas par personu ar invaliditāti tiesībām secinājumus un ieteikumus un uzsver, ka ES iestādēm un dalībvalstīm dzimumu līdztiesības politikas nostādnēs, programmās un stratēģijās ir jāiekļauj sieviešu un meiteņu ar invaliditāti vajadzības, kā arī stratēģijās par invaliditāti ir jāiekļauj dzimumu līdztiesības aspekts; turklāt aicina ieviest mehānismus panāktā progresa regulārai izvērtēšanai; |
| --- | --- |

6.

atbalsta Komitejas par personu ar invaliditāti tiesībām secinājumus un ieteikumus un uzsver, ka ES iestādēm un dalībvalstīm dzimumu līdztiesības politikas nostādnēs, programmās un stratēģijās ir jāiekļauj sieviešu un meiteņu ar invaliditāti vajadzības, kā arī stratēģijās par invaliditāti ir jāiekļauj dzimumu līdztiesības aspekts; turklāt aicina ieviest mehānismus panāktā progresa regulārai izvērtēšanai;

| 7. | prasa Parlamentam, Padomei un Komisijai pilnībā īstenot ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas ieteikumus un nodrošināt Konvencijas ievērošanu visos turpmākajos tiesību aktos; |
| --- | --- |

7.

prasa Parlamentam, Padomei un Komisijai pilnībā īstenot ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas ieteikumus un nodrošināt Konvencijas ievērošanu visos turpmākajos tiesību aktos;

| 8. | mudina Komisiju un dalībvalstis piešķirt nepieciešamos resursus savu pienākumu īstenošanai saskaņā ar CRPD un tās fakultatīvo protokolu; |
| --- | --- |

8.

mudina Komisiju un dalībvalstis piešķirt nepieciešamos resursus savu pienākumu īstenošanai saskaņā ar CRPD un tās fakultatīvo protokolu;

| 9. | pauž ļoti lielu nožēlu par to, ka, gatavojoties pārskatīšanas procesam, ko UNCRPD komiteja īstenoja 2015. gadā, un izstrādājot progresa ziņojuma projektu, ES oficiālā līmenī nav pietiekami apspriedusies ar organizācijām, kas pārstāv cilvēkus ar invaliditāti; prasa, lai invalīdu interešu aizsardzības organizācijas kā neatkarīgas dalībnieces aktīvi sniegtu ieguldījumu ar CRPD saistītās sanāksmēs, tostarp piedaloties oficiālo ES delegāciju sastāvā saistībā ar nākamajiem pārskatīšanas procesiem; |
| --- | --- |

9.

pauž ļoti lielu nožēlu par to, ka, gatavojoties pārskatīšanas procesam, ko UNCRPD komiteja īstenoja 2015. gadā, un izstrādājot progresa ziņojuma projektu, ES oficiālā līmenī nav pietiekami apspriedusies ar organizācijām, kas pārstāv cilvēkus ar invaliditāti; prasa, lai invalīdu interešu aizsardzības organizācijas kā neatkarīgas dalībnieces aktīvi sniegtu ieguldījumu ar CRPD saistītās sanāksmēs, tostarp piedaloties oficiālo ES delegāciju sastāvā saistībā ar nākamajiem pārskatīšanas procesiem;

| 10. | aicina Komisiju konsolidēt un iesniegt priekšlikumu par īstenu strukturētu dialogu starp ES un personu ar invaliditāti pārstāvības organizācijām, tostarp paredzot atbilstīgu finansējumu, lai personām ar invaliditāti un to pārstāvības organizācijām nodrošinātu pilnīgu un vienlīdzīgu līdzdalību; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju konsolidēt un iesniegt priekšlikumu par īstenu strukturētu dialogu starp ES un personu ar invaliditāti pārstāvības organizācijām, tostarp paredzot atbilstīgu finansējumu, lai personām ar invaliditāti un to pārstāvības organizācijām nodrošinātu pilnīgu un vienlīdzīgu līdzdalību;

| 11. | uzsver, cik būtiska ir sistemātiska un cieša konsultēšanās starp personu ar invaliditāti pārstāvības organizācijām, politikas veidotājiem, uzņēmējiem un citām ieinteresētajām personām par visām jaunajām iniciatīvām un tādas politikas un darbību īstenošanu, uzraudzību un izvērtēšanu, kas saistītas ar izglītību, apmācību, kultūru, sportu un jaunatni; |
| --- | --- |

11.

uzsver, cik būtiska ir sistemātiska un cieša konsultēšanās starp personu ar invaliditāti pārstāvības organizācijām, politikas veidotājiem, uzņēmējiem un citām ieinteresētajām personām par visām jaunajām iniciatīvām un tādas politikas un darbību īstenošanu, uzraudzību un izvērtēšanu, kas saistītas ar izglītību, apmācību, kultūru, sportu un jaunatni;

| 12. | prasa nostiprināt pašreizējās līdztiesības aizsardzības struktūras, lai tām sniegtu atbalstu saistībā ar CRPD integrēšanu, veicināšanu un uzraudzību; atgādina, ka ES un tās dalībvalstīm ir pienākums iesaistīties konstruktīvā dialogā ar pilsonisko sabiedrību un jo īpaši personu ar invaliditāti organizācijām; |
| --- | --- |

12.

prasa nostiprināt pašreizējās līdztiesības aizsardzības struktūras, lai tām sniegtu atbalstu saistībā ar CRPD integrēšanu, veicināšanu un uzraudzību; atgādina, ka ES un tās dalībvalstīm ir pienākums iesaistīties konstruktīvā dialogā ar pilsonisko sabiedrību un jo īpaši personu ar invaliditāti organizācijām;

| 13. | aicina ES ratificēt CRPD fakultatīvo protokolu; |
| --- | --- |

13.

aicina ES ratificēt CRPD fakultatīvo protokolu;

| 14. | mudina visaptveroši un transversāli pārskatīt un izvērtēt spēkā esošos un turpmāk pieņemamos ES tiesību aktus un finansēšanas programmas, tostarp tos, kas attiecas uz nākamajiem plānošanas periodiem, lai pilnībā ievērotu CRPD, konstruktīvi iesaistot personu ar invaliditāti pārstāvības organizācijas un ES CRPD satvara (turpmāk “ES satvars”) dalībniekus, kā arī invaliditātes aspektu ietverot visās normatīvās politikas nostādnēs un stratēģijās; aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot nepieciešamos pasākumus, lai invaliditātes aspektu iekļautu visos tiesību aktos, politikas nostādnēs un stratēģijās; |
| --- | --- |

14.

mudina visaptveroši un transversāli pārskatīt un izvērtēt spēkā esošos un turpmāk pieņemamos ES tiesību aktus un finansēšanas programmas, tostarp tos, kas attiecas uz nākamajiem plānošanas periodiem, lai pilnībā ievērotu CRPD, konstruktīvi iesaistot personu ar invaliditāti pārstāvības organizācijas un ES CRPD satvara (turpmāk “ES satvars”) dalībniekus, kā arī invaliditātes aspektu ietverot visās normatīvās politikas nostādnēs un stratēģijās; aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot nepieciešamos pasākumus, lai invaliditātes aspektu iekļautu visos tiesību aktos, politikas nostādnēs un stratēģijās;

| 15. | prasa personu ar invaliditāti tiesības iekļaut ES vispārējā sociālekonomiskajā programmā, jo īpaši stratēģijā “Eiropa 2020” un Eiropas pusgadā; iesaka pieņemt Invaliditātes paktu, lai personu ar invaliditāti tiesības tiktu ņemtas vērā ES iniciatīvās; |
| --- | --- |

15.

prasa personu ar invaliditāti tiesības iekļaut ES vispārējā sociālekonomiskajā programmā, jo īpaši stratēģijā “Eiropa 2020” un Eiropas pusgadā; iesaka pieņemt Invaliditātes paktu, lai personu ar invaliditāti tiesības tiktu ņemtas vērā ES iniciatīvās;

| 16. | aicina Komisiju Eiropas pusgada ietvaros, izvērtējot sociālo situāciju dalībvalstīs (pamatojoties uz valstu ziņojumiem un konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem), pievērst uzmanību arī personu ar invaliditāti situācijas vērtējumam, kas būtu daļa no ES kopīgās apņemšanās izveidot Eiropu bez šķēršļiem; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju Eiropas pusgada ietvaros, izvērtējot sociālo situāciju dalībvalstīs (pamatojoties uz valstu ziņojumiem un konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem), pievērst uzmanību arī personu ar invaliditāti situācijas vērtējumam, kas būtu daļa no ES kopīgās apņemšanās izveidot Eiropu bez šķēršļiem;

| 17. | uzskata, ka ES iestādēm, jo īpaši Parlamentam, Padomei un Komisijai, būtu jācenšas, lai spēkā esošajos un turpmākajos tiesību aktos tiktu nostiprinātas cilvēktiesības un pilnībā ievērota CRPD; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka ES iestādēm, jo īpaši Parlamentam, Padomei un Komisijai, būtu jācenšas, lai spēkā esošajos un turpmākajos tiesību aktos tiktu nostiprinātas cilvēktiesības un pilnībā ievērota CRPD;

| 18. | aicina Komisiju sagatavot tiesību aktu sarakstu, lai ierosinātu deklarācijas par kompetenci regulāru atjaunināšanu saskaņā ar noslēguma apsvērumiem, oficiāli iesaistot personu ar invaliditāti pārstāvības organizācijas un Parlamentu; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju sagatavot tiesību aktu sarakstu, lai ierosinātu deklarācijas par kompetenci regulāru atjaunināšanu saskaņā ar noslēguma apsvērumiem, oficiāli iesaistot personu ar invaliditāti pārstāvības organizācijas un Parlamentu;

| 19. | aicina Komisiju šajā saistībā apsvērt, vai būtu jāizstrādā ES regulējums, ar ko personām ar invaliditāti garantētu tiesību efektīvu īstenošanu, veicinātu viņu personīgo autonomiju, piekļuves iespējas, nodarbinātības pieejamību, sociālo integrāciju un neatkarīgu dzīvi, kā arī izskaustu visus diskriminācijas veidus; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju šajā saistībā apsvērt, vai būtu jāizstrādā ES regulējums, ar ko personām ar invaliditāti garantētu tiesību efektīvu īstenošanu, veicinātu viņu personīgo autonomiju, piekļuves iespējas, nodarbinātības pieejamību, sociālo integrāciju un neatkarīgu dzīvi, kā arī izskaustu visus diskriminācijas veidus;

| 20. | tāpat kā UNCRPD komiteja pauž bažas, ka Eiropas Savienībai nav skaidras stratēģijas par to, kā īstenot ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām; |
| --- | --- |

20.

tāpat kā UNCRPD komiteja pauž bažas, ka Eiropas Savienībai nav skaidras stratēģijas par to, kā īstenot ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām;

| 21. | aicina iestādes rīkoties, rādot paraugu integrācijas politikas jomā; |
| --- | --- |

21.

aicina iestādes rīkoties, rādot paraugu integrācijas politikas jomā;

| 22. | aicina Komisiju Eiropas stratēģijas invaliditātes jomā pārskatīšanu izmantot tam, lai izstrādātu visaptverošu ES CRPD stratēģiju, kas ietvertu dzimumu līdztiesības aspektu, tostarp noteiktu ārējās darbības saistības ar skaidriem īstenošanas termiņiem, kā arī konkrētus un precīzus kritērijus un rādītājus; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju Eiropas stratēģijas invaliditātes jomā pārskatīšanu izmantot tam, lai izstrādātu visaptverošu ES CRPD stratēģiju, kas ietvertu dzimumu līdztiesības aspektu, tostarp noteiktu ārējās darbības saistības ar skaidriem īstenošanas termiņiem, kā arī konkrētus un precīzus kritērijus un rādītājus;

| 23. | pauž nožēlu par diskrimināciju un atstumtību, ar ko joprojām saskaras personas ar invaliditāti; aicina Komisiju uzlabot sinerģiju starp ES stratēģiju invaliditātes jomā (2010–2020) un noteikumiem ANO Konvencijā par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu un ANO Konvencijā par bērna tiesībām, lai atzītās tiesības pašos pamatos būtu pieejamas un tiktu efektīvi īstenotas, tostarp saskaņojot un īstenojot tiesisko regulējumu un kultūras un politikas pasākumus; |
| --- | --- |

23.

pauž nožēlu par diskrimināciju un atstumtību, ar ko joprojām saskaras personas ar invaliditāti; aicina Komisiju uzlabot sinerģiju starp ES stratēģiju invaliditātes jomā (2010–2020) un noteikumiem ANO Konvencijā par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu un ANO Konvencijā par bērna tiesībām, lai atzītās tiesības pašos pamatos būtu pieejamas un tiktu efektīvi īstenotas, tostarp saskaņojot un īstenojot tiesisko regulējumu un kultūras un politikas pasākumus;

| 24. | aicina Komisiju sniegt skaidrojumu par invaliditātes plašo definīciju ES līmenī; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju sniegt skaidrojumu par invaliditātes plašo definīciju ES līmenī;

| 25. | aicina Komisiju pārskatīt Rokasgrāmatu par sociālajiem apsvērumiem publiskajos iepirkumos, lai uzsvērtu sociālos pienākumus, kā arī norādītu uz iespējām un ieguvumiem, ko nodrošina ieguldījumi augstas kvalitātes atbalsta pakalpojumos personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju pārskatīt Rokasgrāmatu par sociālajiem apsvērumiem publiskajos iepirkumos, lai uzsvērtu sociālos pienākumus, kā arī norādītu uz iespējām un ieguvumiem, ko nodrošina ieguldījumi augstas kvalitātes atbalsta pakalpojumos personām ar invaliditāti;

| 26. | aicina Komisiju pārskatīt ietekmes novērtējuma pamatnostādnes un grozīt tās, lai iekļautu visaptverošāku kritēriju uzskaitījumu nolūkā labāk izvērtēt atbilstību konvencijai; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju pārskatīt ietekmes novērtējuma pamatnostādnes un grozīt tās, lai iekļautu visaptverošāku kritēriju uzskaitījumu nolūkā labāk izvērtēt atbilstību konvencijai;

Īpašās tiesības

| 27. | aicina dalībvalstis un Komisiju nolūkā novērst viktimizāciju veikt pasākumus, lai apkarotu visu veidu diskrimināciju, tostarp multiplo diskrimināciju, diskrimināciju saistības dēļ un krustenisko diskrimināciju invaliditātes dēļ, īpašu uzmanību pievēršot sievietēm un bērniem ar invaliditāti, veciem cilvēkiem un personām ar kompleksām atbalsta vajadzībām, tostarp personām ar intelektuālo un psihosociālo invaliditāti un personām, kuru invaliditāte mainās laika gaitā; |
| --- | --- |

27.

aicina dalībvalstis un Komisiju nolūkā novērst viktimizāciju veikt pasākumus, lai apkarotu visu veidu diskrimināciju, tostarp multiplo diskrimināciju, diskrimināciju saistības dēļ un krustenisko diskrimināciju invaliditātes dēļ, īpašu uzmanību pievēršot sievietēm un bērniem ar invaliditāti, veciem cilvēkiem un personām ar kompleksām atbalsta vajadzībām, tostarp personām ar intelektuālo un psihosociālo invaliditāti un personām, kuru invaliditāte mainās laika gaitā;

| 28. | pauž nožēlu par to, ka Padome joprojām nav pieņēmusi 2008. gada priekšlikumu direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no personas reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas; atkārtoti aicina Padomi pēc iespējas drīz pieņemt minēto priekšlikumu; |
| --- | --- |

28.

pauž nožēlu par to, ka Padome joprojām nav pieņēmusi 2008. gada priekšlikumu direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no personas reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas; atkārtoti aicina Padomi pēc iespējas drīz pieņemt minēto priekšlikumu;

| 29. | aicina ES iestādes un dalībvalstis integrēt sieviešu un bērnu ar invaliditāti tiesības, tostarp nākamajā Bērna tiesību programmā, un nodrošināt, ka ar zēniem un meitenēm un viņu pārstāvības organizācijām notiek apspriešanās par visiem jautājumiem, kas uz viņiem attiecas, un tiek nodrošināta atbilstīga palīdzība, ņemot vērā šo bērnu invaliditāti un vecumu; |
| --- | --- |

29.

aicina ES iestādes un dalībvalstis integrēt sieviešu un bērnu ar invaliditāti tiesības, tostarp nākamajā Bērna tiesību programmā, un nodrošināt, ka ar zēniem un meitenēm un viņu pārstāvības organizācijām notiek apspriešanās par visiem jautājumiem, kas uz viņiem attiecas, un tiek nodrošināta atbilstīga palīdzība, ņemot vērā šo bērnu invaliditāti un vecumu;

| 30. | uzsver — lai aizsargātu bērnu ar invaliditāti tiesības, ir jāgarantē pienācīgs atbalsts viņu ģimenēm, nostiprinot un uzlabojot ES pieejamos likumdošanas instrumentus, tādus kā instruments, ar ko bērna kopšanas atvaļinājumu pagarina vecākiem, kuriem ir bērni ar invaliditāti; |
| --- | --- |

30.

uzsver — lai aizsargātu bērnu ar invaliditāti tiesības, ir jāgarantē pienācīgs atbalsts viņu ģimenēm, nostiprinot un uzlabojot ES pieejamos likumdošanas instrumentus, tādus kā instruments, ar ko bērna kopšanas atvaļinājumu pagarina vecākiem, kuriem ir bērni ar invaliditāti;

| 31. | aicina Komisiju nodrošināt, ka visām personām ar invaliditāti ir tādas pašas tiesības brīvi pārvietoties kā visiem citiem ES pilsoņiem, spēkā esošajos un turpmākajos tiesību aktos iekļaujot garantijas attiecībā uz vienlīdzīgām iespējām, pamattiesībām, vienlīdzīgu piekļuvi pakalpojumiem un darba tirgum, kā arī paredzot tādas pašas tiesības un pienākumus sociālā nodrošinājuma jomā kā pārējiem attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgajiem saskaņā ar vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminēšanas principu; turklāt aicina dalībvalstis saistībā ar vienlīdzību nodarbinātības jomā pilnībā ievērot noteikumus, kas izklāstīti pārstrādātajā ES Dzimumu līdztiesības direktīvā (2006/54/EK); |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju nodrošināt, ka visām personām ar invaliditāti ir tādas pašas tiesības brīvi pārvietoties kā visiem citiem ES pilsoņiem, spēkā esošajos un turpmākajos tiesību aktos iekļaujot garantijas attiecībā uz vienlīdzīgām iespējām, pamattiesībām, vienlīdzīgu piekļuvi pakalpojumiem un darba tirgum, kā arī paredzot tādas pašas tiesības un pienākumus sociālā nodrošinājuma jomā kā pārējiem attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgajiem saskaņā ar vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminēšanas principu; turklāt aicina dalībvalstis saistībā ar vienlīdzību nodarbinātības jomā pilnībā ievērot noteikumus, kas izklāstīti pārstrādātajā ES Dzimumu līdztiesības direktīvā (2006/54/EK);

| 32. | uzsver, ka ir jāatbalsta sievietes un meitenes migrantes ar invaliditāti, lai viņām attīstītu tās prasmes, kas pavērtu iespēju atrast piemērotu darbu; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka ir jāatbalsta sievietes un meitenes migrantes ar invaliditāti, lai viņām attīstītu tās prasmes, kas pavērtu iespēju atrast piemērotu darbu;

| 33. | uzsver, ka līdzeklis patstāvīgas un neatkarīgas dzīves nodrošināšanai personām ar invaliditāti, jo īpaši sievietēm, ir (personīga vai valsts) palīdzība, sniedzot atbalstu šīm personām un viņu ģimenēm, lai tās piekļūtu nodarbinātības, izglītības un profesionālās izglītības iestādēm, un atbalstot tās grūtniecības un bērna kopšanas laikā; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka līdzeklis patstāvīgas un neatkarīgas dzīves nodrošināšanai personām ar invaliditāti, jo īpaši sievietēm, ir (personīga vai valsts) palīdzība, sniedzot atbalstu šīm personām un viņu ģimenēm, lai tās piekļūtu nodarbinātības, izglītības un profesionālās izglītības iestādēm, un atbalstot tās grūtniecības un bērna kopšanas laikā;

| 34. | atgādina, ka privātajā un institucionālajā vidē steidzami ir jārisina problēma, ko rada vardarbība pret sievietēm un meitenēm ar invaliditāti, un aicina dalībvalstis sniegt atbalsta pakalpojumus, kas būtu pieejami sievietēm un meitenēm ar visu veidu invaliditāti; iesaka ES kļūt par Eiropas Padomes Konvencijas par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija) līgumslēdzējas pusi, kas būtu vēl viens solis virzībā uz vardarbības pret sievietēm un meitenēm ar invaliditāti apkarošanu; |
| --- | --- |

34.

atgādina, ka privātajā un institucionālajā vidē steidzami ir jārisina problēma, ko rada vardarbība pret sievietēm un meitenēm ar invaliditāti, un aicina dalībvalstis sniegt atbalsta pakalpojumus, kas būtu pieejami sievietēm un meitenēm ar visu veidu invaliditāti; iesaka ES kļūt par Eiropas Padomes Konvencijas par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija) līgumslēdzējas pusi, kas būtu vēl viens solis virzībā uz vardarbības pret sievietēm un meitenēm ar invaliditāti apkarošanu;

| 35. | atgādina, cik svarīgas ir personu ar invaliditāti pamattiesības uz līdzdalību ar invaliditāti saistītos politikas procesos un lēmumu pieņemšanā visos līmeņos, kā tas uzsvērts CRPD; uzsver, ka sievietēm un meitenēm ar invaliditāti, tostarp tām, kuras pieder pie sociāli atstumtām un neaizsargātām grupām un kuras saskaras ar multiplo diskrimināciju, ir jāspēj un viņas ir jāmudina piedalīties lēmumu pieņemšanas procesos, lai nodrošinātu, ka tiek paustas, atbalstītas un aizsargātas viņu intereses un tiesības, tādā veidā nodrošinot īsteni augšupēju dzimumu līdztiesības aspekta ievērošanu; aicina dalībvalstis sniegt pienācīgi pielāgotus pakalpojumus un iespējas, kas nodrošinātu viņu aktīvu iesaisti un līdzdalību, kā arī ieguldīt atbalsta un adaptīvās tehnoloģijās un e-iekļaušanas rīkos; |
| --- | --- |

35.

atgādina, cik svarīgas ir personu ar invaliditāti pamattiesības uz līdzdalību ar invaliditāti saistītos politikas procesos un lēmumu pieņemšanā visos līmeņos, kā tas uzsvērts CRPD; uzsver, ka sievietēm un meitenēm ar invaliditāti, tostarp tām, kuras pieder pie sociāli atstumtām un neaizsargātām grupām un kuras saskaras ar multiplo diskrimināciju, ir jāspēj un viņas ir jāmudina piedalīties lēmumu pieņemšanas procesos, lai nodrošinātu, ka tiek paustas, atbalstītas un aizsargātas viņu intereses un tiesības, tādā veidā nodrošinot īsteni augšupēju dzimumu līdztiesības aspekta ievērošanu; aicina dalībvalstis sniegt pienācīgi pielāgotus pakalpojumus un iespējas, kas nodrošinātu viņu aktīvu iesaisti un līdzdalību, kā arī ieguldīt atbalsta un adaptīvās tehnoloģijās un e-iekļaušanas rīkos;

| 36. | prasa ES iestādēm veikt efektīvus pasākumus, ar ko uzlabotu sieviešu ar invaliditāti dzīvi saskaņā ar UNCRPD komitejas ieteikumiem, kas pausti pārskatā par CRPD īstenošanu Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

36.

prasa ES iestādēm veikt efektīvus pasākumus, ar ko uzlabotu sieviešu ar invaliditāti dzīvi saskaņā ar UNCRPD komitejas ieteikumiem, kas pausti pārskatā par CRPD īstenošanu Eiropas Savienībā;

| 37. | pauž bažas par to, ka bērnu invalīdu audzināšana ir galvenokārt sieviešu uzdevums; |
| --- | --- |

37.

pauž bažas par to, ka bērnu invalīdu audzināšana ir galvenokārt sieviešu uzdevums;

| 38. | aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt informēšanu par CRPD, apkarot aizspriedumus un veicināt labāku izpratni par visu personu ar invaliditāti problēmām, lai lēmumus pieņemtu, pamatojoties uz šo personu reālajām vajadzībām; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt informēšanu par CRPD, apkarot aizspriedumus un veicināt labāku izpratni par visu personu ar invaliditāti problēmām, lai lēmumus pieņemtu, pamatojoties uz šo personu reālajām vajadzībām;

| 39. | atbalsta iniciatīvas, kuru mērķis ir panākt sabiedrības izpratni par grūtībām, ar ko saskaras personas ar invaliditāti, un to, lai personas ar invaliditāti labāk apzinātos savu potenciālu un ieguldījumu, ko tās var sniegt, cita starpā izmantojot īpašas izglītības programmas skolās; uzsver, ka CRPD svarīgākā nozīme ir mainīt attieksmes kultūru, atzīstot, ka šķēršļus vairāk rada sociālā un ekonomiskā vide, nevis attiecīgās personas invaliditāte; |
| --- | --- |

39.

atbalsta iniciatīvas, kuru mērķis ir panākt sabiedrības izpratni par grūtībām, ar ko saskaras personas ar invaliditāti, un to, lai personas ar invaliditāti labāk apzinātos savu potenciālu un ieguldījumu, ko tās var sniegt, cita starpā izmantojot īpašas izglītības programmas skolās; uzsver, ka CRPD svarīgākā nozīme ir mainīt attieksmes kultūru, atzīstot, ka šķēršļus vairāk rada sociālā un ekonomiskā vide, nevis attiecīgās personas invaliditāte;

| 40. | prasa attiecīgajām dalībvalstu iestādēm sagatavot izpratnes veidošanas stratēģijas par personu ar invaliditāti tiesībām, sekmēt transporta un tūrisma darbinieku apmācību nolūkā uzlabot izpratni un zināšanas par personu ar invaliditāti līdztiesību un atbalstīt sadarbību un labas prakses apmaiņu starp Eiropas organizācijām, kas strādā ar invaliditātes jautājumiem, un publiskā un privātā sektora struktūrām, kas atbildīgas par transportu; mudina mācību materiālus nodrošināt arī pieejamos formātos; |
| --- | --- |

40.

prasa attiecīgajām dalībvalstu iestādēm sagatavot izpratnes veidošanas stratēģijas par personu ar invaliditāti tiesībām, sekmēt transporta un tūrisma darbinieku apmācību nolūkā uzlabot izpratni un zināšanas par personu ar invaliditāti līdztiesību un atbalstīt sadarbību un labas prakses apmaiņu starp Eiropas organizācijām, kas strādā ar invaliditātes jautājumiem, un publiskā un privātā sektora struktūrām, kas atbildīgas par transportu; mudina mācību materiālus nodrošināt arī pieejamos formātos;

| 41. | uzsver, ka aviosabiedrību personālam ir jāsaņem obligāta apmācība, lai aviosabiedrības varētu sniegt pienācīgus pakalpojumus personām ar invaliditāti; uzsver, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš tam, lai darbinieki prastu apieties ar ratiņkrēsliem, tos nesabojājot; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka aviosabiedrību personālam ir jāsaņem obligāta apmācība, lai aviosabiedrības varētu sniegt pienācīgus pakalpojumus personām ar invaliditāti; uzsver, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš tam, lai darbinieki prastu apieties ar ratiņkrēsliem, tos nesabojājot;

| 42. | atzinīgi vērtē priekšlikumu par Eiropas pieejamības aktu (22) un apņemas to strauji pieņemt, lai nodrošinātu preču un pakalpojumu pieejamību, tostarp ēkām, kurās šos pakalpojumus sniedz, kā arī apņemas panākt efektīvu un pieejamu izpildi dalībvalstīs un ieviest sūdzību izskatīšanas mehānismus; atgādina, ka ir vajadzīga visaptveroša pieeja attiecībā uz pieejamību un pasākumiem, ar ko saskaņā ar CRPD 9. pantu personām ar visu veidu invaliditāti garantē tiesības uz pieejamību; |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē priekšlikumu par Eiropas pieejamības aktu (22) un apņemas to strauji pieņemt, lai nodrošinātu preču un pakalpojumu pieejamību, tostarp ēkām, kurās šos pakalpojumus sniedz, kā arī apņemas panākt efektīvu un pieejamu izpildi dalībvalstīs un ieviest sūdzību izskatīšanas mehānismus; atgādina, ka ir vajadzīga visaptveroša pieeja attiecībā uz pieejamību un pasākumiem, ar ko saskaņā ar CRPD 9. pantu personām ar visu veidu invaliditāti garantē tiesības uz pieejamību;

| 43. | uzsver, ka ir jāpieņem ES tiesību akts par pakalpojumu pieejamību, ar ko risinātu visus jautājumus saistībā ar personu ar kustību traucējumiem piekļuves iespējām transporta, mobilitātes un tūrisma jomā un nodrošinātu, ka gaisa, autobusu, dzelzceļa satiksmes un ūdenstransporta pasažieru pakalpojumi, jo īpaši attiecībā uz starpsavienojumiem un bezpakāpienu piekļuvi visiem sabiedriskā transporta pazemes un virszemes vilcieniem, tīmekļa vietnēm, mobilo ierīču pakalpojumiem, viedbiļešu iegādei, reāllaika informācijai un pašapkalpošanās termināļiem, biļešu automātiem un reģistrēšanās automātiem, ko izmanto pasažieru transporta pakalpojumu sniegšanai, būtu pilnībā pieejami personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka ir jāpieņem ES tiesību akts par pakalpojumu pieejamību, ar ko risinātu visus jautājumus saistībā ar personu ar kustību traucējumiem piekļuves iespējām transporta, mobilitātes un tūrisma jomā un nodrošinātu, ka gaisa, autobusu, dzelzceļa satiksmes un ūdenstransporta pasažieru pakalpojumi, jo īpaši attiecībā uz starpsavienojumiem un bezpakāpienu piekļuvi visiem sabiedriskā transporta pazemes un virszemes vilcieniem, tīmekļa vietnēm, mobilo ierīču pakalpojumiem, viedbiļešu iegādei, reāllaika informācijai un pašapkalpošanās termināļiem, biļešu automātiem un reģistrēšanās automātiem, ko izmanto pasažieru transporta pakalpojumu sniegšanai, būtu pilnībā pieejami personām ar invaliditāti;

| 44. | atzīst, ka mazie un vidējie uzņēmumi gūs priekšrocības, ja ievēros ES standarta prasības, nevis pielāgosies atšķirīgajiem dalībvalstu noteikumiem; tomēr pauž nožēlu, ka priekšlikumā ES tiesību aktam par pakalpojumu pieejamību nav iekļauti pārrobežu rakstura tūrisma produkti un tūristu pakalpojumi; uzsver to, ka ES līmenī nav veiktas nekādas papildu darbības tūrisma objektu un pakalpojumu jomā, lai pakāpeniski saskaņotu naktsmītņu klasifikāciju, ņemot vērā pieejamības kritērijus; |
| --- | --- |

44.

atzīst, ka mazie un vidējie uzņēmumi gūs priekšrocības, ja ievēros ES standarta prasības, nevis pielāgosies atšķirīgajiem dalībvalstu noteikumiem; tomēr pauž nožēlu, ka priekšlikumā ES tiesību aktam par pakalpojumu pieejamību nav iekļauti pārrobežu rakstura tūrisma produkti un tūristu pakalpojumi; uzsver to, ka ES līmenī nav veiktas nekādas papildu darbības tūrisma objektu un pakalpojumu jomā, lai pakāpeniski saskaņotu naktsmītņu klasifikāciju, ņemot vērā pieejamības kritērijus;

| 45. | aicina Komisiju un dalībvalstis darīt vairāk, lai veicinātu pētniecību un izstrādi, jo īpaši saistībā ar jaunu un inovatīvu tehnoloģiju pieejamību personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju un dalībvalstis darīt vairāk, lai veicinātu pētniecību un izstrādi, jo īpaši saistībā ar jaunu un inovatīvu tehnoloģiju pieejamību personām ar invaliditāti;

| 46. | aicina Komisiju, izstrādājot jaunus tiesību aktus attiecīgajās jomās, piemēram, saistībā ar digitālo programmu, ņemt vērā to, ka pieejamība IKT vidē ir tikpat būtiska kā pieejamība fiziskajā vidē; |
| --- | --- |

46.

aicina Komisiju, izstrādājot jaunus tiesību aktus attiecīgajās jomās, piemēram, saistībā ar digitālo programmu, ņemt vērā to, ka pieejamība IKT vidē ir tikpat būtiska kā pieejamība fiziskajā vidē;

| 47. | mudina dalībvalstis, piemērojot pieejamības principu, nodrošināt, ka universālā dizaina koncepcija tiek piemērota pašreizējiem un jauniem būvniecības projektiem, darba vietām un jo īpaši sabiedriskām ēkām, piemēram, skolu būvniecībā, ko finansē no publiskajiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

47.

mudina dalībvalstis, piemērojot pieejamības principu, nodrošināt, ka universālā dizaina koncepcija tiek piemērota pašreizējiem un jauniem būvniecības projektiem, darba vietām un jo īpaši sabiedriskām ēkām, piemēram, skolu būvniecībā, ko finansē no publiskajiem līdzekļiem;

| 48. | aicina dalībvalstis un Komisiju sadarboties ar Parlamentu, lai panāktu skaidras un efektīvas direktīvas pieņemšanu par pieejamību publiskā sektora struktūru tīmekļa vietnēm, paredzot plašu darbības jomu un stingru izpildes mehānismu atbilstīgi Eiropas pieejamības aktam un CRPD, nodrošinot, ka Eiropas Savienībā 80 miljoniem personu ar invaliditāti un 150 miljoniem vecu cilvēku ir vienlīdzīga piekļuve tīmekļa vietnēm un publiskajiem tiešsaistes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

48.

aicina dalībvalstis un Komisiju sadarboties ar Parlamentu, lai panāktu skaidras un efektīvas direktīvas pieņemšanu par pieejamību publiskā sektora struktūru tīmekļa vietnēm, paredzot plašu darbības jomu un stingru izpildes mehānismu atbilstīgi Eiropas pieejamības aktam un CRPD, nodrošinot, ka Eiropas Savienībā 80 miljoniem personu ar invaliditāti un 150 miljoniem vecu cilvēku ir vienlīdzīga piekļuve tīmekļa vietnēm un publiskajiem tiešsaistes pakalpojumiem;

| 49. | aicina Komisiju kopīgi ar dalībvalstīm nodrošināt, lai ES mēroga ārkārtas palīdzības izsaukuma numurs 112 būtu pilnībā pieejams un uzticams, tā nodrošināšanai izmantojot valsts līmenī jaunāko tehnoloģiju, un lai tas darbotos arī viesabonēšanas režīmā, un jo īpaši aicina ņemt vērā nedzirdīgu un vājdzirdīgu personu vajadzības, lai tādējādi novērstu nāves gadījumu un ievainojumu risku; uzsver, ka ir jāīsteno pasākumi dalībvalstu līmenī, lai inter alia nodrošinātu dalībvalstu tīklu savietojamību, tostarp pieejamus dalībvalstu punktus, kur vērsties ārkārtas gadījumā; |
| --- | --- |

49.

aicina Komisiju kopīgi ar dalībvalstīm nodrošināt, lai ES mēroga ārkārtas palīdzības izsaukuma numurs 112 būtu pilnībā pieejams un uzticams, tā nodrošināšanai izmantojot valsts līmenī jaunāko tehnoloģiju, un lai tas darbotos arī viesabonēšanas režīmā, un jo īpaši aicina ņemt vērā nedzirdīgu un vājdzirdīgu personu vajadzības, lai tādējādi novērstu nāves gadījumu un ievainojumu risku; uzsver, ka ir jāīsteno pasākumi dalībvalstu līmenī, lai inter alia nodrošinātu dalībvalstu tīklu savietojamību, tostarp pieejamus dalībvalstu punktus, kur vērsties ārkārtas gadījumā;

| 50. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai pacientiem ar invaliditāti un viņu attiecīgajiem aprūpētājiem pilnībā būtu pieejami elektroniskie un mobilie veselības aprūpes pakalpojumi, lietotnes un ierīces, tostarp ārkārtas palīdzības izsaukuma numurs 112, kam jābūt viegli pieejamam visur Eiropā, kā arī lai būtu pieejama uz progresīva mobilās lokācijas (AML) sistēma, un aicina padziļināti izpētīt telemedicīnas iespējas, lai šajā kontekstā uzlabotu pieejamību un aprūpi; |
| --- | --- |

50.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai pacientiem ar invaliditāti un viņu attiecīgajiem aprūpētājiem pilnībā būtu pieejami elektroniskie un mobilie veselības aprūpes pakalpojumi, lietotnes un ierīces, tostarp ārkārtas palīdzības izsaukuma numurs 112, kam jābūt viegli pieejamam visur Eiropā, kā arī lai būtu pieejama uz progresīva mobilās lokācijas (AML) sistēma, un aicina padziļināti izpētīt telemedicīnas iespējas, lai šajā kontekstā uzlabotu pieejamību un aprūpi;

| 51. | uzsver, ka ir jāpaplašina atbalsts un īpaši noteikumi personām ar invaliditāti humānās palīdzības kontekstā, jo īpaši attiecībā uz bērniem, un aicina Komisiju paredzēt ieguldījumus un finansējumu, ar ko atbalstītu personas ar invaliditāti ārkārtas situācijās, tostarp paredzēt finansējumu pēc dzimuma un vecuma dalītu datu vākšanai; |
| --- | --- |

51.

uzsver, ka ir jāpaplašina atbalsts un īpaši noteikumi personām ar invaliditāti humānās palīdzības kontekstā, jo īpaši attiecībā uz bērniem, un aicina Komisiju paredzēt ieguldījumus un finansējumu, ar ko atbalstītu personas ar invaliditāti ārkārtas situācijās, tostarp paredzēt finansējumu pēc dzimuma un vecuma dalītu datu vākšanai;

| 52. | uzsver, ka arī neatrisinātu konfliktu un dabas katastrofu dēļ aizvien palielinās personu ar invaliditāti skaits; |
| --- | --- |

52.

uzsver, ka arī neatrisinātu konfliktu un dabas katastrofu dēļ aizvien palielinās personu ar invaliditāti skaits;

| 53. | piekrīt CRPD ekspertu ieteikumiem par to, ka ES ir jānodrošina lielāka pieejamības un integrācijas pakāpe, lai riskantās un ārkārtas situācijās panāktu uz cilvēktiesībām balstītu pieeju invaliditātei, šajā nolūkā cita starpā īstenojot arī Sendai pamatprogrammu par katastrofu riska mazināšanu 2015.–2030. gadā; stingri mudina personu ar invaliditāti cilvēktiesības integrēt visās ES migrācijas un bēgļu politikas nostādnēs, jo šie cilvēki cieš no divkāršas diskriminācijas; uzsver, ka ar šādu rīcību būtu pienācīgi jānodrošina personu ar invaliditāti īpašās vajadzības, neaizmirstot, ka ir jāveic attiecīgo cilvēku vajadzībām atbilstoši un samērīgi pielāgošanās pasākumi; mudina īstenot vēl integrētāku pieeju, nodrošinot personu ar invaliditāti vajadzības Eiropas Savienības un tās dalībvalstu sniegtās humānās palīdzības kontekstā; |
| --- | --- |

53.

piekrīt CRPD ekspertu ieteikumiem par to, ka ES ir jānodrošina lielāka pieejamības un integrācijas pakāpe, lai riskantās un ārkārtas situācijās panāktu uz cilvēktiesībām balstītu pieeju invaliditātei, šajā nolūkā cita starpā īstenojot arī Sendai pamatprogrammu par katastrofu riska mazināšanu 2015.–2030. gadā; stingri mudina personu ar invaliditāti cilvēktiesības integrēt visās ES migrācijas un bēgļu politikas nostādnēs, jo šie cilvēki cieš no divkāršas diskriminācijas; uzsver, ka ar šādu rīcību būtu pienācīgi jānodrošina personu ar invaliditāti īpašās vajadzības, neaizmirstot, ka ir jāveic attiecīgo cilvēku vajadzībām atbilstoši un samērīgi pielāgošanās pasākumi; mudina īstenot vēl integrētāku pieeju, nodrošinot personu ar invaliditāti vajadzības Eiropas Savienības un tās dalībvalstu sniegtās humānās palīdzības kontekstā;

| 54. | prasa ES uzņemties iniciatīvu, lai veicinātu personu ar invaliditāti tiesību ievērošanu, īstenojot Sendai pamatprogrammu un Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam gan sadarbībā ar partnervalstīm un reģionālajām organizācijām, gan pasaules līmenī; |
| --- | --- |

54.

prasa ES uzņemties iniciatīvu, lai veicinātu personu ar invaliditāti tiesību ievērošanu, īstenojot Sendai pamatprogrammu un Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam gan sadarbībā ar partnervalstīm un reģionālajām organizācijām, gan pasaules līmenī;

| 55. | aicina Komisiju pieņemt un īstenot plānu atbilstīgi Padomes 2015. gada februāra secinājumiem par katastrofu pārvaldību, ņemot vērā personu ar invaliditāti vajadzības, kā arī atbilstīgi Sendai pamatprogrammai; |
| --- | --- |

55.

aicina Komisiju pieņemt un īstenot plānu atbilstīgi Padomes 2015. gada februāra secinājumiem par katastrofu pārvaldību, ņemot vērā personu ar invaliditāti vajadzības, kā arī atbilstīgi Sendai pamatprogrammai;

| 56. | atkārtoti norāda, ka Padomes pieņemtos secinājumus par katastrofu pārvaldību, ņemot vērā personu ar invaliditāti vajadzības, ir svarīgi integrēt visās ES civilās aizsardzības mehānisma darbības jomās un visās dalībvalstīs; prasa nodrošināt, lai personas ar invaliditāti, kā arī ārkārtas situāciju pārvaldības un civilās aizsardzības pasākumos iesaistītās personas labāk izprastu katastrofu riska mazināšanas iniciatīvas un būtu labāk informētas, un pieprasa sniegt personām ar invaliditāti psiholoģisku atbalstu, kas palīdzētu šiem cilvēkiem atgūties pēc katastrofām; |
| --- | --- |

56.

atkārtoti norāda, ka Padomes pieņemtos secinājumus par katastrofu pārvaldību, ņemot vērā personu ar invaliditāti vajadzības, ir svarīgi integrēt visās ES civilās aizsardzības mehānisma darbības jomās un visās dalībvalstīs; prasa nodrošināt, lai personas ar invaliditāti, kā arī ārkārtas situāciju pārvaldības un civilās aizsardzības pasākumos iesaistītās personas labāk izprastu katastrofu riska mazināšanas iniciatīvas un būtu labāk informētas, un pieprasa sniegt personām ar invaliditāti psiholoģisku atbalstu, kas palīdzētu šiem cilvēkiem atgūties pēc katastrofām;

| 57. | uzsver, cik būtiski ir personām ar invaliditāti sniegt īpašu atbalstu pēc ārkārtas situāciju piedzīvošanas; |
| --- | --- |

57.

uzsver, cik būtiski ir personām ar invaliditāti sniegt īpašu atbalstu pēc ārkārtas situāciju piedzīvošanas;

| 58. | atzīst, ka mazaizsargāti sabiedrības locekļi tiek atstumti vēl vairāk, ja viņiem ir invaliditāte, un uzsver, ka dalībvalstīm būtu jādivkāršo centieni, lai pilnībā nodrošinātu tiesības un pakalpojumus visām personām ar invaliditāti, tostarp bezvalstniekiem, bezpajumtniekiem, bēgļiem, patvēruma meklētājiem un minoritātēm; uzsver, ka ES migrācijas un bēgļu politikā ir jāiekļauj invaliditātes aspekts; |
| --- | --- |

58.

atzīst, ka mazaizsargāti sabiedrības locekļi tiek atstumti vēl vairāk, ja viņiem ir invaliditāte, un uzsver, ka dalībvalstīm būtu jādivkāršo centieni, lai pilnībā nodrošinātu tiesības un pakalpojumus visām personām ar invaliditāti, tostarp bezvalstniekiem, bezpajumtniekiem, bēgļiem, patvēruma meklētājiem un minoritātēm; uzsver, ka ES migrācijas un bēgļu politikā ir jāiekļauj invaliditātes aspekts;

| 59. | prasa Komisijai un Padomei, izstrādājot priekšlikumus bēgļu jautājuma risināšanai, finansējuma piešķiršanai vai citiem atbalsta pasākumiem, īpašu vērību veltīt personu ar invaliditāti vajadzībām, kā to paredz CRPD 11. pants; |
| --- | --- |

59.

prasa Komisijai un Padomei, izstrādājot priekšlikumus bēgļu jautājuma risināšanai, finansējuma piešķiršanai vai citiem atbalsta pasākumiem, īpašu vērību veltīt personu ar invaliditāti vajadzībām, kā to paredz CRPD 11. pants;

| 60. | uzsver, ka Eiropas Savienībai būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai visas personas ar invaliditāti, kurām ir liegta tiesībspēja un rīcībspēja, varētu izmantot visas ES Līgumos un ES tiesību aktos noteiktās tiesības, kas ietver tiesības piekļūt tiesu iestādēm, precēm un pakalpojumiem un banku produktiem, nodarbinātībai un veselības aprūpei, kā arī tiesības balsot vēlēšanās un patērētāju tiesības; |
| --- | --- |

60.

uzsver, ka Eiropas Savienībai būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai visas personas ar invaliditāti, kurām ir liegta tiesībspēja un rīcībspēja, varētu izmantot visas ES Līgumos un ES tiesību aktos noteiktās tiesības, kas ietver tiesības piekļūt tiesu iestādēm, precēm un pakalpojumiem un banku produktiem, nodarbinātībai un veselības aprūpei, kā arī tiesības balsot vēlēšanās un patērētāju tiesības;

| 61. | konstatē, ka CRPD ir bijis konstruktīvs un būtisks instruments likumdošanas reformu veicināšanai, liekot dalībvalstīm atkārtoti izvērtēt, kā tiek uztvertas personas ar invaliditāti; tomēr pauž nožēlu, ka personas ar invaliditāti joprojām saskaras ar sarežģītām problēmām tādās stratēģiskās jomās kā krimināltiesības un politiskā līdzdalība; uzskata, ka personu ar invaliditāti pilnīga un vispārēja piekļuve politiskajai sistēmai ir viena no prioritātēm; uzskata, ka šādai piekļuvei ir jāizpaužas ne tikai kā iespējai fiziski piekļūt vēlēšanu vietām, bet tai ir jābūt daudz plašākai, ietverot iniciatīvas, ar ko demokrātisko procesu padarītu pieejamu visiem iedzīvotājiem; uzskata, ka cita starpā būtu jānodrošina vēlēšanu materiāli zīmju valodā, Braila un viegli lasāmā rakstā, balsu nodošanas procedūras laikā pilnībā jāsniedz nepieciešamā palīdzība personām ar invaliditāti, jāveicina, ja iespējams, balsu nodošana pa pastu un ar pilnvarojumu, šķēršļu likvidēšana tām personām ar invaliditāti, kuras vēlas balotēties, kā arī jāizvērtē spēkā esošie noteikumi par rīcībspēju un to ietekme uz personu spēju pilnībā piedalīties demokrātiskajā procesā; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka pienācīgi un pilnībā (un jo īpaši attiecībā uz personām ar invaliditāti) tiek īstenoti noteikumi, kas ietverti Direktīvas 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus, 3. panta 2. punktā, Direktīvā 2010/64/ES par tiesībām uz mutisko un rakstisko tulkojumu kriminālprocesā, Direktīvā 2012/13/ES par tiesībām uz informāciju kriminālprocesā un jo īpaši Direktīvā 2013/48/ES par tiesībām uz advokāta palīdzību kriminālprocesā un Eiropas apcietināšanas ordera procesā, par tiesībām uz to, ka pēc brīvības atņemšanas informē trešo personu, un par tiesībām, kamēr atņemta brīvība, sazināties ar trešām personām un konsulārajām iestādēm; |
| --- | --- |

61.

konstatē, ka CRPD ir bijis konstruktīvs un būtisks instruments likumdošanas reformu veicināšanai, liekot dalībvalstīm atkārtoti izvērtēt, kā tiek uztvertas personas ar invaliditāti; tomēr pauž nožēlu, ka personas ar invaliditāti joprojām saskaras ar sarežģītām problēmām tādās stratēģiskās jomās kā krimināltiesības un politiskā līdzdalība; uzskata, ka personu ar invaliditāti pilnīga un vispārēja piekļuve politiskajai sistēmai ir viena no prioritātēm; uzskata, ka šādai piekļuvei ir jāizpaužas ne tikai kā iespējai fiziski piekļūt vēlēšanu vietām, bet tai ir jābūt daudz plašākai, ietverot iniciatīvas, ar ko demokrātisko procesu padarītu pieejamu visiem iedzīvotājiem; uzskata, ka cita starpā būtu jānodrošina vēlēšanu materiāli zīmju valodā, Braila un viegli lasāmā rakstā, balsu nodošanas procedūras laikā pilnībā jāsniedz nepieciešamā palīdzība personām ar invaliditāti, jāveicina, ja iespējams, balsu nodošana pa pastu un ar pilnvarojumu, šķēršļu likvidēšana tām personām ar invaliditāti, kuras vēlas balotēties, kā arī jāizvērtē spēkā esošie noteikumi par rīcībspēju un to ietekme uz personu spēju pilnībā piedalīties demokrātiskajā procesā; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka pienācīgi un pilnībā (un jo īpaši attiecībā uz personām ar invaliditāti) tiek īstenoti noteikumi, kas ietverti Direktīvas 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus, 3. panta 2. punktā, Direktīvā 2010/64/ES par tiesībām uz mutisko un rakstisko tulkojumu kriminālprocesā, Direktīvā 2012/13/ES par tiesībām uz informāciju kriminālprocesā un jo īpaši Direktīvā 2013/48/ES par tiesībām uz advokāta palīdzību kriminālprocesā un Eiropas apcietināšanas ordera procesā, par tiesībām uz to, ka pēc brīvības atņemšanas informē trešo personu, un par tiesībām, kamēr atņemta brīvība, sazināties ar trešām personām un konsulārajām iestādēm;

| 62. | pauž dziļu nožēlu, ka daudzas valstis vēl aizvien ar tiesu procedūrām liedz vai ierobežo personu ar intelektuālās attīstības traucējumiem rīcībspēju; aicina ES dalībvalstis konstruktīvi iesaistīties rīcībspējas jautājuma risināšanā, vairāk tiecoties uz atbalstošu iekļaušanu, nevis automātisku izslēgšanu; |
| --- | --- |

62.

pauž dziļu nožēlu, ka daudzas valstis vēl aizvien ar tiesu procedūrām liedz vai ierobežo personu ar intelektuālās attīstības traucējumiem rīcībspēju; aicina ES dalībvalstis konstruktīvi iesaistīties rīcībspējas jautājuma risināšanā, vairāk tiecoties uz atbalstošu iekļaušanu, nevis automātisku izslēgšanu;

| 63. | pauž bažas par grūtībām, ar kādām joprojām saskaras personas ar invaliditāti, cenšoties piekļūt tiesu iestādēm; atgādina, ka tiesības piekļūt tiesu iestādēm ir viena no pamattiesībām un būtisks tiesiskuma elements; aicina dalībvalstis veikt pasākumus, ar ko pilnībā nodrošinātu procesuālos pielāgojumus un koriģētu procedūras attiecībā uz šādām personām; uzskata, ka Komisijai būtu jāapsver iespēja ES tiesiskuma programmā 2014.–2020. gadam iekļaut īpašas apmācības programmas par CRPD; ierosina, ka ES tiesām iekšējie noteikumi un instrukcijas būtu jāpiemēro tā, lai personām ar invaliditāti atvieglinātu piekļuvi tiesu iestādēm, un ka tiesu darba administrēšanā vērā būtu jāņem arī UNCRPD komitejas vispārīgie ieteikumi; |
| --- | --- |

63.

pauž bažas par grūtībām, ar kādām joprojām saskaras personas ar invaliditāti, cenšoties piekļūt tiesu iestādēm; atgādina, ka tiesības piekļūt tiesu iestādēm ir viena no pamattiesībām un būtisks tiesiskuma elements; aicina dalībvalstis veikt pasākumus, ar ko pilnībā nodrošinātu procesuālos pielāgojumus un koriģētu procedūras attiecībā uz šādām personām; uzskata, ka Komisijai būtu jāapsver iespēja ES tiesiskuma programmā 2014.–2020. gadam iekļaut īpašas apmācības programmas par CRPD; ierosina, ka ES tiesām iekšējie noteikumi un instrukcijas būtu jāpiemēro tā, lai personām ar invaliditāti atvieglinātu piekļuvi tiesu iestādēm, un ka tiesu darba administrēšanā vērā būtu jāņem arī UNCRPD komitejas vispārīgie ieteikumi;

| 64. | atzīst, ka Hāgas konvencija par pieaugušo starptautisko aizsardzību var daudzējādā ziņā sniegt CRPD pusēm praktisku palīdzību starptautisko pienākumu īstenošanā un atbalstīšanā; šajā saistībā pauž nožēlu, ka Komisija neņēma vērā Parlamenta rezolūciju “Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai attiecībā uz pieaugušo juridisko aizsardzību: pārrobežu ietekme” (23); |
| --- | --- |

64.

atzīst, ka Hāgas konvencija par pieaugušo starptautisko aizsardzību var daudzējādā ziņā sniegt CRPD pusēm praktisku palīdzību starptautisko pienākumu īstenošanā un atbalstīšanā; šajā saistībā pauž nožēlu, ka Komisija neņēma vērā Parlamenta rezolūciju “Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai attiecībā uz pieaugušo juridisko aizsardzību: pārrobežu ietekme” (23);

| 65. | uzsver, ka bērni ar invaliditāti visneaizsargātākie ir no vardarbības, iebiedēšanas un seksuālas izmantošanas skolā, mājās vai iestādēs; prasa ES un tās dalībvalstīm rīkoties efektīvāk un apkarot vardarbību pret bērniem ar invaliditāti, īstenojot īpašus pasākumus un pieejamos atbalsta pakalpojumus; |
| --- | --- |

65.

uzsver, ka bērni ar invaliditāti visneaizsargātākie ir no vardarbības, iebiedēšanas un seksuālas izmantošanas skolā, mājās vai iestādēs; prasa ES un tās dalībvalstīm rīkoties efektīvāk un apkarot vardarbību pret bērniem ar invaliditāti, īstenojot īpašus pasākumus un pieejamos atbalsta pakalpojumus;

| 66. | aicina Komisiju pieņemt efektīvus pasākumus, kas paredzēti ģimenēm, kopienām, speciālistiem un iestādēm, lai novērstu vardarbību pret bērniem ar invaliditāti; norāda, ka skolām ir būtiska loma sociālās iekļaušanas veicināšanā, un uzsver, ka ir vajadzīgi pienācīgi mehānismi, lai būtu iespējama iekļaušana parastajās skolās un lai pedagogi un skolotāji būtu pienācīgi sagatavoti un apmācīti atpazīt un reaģēt uz vardarbību pret bērniem ar invaliditāti; |
| --- | --- |

66.

aicina Komisiju pieņemt efektīvus pasākumus, kas paredzēti ģimenēm, kopienām, speciālistiem un iestādēm, lai novērstu vardarbību pret bērniem ar invaliditāti; norāda, ka skolām ir būtiska loma sociālās iekļaušanas veicināšanā, un uzsver, ka ir vajadzīgi pienācīgi mehānismi, lai būtu iespējama iekļaušana parastajās skolās un lai pedagogi un skolotāji būtu pienācīgi sagatavoti un apmācīti atpazīt un reaģēt uz vardarbību pret bērniem ar invaliditāti;

| 67. | turklāt aicina dalībvalstis nodrošināt, ka nebrīvprātīga ārstēšana un ievietošana ārstniecības iestādē tiek aizliegta ar likumu, kā tas ir noteikts jaunākajos starptautiskajos standartos; |
| --- | --- |

67.

turklāt aicina dalībvalstis nodrošināt, ka nebrīvprātīga ārstēšana un ievietošana ārstniecības iestādē tiek aizliegta ar likumu, kā tas ir noteikts jaunākajos starptautiskajos standartos;

| 68. | mudina personām ar invaliditāti Eiropas Savienībā garantēt pārvietošanās brīvību, novēršot visus atlikušos šķēršļus, kas traucē šo brīvību īstenot; |
| --- | --- |

68.

mudina personām ar invaliditāti Eiropas Savienībā garantēt pārvietošanās brīvību, novēršot visus atlikušos šķēršļus, kas traucē šo brīvību īstenot;

| 69. | uzsver, ka Eiropas pilsoņu pārvietošanās brīvība ir jāgarantē arī personām ar invaliditāti un ka tāpēc dalībvalstīm ir jānodrošina viņu stāvokļa un sociālo tiesību savstarpēja atzīšana (CRPD 18. pants); |
| --- | --- |

69.

uzsver, ka Eiropas pilsoņu pārvietošanās brīvība ir jāgarantē arī personām ar invaliditāti un ka tāpēc dalībvalstīm ir jānodrošina viņu stāvokļa un sociālo tiesību savstarpēja atzīšana (CRPD 18. pants);

| 70. | pauž nožēlu, ka Padome nepiekrita ar invaliditāti saistītos dokumentus iekļaut Regulā par pilsoņu un uzņēmumu brīvas pārvietošanās veicināšanu, vienkāršojot noteiktu publisko dokumentu akceptēšanu Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

70.

pauž nožēlu, ka Padome nepiekrita ar invaliditāti saistītos dokumentus iekļaut Regulā par pilsoņu un uzņēmumu brīvas pārvietošanās veicināšanu, vienkāršojot noteiktu publisko dokumentu akceptēšanu Eiropas Savienībā;

| 71. | atzinīgi vērtē Eiropas invaliditātes kartes izmēģinājuma projektu; pauž nožēlu, ka visai maz dalībvalstu piedalās Eiropas invaliditātes kartes projektā, kura praktiskie pasākumi veicina mobilitāti un savstarpēji atzīst personu ar invaliditāti tiesības dalībvalstīs; |
| --- | --- |

71.

atzinīgi vērtē Eiropas invaliditātes kartes izmēģinājuma projektu; pauž nožēlu, ka visai maz dalībvalstu piedalās Eiropas invaliditātes kartes projektā, kura praktiskie pasākumi veicina mobilitāti un savstarpēji atzīst personu ar invaliditāti tiesības dalībvalstīs;

| 72. | uzsver — lai pilnībā aizsargātu personu ar invaliditāti tiesības, ir būtiski garantēt šīm personām brīvas izvēles iespējas attiecībā uz to, kā viņas vēlas dzīvot un kā pilnveidot savu potenciālu, piemēram, vairāk izmantojot aprūpētāju sniegtos pakalpojumus; |
| --- | --- |

72.

uzsver — lai pilnībā aizsargātu personu ar invaliditāti tiesības, ir būtiski garantēt šīm personām brīvas izvēles iespējas attiecībā uz to, kā viņas vēlas dzīvot un kā pilnveidot savu potenciālu, piemēram, vairāk izmantojot aprūpētāju sniegtos pakalpojumus;

| 73. | stingri nosoda briesmīgos apstākļus, kādos atsevišķās dalībvalstīs tiek turētas personas ar invaliditāti, un aicina dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai ievērotu Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un tās 3. pantu, ar ko aizliedz cietsirdīgu un pazemojošu apiešanos; |
| --- | --- |

73.

stingri nosoda briesmīgos apstākļus, kādos atsevišķās dalībvalstīs tiek turētas personas ar invaliditāti, un aicina dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai ievērotu Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un tās 3. pantu, ar ko aizliedz cietsirdīgu un pazemojošu apiešanos;

| 74. | mudina Komisiju un Padomi vairāk ņemt vērā personu ar invaliditāti vajadzības un konsekventi ievērot šīs vajadzības, pārskatot ES regulas, tādas kā regulas par pasažieru tiesībām dažādos transporta veidos (Regulas (EK) Nr. 1107/2006 un (EK) Nr. 261/2004 par gaisa transportu, Regula (EK) Nr. 1371/2007 par dzelzceļa transportu, Regula (ES) Nr. 1177/2010 par ūdensceļu transportu un Regula (ES) Nr. 181/2011 par autobusu transportu), un izstrādājot tiesību aktus, piemēram, tādā jomā kā pasažieru tiesības multimodālos ceļojumos; uzsver, ka ES 2010. gadā Eiropas stratēģijā invaliditātes jomā (2010–2020) apņēmās izveidot bezšķēršļu Eiropu; |
| --- | --- |

74.

mudina Komisiju un Padomi vairāk ņemt vērā personu ar invaliditāti vajadzības un konsekventi ievērot šīs vajadzības, pārskatot ES regulas, tādas kā regulas par pasažieru tiesībām dažādos transporta veidos (Regulas (EK) Nr. 1107/2006 un (EK) Nr. 261/2004 par gaisa transportu, Regula (EK) Nr. 1371/2007 par dzelzceļa transportu, Regula (ES) Nr. 1177/2010 par ūdensceļu transportu un Regula (ES) Nr. 181/2011 par autobusu transportu), un izstrādājot tiesību aktus, piemēram, tādā jomā kā pasažieru tiesības multimodālos ceļojumos; uzsver, ka ES 2010. gadā Eiropas stratēģijā invaliditātes jomā (2010–2020) apņēmās izveidot bezšķēršļu Eiropu;

| 75. | aicina Eiropas Savienību ciešāk uzraudzīt pasažieru tiesību jomā pieņemto tiesību aktu īstenošanu un saskaņot dalībvalstu izpildes struktūru darbu un aicina dalībvalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai īstenotu ES tiesību aktus, kuru mērķis ir uzlabot transporta (tostarp autobusu un taksometru, pilsētas sabiedriskā transporta, dzelzceļa, gaisa un ūdensceļu transporta, kā arī staciju, lidostu un ostu) pieejamību ceļošanas un tūrisma nolūkā vietējā, reģionālā un valsts līmenī, un lai novērstu šķēršļus, kas kavē izveidot bezšķēršļu Eiropu, piemēram, nostiprinot attiecīgo izpildiestāžu pilnvaras saskaņā ar tiesību aktiem par pasažieru tiesībām, lai visi pasažieri ar invaliditāti visā Eiropas Savienībā efektīvi un līdztiesīgi izmantotu savas tiesības, kas ietvertu arī tādus jautājumus kā pieejamība, standartizācija, saskaņošana, tehniskās prasības un uzņēmējdarbības stimuli; |
| --- | --- |

75.

aicina Eiropas Savienību ciešāk uzraudzīt pasažieru tiesību jomā pieņemto tiesību aktu īstenošanu un saskaņot dalībvalstu izpildes struktūru darbu un aicina dalībvalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai īstenotu ES tiesību aktus, kuru mērķis ir uzlabot transporta (tostarp autobusu un taksometru, pilsētas sabiedriskā transporta, dzelzceļa, gaisa un ūdensceļu transporta, kā arī staciju, lidostu un ostu) pieejamību ceļošanas un tūrisma nolūkā vietējā, reģionālā un valsts līmenī, un lai novērstu šķēršļus, kas kavē izveidot bezšķēršļu Eiropu, piemēram, nostiprinot attiecīgo izpildiestāžu pilnvaras saskaņā ar tiesību aktiem par pasažieru tiesībām, lai visi pasažieri ar invaliditāti visā Eiropas Savienībā efektīvi un līdztiesīgi izmantotu savas tiesības, kas ietvertu arī tādus jautājumus kā pieejamība, standartizācija, saskaņošana, tehniskās prasības un uzņēmējdarbības stimuli;

| 76. | aicina Komisiju precizēt visu to dalībnieku atbildību, kas iesaistīti personu ar kustību traucējumiem aprūpēšanā, jo īpaši starpsavienojumos starp dažādiem transporta veidiem, un sniegt Parlamentam informāciju par personu ar invaliditāti apvienību iesaistīšanu un viņu lomu, īstenojot regulas par pasažieru tiesībām; |
| --- | --- |

76.

aicina Komisiju precizēt visu to dalībnieku atbildību, kas iesaistīti personu ar kustību traucējumiem aprūpēšanā, jo īpaši starpsavienojumos starp dažādiem transporta veidiem, un sniegt Parlamentam informāciju par personu ar invaliditāti apvienību iesaistīšanu un viņu lomu, īstenojot regulas par pasažieru tiesībām;

| 77. | uzsver, ka bezšķēršļu piekļuve transporta pakalpojumiem, transporta līdzekļiem, infrastruktūrai un intermodāliem savienojuma mezgliem, galvenokārt lauku apvidos, ir priekšnoteikums tam, lai mobilitātes sistēmās diskriminācija nebūtu jau ieprojektēta; šajā sakarībā uzsver, ka personām ar invaliditāti ir jāspēj piekļūt produktiem un pakalpojumiem un ka ir jācenšas vairāk, lai padarītu pieejamākus gan transporta un tūrisma pakalpojumus, gan transportlīdzekļus un infrastruktūru; atgādina, ka Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments piedāvā iespēju finansēt pasākumus pilsētvidē un darbības, ar kurām uzlabo pakalpojumu pieejamību personām ar kāda veida invaliditāti, un šāds finansējums var segt līdz 10 % pielāgošanas izmaksu; |
| --- | --- |

77.

uzsver, ka bezšķēršļu piekļuve transporta pakalpojumiem, transporta līdzekļiem, infrastruktūrai un intermodāliem savienojuma mezgliem, galvenokārt lauku apvidos, ir priekšnoteikums tam, lai mobilitātes sistēmās diskriminācija nebūtu jau ieprojektēta; šajā sakarībā uzsver, ka personām ar invaliditāti ir jāspēj piekļūt produktiem un pakalpojumiem un ka ir jācenšas vairāk, lai padarītu pieejamākus gan transporta un tūrisma pakalpojumus, gan transportlīdzekļus un infrastruktūru; atgādina, ka Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments piedāvā iespēju finansēt pasākumus pilsētvidē un darbības, ar kurām uzlabo pakalpojumu pieejamību personām ar kāda veida invaliditāti, un šāds finansējums var segt līdz 10 % pielāgošanas izmaksu;

| 78. | aicina Komisiju savā gada pārskatā par TEN-T līdzekļu izmantošanu publicēt arī tajās darbībās panākto progresu un piešķirtā atbalsta summu, kas paredz pielāgot infrastruktūru personām ar invaliditāti saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu un citiem ES fondiem; tāpat aicina Komisiju veikt pasākumus, lai veicinātu lielāku līdzdalību projektos, kas paredz infrastruktūras pielāgošanu personu ar invaliditāti vajadzībām, tostarp paredzot arī potenciālo projektu veidotāju instruktāžas un informācijas tālāknodošanas pasākumus; |
| --- | --- |

78.

aicina Komisiju savā gada pārskatā par TEN-T līdzekļu izmantošanu publicēt arī tajās darbībās panākto progresu un piešķirtā atbalsta summu, kas paredz pielāgot infrastruktūru personām ar invaliditāti saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu un citiem ES fondiem; tāpat aicina Komisiju veikt pasākumus, lai veicinātu lielāku līdzdalību projektos, kas paredz infrastruktūras pielāgošanu personu ar invaliditāti vajadzībām, tostarp paredzot arī potenciālo projektu veidotāju instruktāžas un informācijas tālāknodošanas pasākumus;

| 79. | šajā sakarībā norāda, ka ir svarīgi finansēt pasākumus pilsētvidē, kur dažādu transporta veidu starpsavienojumu skaits ir vislielākais un kur pārvietošanās personām ar jebkāda veida kustību traucējumiem sagādā vislielākās grūtības; |
| --- | --- |

79.

šajā sakarībā norāda, ka ir svarīgi finansēt pasākumus pilsētvidē, kur dažādu transporta veidu starpsavienojumu skaits ir vislielākais un kur pārvietošanās personām ar jebkāda veida kustību traucējumiem sagādā vislielākās grūtības;

| 80. | uzsver to, ka digitalizēta mobilitātes tirgus politikas darba kārtībā par prioritāriem ir jānosaka pastāvīgi pieejami formāti un jāatvieglina visu personu ar visu veidu invaliditāti pieejamības iespējas, izmantojot saprotamas valodas, formātus un tehnoloģijas, kas atbilst dažādajiem invaliditātes veidiem, ietverot zīmju valodas, Braila rakstu, pastiprinošas un alternatīvas komunikācijas sistēmas un citus pieejamus komunikācijas līdzekļus, veidus un formātus, ņemot vērā attiecīgo personu izvēli, kas ietvertu, piemēram, tādus elementus kā viegli lasāma valoda vai piktogrammas, ceļošanas, rezervācijas un biļešu iegādes informācija subtitru un personalizētu īsziņu veidā, kas ļautu izmantot vairākus informācijas uztveres veidus; mudina Komisiju transporta līdzekļu un pakalpojumu jomā ieviest atbilstīgus uzraudzības un kontroles mehānismus, ar ko nodrošinātu, ka visās dalībvalstīs personām ar invaliditāti paredzētās piekļūšanas iekārtas un palīgierīces tiek piedāvātas arī sabiedriskā transporta pakalpojumu ietvaros; |
| --- | --- |

80.

uzsver to, ka digitalizēta mobilitātes tirgus politikas darba kārtībā par prioritāriem ir jānosaka pastāvīgi pieejami formāti un jāatvieglina visu personu ar visu veidu invaliditāti pieejamības iespējas, izmantojot saprotamas valodas, formātus un tehnoloģijas, kas atbilst dažādajiem invaliditātes veidiem, ietverot zīmju valodas, Braila rakstu, pastiprinošas un alternatīvas komunikācijas sistēmas un citus pieejamus komunikācijas līdzekļus, veidus un formātus, ņemot vērā attiecīgo personu izvēli, kas ietvertu, piemēram, tādus elementus kā viegli lasāma valoda vai piktogrammas, ceļošanas, rezervācijas un biļešu iegādes informācija subtitru un personalizētu īsziņu veidā, kas ļautu izmantot vairākus informācijas uztveres veidus; mudina Komisiju transporta līdzekļu un pakalpojumu jomā ieviest atbilstīgus uzraudzības un kontroles mehānismus, ar ko nodrošinātu, ka visās dalībvalstīs personām ar invaliditāti paredzētās piekļūšanas iekārtas un palīgierīces tiek piedāvātas arī sabiedriskā transporta pakalpojumu ietvaros;

| 81. | uzsver, ka personām ar invaliditāti vajadzētu būt iespējai saņemt informāciju par multimodāliem pārrobežu transporta pakalpojumiem ceļošanai “no durvīm līdz durvīm”, kas ļautu izvēlēties ilgtspējīgākos, lētākos vai ātrākos pakalpojumus, kā arī tos rezervēt un apmaksāt tiešsaistē; |
| --- | --- |

81.

uzsver, ka personām ar invaliditāti vajadzētu būt iespējai saņemt informāciju par multimodāliem pārrobežu transporta pakalpojumiem ceļošanai “no durvīm līdz durvīm”, kas ļautu izvēlēties ilgtspējīgākos, lētākos vai ātrākos pakalpojumus, kā arī tos rezervēt un apmaksāt tiešsaistē;

| 82. | prasa, lai būtu pieejama reāllaika ceļojumu informācija, ar ko personas ar invaliditāti pirms izbraukšanas informētu par jebkādiem traucējumiem un alternatīvām ceļošanas iespējām; |
| --- | --- |

82.

prasa, lai būtu pieejama reāllaika ceļojumu informācija, ar ko personas ar invaliditāti pirms izbraukšanas informētu par jebkādiem traucējumiem un alternatīvām ceļošanas iespējām;

| 83. | uzsver, ka personām ar invaliditāti ir vajadzīga piekļuve informācijai un komunikācijai pieejamos formātos un ar tehnoloģijām, kas atbilst dažādiem invaliditātes veidiem, ieskaitot zīmju valodas, Braila rakstu, pastiprinošos un alternatīvos komunikācijas veidus un citus pieejamos līdzekļus, veidus un formātus komunikācijai pēc savas izvēles, tostarp viegli lasāmus formātus un subtitrus; tādēļ aicina Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai panāktu ES tiesību aktu izpildi attiecībā uz piekļuvi informācijai un komunikācijai; mudina Padomi bez turpmākas vilcināšanās pieņemt Lēmumu par to, lai noslēgtu Marrākešas līgumu, ar ko atvieglo piekļuvi iespieddarbiem personām, kuras ir neredzīgas, ar redzes traucējumiem vai drukas lasītnespēju citu iemeslu dēļ; aicina Padomi un dalībvalstis īstenot saskaņotus un efektīvus pasākumus saskaņā ar minētā līguma noteikumiem; |
| --- | --- |

83.

uzsver, ka personām ar invaliditāti ir vajadzīga piekļuve informācijai un komunikācijai pieejamos formātos un ar tehnoloģijām, kas atbilst dažādiem invaliditātes veidiem, ieskaitot zīmju valodas, Braila rakstu, pastiprinošos un alternatīvos komunikācijas veidus un citus pieejamos līdzekļus, veidus un formātus komunikācijai pēc savas izvēles, tostarp viegli lasāmus formātus un subtitrus; tādēļ aicina Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai panāktu ES tiesību aktu izpildi attiecībā uz piekļuvi informācijai un komunikācijai; mudina Padomi bez turpmākas vilcināšanās pieņemt Lēmumu par to, lai noslēgtu Marrākešas līgumu, ar ko atvieglo piekļuvi iespieddarbiem personām, kuras ir neredzīgas, ar redzes traucējumiem vai drukas lasītnespēju citu iemeslu dēļ; aicina Padomi un dalībvalstis īstenot saskaņotus un efektīvus pasākumus saskaņā ar minētā līguma noteikumiem;

| 84. | atgādina, ka neatkarība, integrācija un piekļuve iekļaujošai izglītības un apmācības sistēmai, pilsoniskajai un kultūras dzīvei, izklaidei un sportam ir tiesības, kas garantētas ar CRPD 19., 24. un 30. pantu; atgādina, ka šīs tiesības ir aizsargātas saskaņā ar ES tiesību aktiem, jo īpaši Pamattiesību hartas 21. pantu, kas aizliedz diskrimināciju invaliditātes dēļ, un pamatojoties uz pilnīgas un efektīvas līdzdalības principu, tostarp attiecībā uz personu ar invaliditāti demokrātisko līdzdalību un iekļaušanu sabiedrībā (CRPD 3. pants); tāpēc prasa Komisijai un dalībvalstīm nostiprināt pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt, lai personām ar invaliditāti būtu efektīva un vienlīdzīga piekļuve ne tikai galvenajās jomās, tādās kā iekļaujoša un kvalitatīva izglītība, kultūra un sports, bet arī ārpusmācību darbībām, piemēram, teātra, valodu un mākslas jomā; aicina Komisiju stratēģijas “Eiropa 2020” izglītības un apmācības mērķu sasniegšanā paredzēt īpašus rādītājus attiecībā uz invaliditāti; |
| --- | --- |

84.

atgādina, ka neatkarība, integrācija un piekļuve iekļaujošai izglītības un apmācības sistēmai, pilsoniskajai un kultūras dzīvei, izklaidei un sportam ir tiesības, kas garantētas ar CRPD 19., 24. un 30. pantu; atgādina, ka šīs tiesības ir aizsargātas saskaņā ar ES tiesību aktiem, jo īpaši Pamattiesību hartas 21. pantu, kas aizliedz diskrimināciju invaliditātes dēļ, un pamatojoties uz pilnīgas un efektīvas līdzdalības principu, tostarp attiecībā uz personu ar invaliditāti demokrātisko līdzdalību un iekļaušanu sabiedrībā (CRPD 3. pants); tāpēc prasa Komisijai un dalībvalstīm nostiprināt pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt, lai personām ar invaliditāti būtu efektīva un vienlīdzīga piekļuve ne tikai galvenajās jomās, tādās kā iekļaujoša un kvalitatīva izglītība, kultūra un sports, bet arī ārpusmācību darbībām, piemēram, teātra, valodu un mākslas jomā; aicina Komisiju stratēģijas “Eiropa 2020” izglītības un apmācības mērķu sasniegšanā paredzēt īpašus rādītājus attiecībā uz invaliditāti;

| 85. | atgādina par UNCRPD komitejas projektu vispārīgam komentāram par 24. pantu (“tiesības uz iekļaujošu izglītību”), kurā izklāstīts tā normatīvais saturs, valstu pienākumi, saistība ar citiem konvencijas noteikumiem un īstenošana valsts līmenī; |
| --- | --- |

85.

atgādina par UNCRPD komitejas projektu vispārīgam komentāram par 24. pantu (“tiesības uz iekļaujošu izglītību”), kurā izklāstīts tā normatīvais saturs, valstu pienākumi, saistība ar citiem konvencijas noteikumiem un īstenošana valsts līmenī;

| 86. | atgādina, ka programmās, kuru mērķauditorija ir jaunieši, īpaša uzmanība būtu jāvelta jauniešiem ar invaliditāti; |
| --- | --- |

86.

atgādina, ka programmās, kuru mērķauditorija ir jaunieši, īpaša uzmanība būtu jāvelta jauniešiem ar invaliditāti;

| 87. | norāda, ka jaunatnes stratēģijās laikposmam pēc 2018. gada būtu jāiekļauj jauniešu ar invaliditāti vajadzības; |
| --- | --- |

87.

norāda, ka jaunatnes stratēģijās laikposmam pēc 2018. gada būtu jāiekļauj jauniešu ar invaliditāti vajadzības;

| 88. | atgādina, ka personām ar invaliditāti bieži vien netiek sniegti izglītības un apmācības pakalpojumi vai tām nav efektīva piekļuve šādiem pakalpojumiem, kuru sniegšanā būtu vajadzīgi personas invaliditātes pakāpei pielāgoti mācību procesi, lai šīm personām palīdzētu pilnībā izmantot viņu sociālo, ekonomisko un izglītības potenciālu; uzsver, ka būtu jāveic nepieciešamie pasākumi, lai visiem studentiem ar invaliditāti tiktu nodrošināti saprātīgi pielāgojumi, kas vajadzīgi, lai viņi izmantotu savas tiesības uz iekļaujošu un kvalitatīvu izglītību; mudina dalībvalstis un atbildīgās reģionālās un vietējās pašvaldības stiprināt apmācības programmas un nepārtrauktas profesionālās attīstības iespējas visām ieinteresētajām personām, kas iesaistītas neformālā un informālā izglītībā, kā arī šo personu piekļuvi IKT infrastruktūrai, lai atbalstītu viņu darbu ar audzēkņiem, kuriem ir invaliditāte, un aicina apkarot aizspriedumus pret personām ar invaliditāti, it īpaši personām ar psihosociāliem un intelektuāliem traucējumiem; |
| --- | --- |

88.

atgādina, ka personām ar invaliditāti bieži vien netiek sniegti izglītības un apmācības pakalpojumi vai tām nav efektīva piekļuve šādiem pakalpojumiem, kuru sniegšanā būtu vajadzīgi personas invaliditātes pakāpei pielāgoti mācību procesi, lai šīm personām palīdzētu pilnībā izmantot viņu sociālo, ekonomisko un izglītības potenciālu; uzsver, ka būtu jāveic nepieciešamie pasākumi, lai visiem studentiem ar invaliditāti tiktu nodrošināti saprātīgi pielāgojumi, kas vajadzīgi, lai viņi izmantotu savas tiesības uz iekļaujošu un kvalitatīvu izglītību; mudina dalībvalstis un atbildīgās reģionālās un vietējās pašvaldības stiprināt apmācības programmas un nepārtrauktas profesionālās attīstības iespējas visām ieinteresētajām personām, kas iesaistītas neformālā un informālā izglītībā, kā arī šo personu piekļuvi IKT infrastruktūrai, lai atbalstītu viņu darbu ar audzēkņiem, kuriem ir invaliditāte, un aicina apkarot aizspriedumus pret personām ar invaliditāti, it īpaši personām ar psihosociāliem un intelektuāliem traucējumiem;

| 89. | aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt efektīvus pasākumus, ar ko cīnīties pret segregāciju un audzēkņu ar invaliditāti atstumšanu skolās un mācību vidē, un aicina nodrošināt šiem audzēkņiem saprātīgus pielāgojumus un atbalstu, kas viņiem vajadzīgs, lai tie pilnībā varētu izmantot savas spējas; uzsver to, ka vienlīdzīgas iespējas var nodrošināt tikai tad, ja tiesības uz iekļaujošu izglītību un apmācību tiek garantētas visu līmeņu un veidu izglītībā un apmācībā, tostarp mūžizglītībā, un līdz ar to ir jāgarantē personu ar invaliditāti iegūtās kvalifikācijas atzīšana, jo īpaši tajos gadījums, kad tā iegūta atbalstošā mācību vidē, kurā personas ar invaliditāti specifiskā veidā var apgūt prasmes un iemaņas, kas tām palīdz sadzīvot ar invaliditāti; norāda uz tehniskiem un finansiāliem trūkumiem speciālajās izglītības programmās, jo īpaši krīzes skartajās dalībvalstīs, un aicina Komisiju apzināt iespējas, kā šo situāciju uzlabot; |
| --- | --- |

89.

aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt efektīvus pasākumus, ar ko cīnīties pret segregāciju un audzēkņu ar invaliditāti atstumšanu skolās un mācību vidē, un aicina nodrošināt šiem audzēkņiem saprātīgus pielāgojumus un atbalstu, kas viņiem vajadzīgs, lai tie pilnībā varētu izmantot savas spējas; uzsver to, ka vienlīdzīgas iespējas var nodrošināt tikai tad, ja tiesības uz iekļaujošu izglītību un apmācību tiek garantētas visu līmeņu un veidu izglītībā un apmācībā, tostarp mūžizglītībā, un līdz ar to ir jāgarantē personu ar invaliditāti iegūtās kvalifikācijas atzīšana, jo īpaši tajos gadījums, kad tā iegūta atbalstošā mācību vidē, kurā personas ar invaliditāti specifiskā veidā var apgūt prasmes un iemaņas, kas tām palīdz sadzīvot ar invaliditāti; norāda uz tehniskiem un finansiāliem trūkumiem speciālajās izglītības programmās, jo īpaši krīzes skartajās dalībvalstīs, un aicina Komisiju apzināt iespējas, kā šo situāciju uzlabot;

| 90. | atzīmē progresu studentu apmaiņas programmu regulējumā, jo īpaši Erasmus+ programmā, kas panākts, paredzot papildu finansiālo atbalstu studentu un personāla ar invaliditāti mobilitātei, un uzsver, ka ir jāturpina īpašu noteikumu iekļaušana visās šīs programmas jomās; atzīst, ka praksē studenti ar invaliditāti joprojām saskaras ar daudziem šķēršļiem (attieksmes, komunikācijas, arhitektūras, informācijas u. c. ziņā); aicina Komisiju un dalībvalstis apņemties vēl vairāk atbalstīt personu ar invaliditāti līdzdalību ES apmaiņas programmās un uzlabot mobilitātes iespēju pamanāmību un pārredzamību; turklāt aicina Komisiju veicināt paraugprakses apmaiņu attiecībā uz studentu un pasniedzēju ar invaliditāti piekļuvi apmaiņas programmām; |
| --- | --- |

90.

atzīmē progresu studentu apmaiņas programmu regulējumā, jo īpaši Erasmus+ programmā, kas panākts, paredzot papildu finansiālo atbalstu studentu un personāla ar invaliditāti mobilitātei, un uzsver, ka ir jāturpina īpašu noteikumu iekļaušana visās šīs programmas jomās; atzīst, ka praksē studenti ar invaliditāti joprojām saskaras ar daudziem šķēršļiem (attieksmes, komunikācijas, arhitektūras, informācijas u. c. ziņā); aicina Komisiju un dalībvalstis apņemties vēl vairāk atbalstīt personu ar invaliditāti līdzdalību ES apmaiņas programmās un uzlabot mobilitātes iespēju pamanāmību un pārredzamību; turklāt aicina Komisiju veicināt paraugprakses apmaiņu attiecībā uz studentu un pasniedzēju ar invaliditāti piekļuvi apmaiņas programmām;

| 91. | prasa, lai izglītības sistēmās netiktu radīta vide, kurā audzēkņus iedala grupās un plūsmās, jo tas negatīvi ietekmē audzēkņus ar invaliditāti, jo īpaši tos, kuriem ir mācīšanās grūtības; |
| --- | --- |

91.

prasa, lai izglītības sistēmās netiktu radīta vide, kurā audzēkņus iedala grupās un plūsmās, jo tas negatīvi ietekmē audzēkņus ar invaliditāti, jo īpaši tos, kuriem ir mācīšanās grūtības;

| 92. | mudina Komisiju savā novērtējumā par Pārrobežu veselības aprūpes direktīvu iekļaut īpašu invaliditātes komponentu un mudina dalībvalstis turpināt minētās direktīvas īstenošanu, tostarp no personu ar invaliditāti vajadzību viedokļa un ņemot vērā viņu tiesības tāpat kā visiem citiem zināt minētās direktīvas noteikumus un instrumentus, kas visai maz ir zināmi arī sabiedrībai kopumā, un tos efektīvi izmantot; |
| --- | --- |

92.

mudina Komisiju savā novērtējumā par Pārrobežu veselības aprūpes direktīvu iekļaut īpašu invaliditātes komponentu un mudina dalībvalstis turpināt minētās direktīvas īstenošanu, tostarp no personu ar invaliditāti vajadzību viedokļa un ņemot vērā viņu tiesības tāpat kā visiem citiem zināt minētās direktīvas noteikumus un instrumentus, kas visai maz ir zināmi arī sabiedrībai kopumā, un tos efektīvi izmantot;

| 93. | uzsver, ka pastāv cieša saikne starp invaliditāti, kas skar apmēram 15 % no ES iedzīvotājiem, un sliktu veselību un ka piekļuves grūtību un nepārvaramu šķēršļu dēļ personas ar invaliditāti nepietiekami vai vispār nesaņem veselības aprūpes pakalpojumus, tostarp gadījumos, kad invaliditāte iestājas kaitīgas zāļu iedarbības rezultātā; atzīmē, ka nespēja piekļūt kvalitatīviem veselības pakalpojumiem nelabvēlīgi ietekmē personu ar invaliditāti spējas dzīvot patstāvīgi, iekļauties sabiedrībā un būt vienlīdzīgiem ar pārējiem sabiedrības locekļiem; |
| --- | --- |

93.

uzsver, ka pastāv cieša saikne starp invaliditāti, kas skar apmēram 15 % no ES iedzīvotājiem, un sliktu veselību un ka piekļuves grūtību un nepārvaramu šķēršļu dēļ personas ar invaliditāti nepietiekami vai vispār nesaņem veselības aprūpes pakalpojumus, tostarp gadījumos, kad invaliditāte iestājas kaitīgas zāļu iedarbības rezultātā; atzīmē, ka nespēja piekļūt kvalitatīviem veselības pakalpojumiem nelabvēlīgi ietekmē personu ar invaliditāti spējas dzīvot patstāvīgi, iekļauties sabiedrībā un būt vienlīdzīgiem ar pārējiem sabiedrības locekļiem;

| 94. | ar bažām norāda, ka personas ar invaliditāti ievērojami biežāk ziņo par neatbilstīgu aprūpi vai tās atteikumu un par fiziski aizskarošu vai sliktu apiešanos, kas liecina par veselības aprūpes speciālistu nepietiekamo apmācību saistībā ar veselības aprūpes vajadzībām, kādas ir personām ar invaliditāti; aicina dalībvalstis ieguldīt to speciālistu apmācībā, kuri ārstē un aprūpē personas ar invaliditāti; |
| --- | --- |

94.

ar bažām norāda, ka personas ar invaliditāti ievērojami biežāk ziņo par neatbilstīgu aprūpi vai tās atteikumu un par fiziski aizskarošu vai sliktu apiešanos, kas liecina par veselības aprūpes speciālistu nepietiekamo apmācību saistībā ar veselības aprūpes vajadzībām, kādas ir personām ar invaliditāti; aicina dalībvalstis ieguldīt to speciālistu apmācībā, kuri ārstē un aprūpē personas ar invaliditāti;

| 95. | uzsver, ka visu to medicīnisko iejaukšanos gadījumā, kurām ir nepieciešama pacienta piekrišana, ir jāsaņem attiecīgo personu ar invaliditāti uz informāciju balstīta piekrišana un ka līdz ar to ir jābūt ieviestiem visiem tiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai šīm personām būtu pieejama un saprotama attiecīgā informācija; uzsver, ka šāda piekrišana ir jāsniedz personīgi, iepriekš un pilnībā zinot attiecīgos faktus, ka jābūt ieviestiem visiem nepieciešamajiem mehānismiem, lai nodrošinātu minēto principu ievērošanu, un ka līdzīgi atbilstoši pasākumi ir jāveic arī attiecībā uz personām ar psihosociālu invaliditāti; |
| --- | --- |

95.

uzsver, ka visu to medicīnisko iejaukšanos gadījumā, kurām ir nepieciešama pacienta piekrišana, ir jāsaņem attiecīgo personu ar invaliditāti uz informāciju balstīta piekrišana un ka līdz ar to ir jābūt ieviestiem visiem tiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai šīm personām būtu pieejama un saprotama attiecīgā informācija; uzsver, ka šāda piekrišana ir jāsniedz personīgi, iepriekš un pilnībā zinot attiecīgos faktus, ka jābūt ieviestiem visiem nepieciešamajiem mehānismiem, lai nodrošinātu minēto principu ievērošanu, un ka līdzīgi atbilstoši pasākumi ir jāveic arī attiecībā uz personām ar psihosociālu invaliditāti;

| 96. | aicina Komisiju veselības aprūpes instrumentos un politikā integrēt pieejas, kurās ņemts vērā invaliditātes aspekts un līdz ar to varētu uzlabot personu ar invaliditāti veselības rezultātus dalībvalstīs, veicot tādus pasākumus kā labāka fiziskā, vides un sensorā piekļuve, kvalitāte un pieejamība cenu ziņā, un, kamēr šādi instrumenti un politika tiek izstrādāti, aicina rīkot padziļinātas apspriedes ar personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

96.

aicina Komisiju veselības aprūpes instrumentos un politikā integrēt pieejas, kurās ņemts vērā invaliditātes aspekts un līdz ar to varētu uzlabot personu ar invaliditāti veselības rezultātus dalībvalstīs, veicot tādus pasākumus kā labāka fiziskā, vides un sensorā piekļuve, kvalitāte un pieejamība cenu ziņā, un, kamēr šādi instrumenti un politika tiek izstrādāti, aicina rīkot padziļinātas apspriedes ar personām ar invaliditāti;

| 97. | vēlreiz norāda, ka reproduktīvās tiesības ir viena no pamatbrīvībām, kas garantētas Vīnes 1993. gada deklarācijā un rīcības programmā, kā arī CRPD, un ietver šādas tiesības: tiesības uz vienlīdzību un nediskrimināciju, tiesības uz laulību un ģimenes veidošanu; tiesības uz visaptverošu reproduktīvās veselības aprūpi, tostarp ģimenes plānošanu un mātes veselības aprūpes pakalpojumiem, izglītību un informāciju; tiesības sniegt informētu piekrišanu par visām medicīniskajām procedūrām, tostarp sterilizāciju un abortu; un tiesības būt pasargātam no seksuālas izmantošanas un ekspluatācijas; |
| --- | --- |

97.

vēlreiz norāda, ka reproduktīvās tiesības ir viena no pamatbrīvībām, kas garantētas Vīnes 1993. gada deklarācijā un rīcības programmā, kā arī CRPD, un ietver šādas tiesības: tiesības uz vienlīdzību un nediskrimināciju, tiesības uz laulību un ģimenes veidošanu; tiesības uz visaptverošu reproduktīvās veselības aprūpi, tostarp ģimenes plānošanu un mātes veselības aprūpes pakalpojumiem, izglītību un informāciju; tiesības sniegt informētu piekrišanu par visām medicīniskajām procedūrām, tostarp sterilizāciju un abortu; un tiesības būt pasargātam no seksuālas izmantošanas un ekspluatācijas;

| 98. | aicina dalībvalstis pieņemt pasākumus, ar ko nodrošinātu, ka visas veselības aprūpes darbības un pakalpojumi, ko sniedz sievietēm ar invaliditāti, tostarp visas reproduktīvās veselības un garīgās veselības aprūpes darbības un pakalpojumi, ir pieejami un balstīti uz attiecīgās personas neatkarīgu un informētu piekrišanu; |
| --- | --- |

98.

aicina dalībvalstis pieņemt pasākumus, ar ko nodrošinātu, ka visas veselības aprūpes darbības un pakalpojumi, ko sniedz sievietēm ar invaliditāti, tostarp visas reproduktīvās veselības un garīgās veselības aprūpes darbības un pakalpojumi, ir pieejami un balstīti uz attiecīgās personas neatkarīgu un informētu piekrišanu;

| 99. | mudina dalībvalstis pieņemt pamatnostādnes, ar ko nodrošinātu, ka visi izglītības, informācijas, veselības aprūpes pakalpojumi un pakalpojumi, kas saistīti ar seksuālo un reproduktīvo veselību, ir pieejami sievietēm un meitenēm ar invaliditāti un tiek sniegti pieejamos un vecumam atbilstīgos formātos, cita starp izmantojot zīmju valodas, Braila rakstu, taktilo saziņu, iespieddarbus lielizmēra drukā un citus alternatīvus komunikācijas veidus, līdzekļus un formātus; |
| --- | --- |

99.

mudina dalībvalstis pieņemt pamatnostādnes, ar ko nodrošinātu, ka visi izglītības, informācijas, veselības aprūpes pakalpojumi un pakalpojumi, kas saistīti ar seksuālo un reproduktīvo veselību, ir pieejami sievietēm un meitenēm ar invaliditāti un tiek sniegti pieejamos un vecumam atbilstīgos formātos, cita starp izmantojot zīmju valodas, Braila rakstu, taktilo saziņu, iespieddarbus lielizmēra drukā un citus alternatīvus komunikācijas veidus, līdzekļus un formātus;

| 100. | atkārtoti apstiprina savu viedokli, ka ir jāsniedz specializēts atbalsts sievietēm un vīriešiem ar invaliditāti, tostarp palīdzība bērnu aprūpē, šo jautājumu risinot kopā ar viņu ģimenēm, lai attiecīgās personas varētu pilnvērtīgi izbaudīt mātes un tēva lomu; |
| --- | --- |

100.

atkārtoti apstiprina savu viedokli, ka ir jāsniedz specializēts atbalsts sievietēm un vīriešiem ar invaliditāti, tostarp palīdzība bērnu aprūpē, šo jautājumu risinot kopā ar viņu ģimenēm, lai attiecīgās personas varētu pilnvērtīgi izbaudīt mātes un tēva lomu;

| 101. | uzsver, ka veselības apdrošināšanas shēmas nedrīkst diskriminēt personas ar invaliditāti; |
| --- | --- |

101.

uzsver, ka veselības apdrošināšanas shēmas nedrīkst diskriminēt personas ar invaliditāti;

| 102. | mudina Komisiju izstrādāt ES mēroga norādījumus nacionālajiem kontaktpunktiem par pieejamas informācijas sniegšanu visiem pacientiem saistībā ar aprūpi citās dalībvalstīs, paturot prātā īpašo lomu, kāda ir pacientu interešu aizsardzības organizācijām; |
| --- | --- |

102.

mudina Komisiju izstrādāt ES mēroga norādījumus nacionālajiem kontaktpunktiem par pieejamas informācijas sniegšanu visiem pacientiem saistībā ar aprūpi citās dalībvalstīs, paturot prātā īpašo lomu, kāda ir pacientu interešu aizsardzības organizācijām;

| 103. | mudina Komisiju palīdzēt dalībvalstīm un Eiropas references tīklu dalībniekiem paplašināt tīkla resursus un zināšanas par invaliditātes veidiem, kuriem, pat ja tie nav sevišķi reti, tomēr ir vajadzīga ļoti specifiska veselības aprūpe, ko sniegtu vairākdisciplīnu veselības aprūpes speciālisti, kā arī ir vajadzīga zināšanu un resursu uzkrāšana šādas sistēmas ietvaros; |
| --- | --- |

103.

mudina Komisiju palīdzēt dalībvalstīm un Eiropas references tīklu dalībniekiem paplašināt tīkla resursus un zināšanas par invaliditātes veidiem, kuriem, pat ja tie nav sevišķi reti, tomēr ir vajadzīga ļoti specifiska veselības aprūpe, ko sniegtu vairākdisciplīnu veselības aprūpes speciālisti, kā arī ir vajadzīga zināšanu un resursu uzkrāšana šādas sistēmas ietvaros;

| 104. | uzskata, ka produkti un pakalpojumi ir jāpadara pieejamāki personām ar invaliditāti; norāda, ka ekonomiskie un izmaksu–ieguvumu aprēķina šķēršļi apgrūtina izstrādi un īstenošanu pieejamības nodrošināšanas jomā; uzskata, ka personu ar invaliditāti ciešāka iesaiste ar veselību saistītu produktu un pakalpojumu izstrādē sniegtu lielāku drošību un pieejamību; |
| --- | --- |

104.

uzskata, ka produkti un pakalpojumi ir jāpadara pieejamāki personām ar invaliditāti; norāda, ka ekonomiskie un izmaksu–ieguvumu aprēķina šķēršļi apgrūtina izstrādi un īstenošanu pieejamības nodrošināšanas jomā; uzskata, ka personu ar invaliditāti ciešāka iesaiste ar veselību saistītu produktu un pakalpojumu izstrādē sniegtu lielāku drošību un pieejamību;

| 105. | uzsver to, ka personas ar fizisku invaliditāti saskaras arī ar digitalizēta mobilitātes tirgus problēmām, un prasa uzlabot piekļuves iespējas visām personām ar visu veidu invaliditāti, nodrošinot dažādiem invaliditātes veidiem piemērotu saprotamu valodu lietojumu, formātus un tehnoloģijas, tostarp zīmju valodas, Braila rakstu, pastiprinošas un alternatīvas saziņas sistēmas un citus pieejamus komunikācijas līdzekļus, veidus un formātus, ņemot vērā personu ar invaliditāti izvēli, piemēram, viegli lasāma valoda, informācija subtitru un elektronisko īsziņu veidā, jo īpaši saistībā ar informāciju par personas veselības stāvokli, vienlaikus izmantojot vairākus informācijas uztveršanas veidus; |
| --- | --- |

105.

uzsver to, ka personas ar fizisku invaliditāti saskaras arī ar digitalizēta mobilitātes tirgus problēmām, un prasa uzlabot piekļuves iespējas visām personām ar visu veidu invaliditāti, nodrošinot dažādiem invaliditātes veidiem piemērotu saprotamu valodu lietojumu, formātus un tehnoloģijas, tostarp zīmju valodas, Braila rakstu, pastiprinošas un alternatīvas saziņas sistēmas un citus pieejamus komunikācijas līdzekļus, veidus un formātus, ņemot vērā personu ar invaliditāti izvēli, piemēram, viegli lasāma valoda, informācija subtitru un elektronisko īsziņu veidā, jo īpaši saistībā ar informāciju par personas veselības stāvokli, vienlaikus izmantojot vairākus informācijas uztveršanas veidus;

| 106. | mudina Komisiju censties vairāk, lai uzlabotu veselības profilaksi un veicināšanu nolūkā novērst lielo nevienlīdzību veselības un pieejamības jomā, kas skar visneaizsargātākās personas ar invaliditāti; |
| --- | --- |

106.

mudina Komisiju censties vairāk, lai uzlabotu veselības profilaksi un veicināšanu nolūkā novērst lielo nevienlīdzību veselības un pieejamības jomā, kas skar visneaizsargātākās personas ar invaliditāti;

| 107. | aicina Komisiju un dalībvalstis iestāties par to, lai atmiņas zudumu izraisošu saslimšanu klasificētu kā invaliditāti; |
| --- | --- |

107.

aicina Komisiju un dalībvalstis iestāties par to, lai atmiņas zudumu izraisošu saslimšanu klasificētu kā invaliditāti;

| 108. | mudina Komisiju un dalībvalstis pienācīgi atzīt ģimenes aprūpētāju būtisko lomu un nodrošināt, ka arī aprūpētājiem ir pienācīgas iespējas piekļūt veselības pakalpojumiem, jo ir jāņem vērā arī tas, ka personu ar invaliditāti aprūpēšana ietekmē arī pašu aprūpētāju fizisko un garīgo veselību un labjutību; |
| --- | --- |

108.

mudina Komisiju un dalībvalstis pienācīgi atzīt ģimenes aprūpētāju būtisko lomu un nodrošināt, ka arī aprūpētājiem ir pienācīgas iespējas piekļūt veselības pakalpojumiem, jo ir jāņem vērā arī tas, ka personu ar invaliditāti aprūpēšana ietekmē arī pašu aprūpētāju fizisko un garīgo veselību un labjutību;

| 109. | aicina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt, ka ar nodarbinātību saistītās tiesības un pakalpojumi, tostarp saprātīgs pielāgojums Nodarbinātības vienlīdzības direktīvas kontekstā, ir nododami un saskaņā ar personu ar invaliditāti tiesībām brīvi pārvietoties, kā to paredz Līgumi; aicina dalībvalstis ieviest stimulus darba devējiem un aktīva darba tirgus politiku, ar ko atbalstītu personu ar invaliditāti nodarbinātību; konstatē, ka gan sociālajai ekonomikai, gan arī augošajai digitālajai ekonomikai piemīt potenciāls nodrošināt nodarbinātību personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

109.

aicina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt, ka ar nodarbinātību saistītās tiesības un pakalpojumi, tostarp saprātīgs pielāgojums Nodarbinātības vienlīdzības direktīvas kontekstā, ir nododami un saskaņā ar personu ar invaliditāti tiesībām brīvi pārvietoties, kā to paredz Līgumi; aicina dalībvalstis ieviest stimulus darba devējiem un aktīva darba tirgus politiku, ar ko atbalstītu personu ar invaliditāti nodarbinātību; konstatē, ka gan sociālajai ekonomikai, gan arī augošajai digitālajai ekonomikai piemīt potenciāls nodrošināt nodarbinātību personām ar invaliditāti;

| 110. | pauž bažas par personu ar invaliditāti, jo īpaši sieviešu ar invaliditāti, augsto bezdarba līmeni salīdzinājumā ar citām iedzīvotāju grupām Eiropas Savienībā; aicina dalībvalstis veicināt un nodrošināt politikas sistēmu sieviešu ar invaliditāti dalībai darba tirgū, tostarp attiecībā uz personām ar slēptu invaliditāti, hroniskām slimībām vai mācīšanās grūtībām; |
| --- | --- |

110.

pauž bažas par personu ar invaliditāti, jo īpaši sieviešu ar invaliditāti, augsto bezdarba līmeni salīdzinājumā ar citām iedzīvotāju grupām Eiropas Savienībā; aicina dalībvalstis veicināt un nodrošināt politikas sistēmu sieviešu ar invaliditāti dalībai darba tirgū, tostarp attiecībā uz personām ar slēptu invaliditāti, hroniskām slimībām vai mācīšanās grūtībām;

| 111. | pauž bažas par to, ka Nodarbinātības vienlīdzības direktīvā nav skaidri noteikts, ka atteikums veikt saprātīgus pielāgojumus atbilstīgi personu ar invaliditāti vajadzībām ir viens no diskriminācijas veidiem; aicina Komisiju apzināt pašreizējo situāciju, izvērtējot saņemto sūdzību veidus, un šajā ziņā apsvērt, vai ir jāpārskata minētā direktīva; |
| --- | --- |

111.

pauž bažas par to, ka Nodarbinātības vienlīdzības direktīvā nav skaidri noteikts, ka atteikums veikt saprātīgus pielāgojumus atbilstīgi personu ar invaliditāti vajadzībām ir viens no diskriminācijas veidiem; aicina Komisiju apzināt pašreizējo situāciju, izvērtējot saņemto sūdzību veidus, un šajā ziņā apsvērt, vai ir jāpārskata minētā direktīva;

| 112. | uzsver, ka papildu ieguvumus gūtu tad, ja personām ar invaliditāti darbu piedāvātu ne tikai īpaši šim mērķim izveidotās darbnīcās, bet šīm personām radītu nodarbinātības apstākļus arī atvērtā darba tirgū; uzsver, cik būtiski ir veikt labas prakses apmaiņu starp valsts iestādēm, personu ar invaliditāti pārstāvības organizācijām, atbalsta pakalpojumu sniedzējiem, pieredzējušiem darba devējiem un citām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

112.

uzsver, ka papildu ieguvumus gūtu tad, ja personām ar invaliditāti darbu piedāvātu ne tikai īpaši šim mērķim izveidotās darbnīcās, bet šīm personām radītu nodarbinātības apstākļus arī atvērtā darba tirgū; uzsver, cik būtiski ir veikt labas prakses apmaiņu starp valsts iestādēm, personu ar invaliditāti pārstāvības organizācijām, atbalsta pakalpojumu sniedzējiem, pieredzējušiem darba devējiem un citām ieinteresētajām personām;

| 113. | aicina Komisiju un dalībvalstis padziļināti veicināt personu ar invaliditāti nodarbinātību, iesaistot sociālās un solidārās ekonomikas uzņēmumus un tādējādi palīdzot personām ar invaliditāti iekļūt darba tirgū; šajā saistībā aicina Komisiju vairāk atbalstīt jauno sociālo ieguldījumu tirgu, izmantojot mehānismus, kas radīti sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvas ietvaros, kā arī informēt Parlamentu par šīs iniciatīvas termiņa vidusposma pārskatīšanas rezultātiem; |
| --- | --- |

113.

aicina Komisiju un dalībvalstis padziļināti veicināt personu ar invaliditāti nodarbinātību, iesaistot sociālās un solidārās ekonomikas uzņēmumus un tādējādi palīdzot personām ar invaliditāti iekļūt darba tirgū; šajā saistībā aicina Komisiju vairāk atbalstīt jauno sociālo ieguldījumu tirgu, izmantojot mehānismus, kas radīti sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvas ietvaros, kā arī informēt Parlamentu par šīs iniciatīvas termiņa vidusposma pārskatīšanas rezultātiem;

| 114. | norāda — lai novērstu personu ar invaliditāti atlaišanu, ir būtiski tām atļaut savu darbu veikt atbilstīgi īpašiem tiesību aktiem; turklāt iesaka papildus sadarbībai ar nodarbinātības centriem un uzņēmumiem ieviest piemērotas pārbaudes, lai novērstu personu ar invaliditāti atstumšanu no darba tirgus un dotu tām iespēju pilnīgi izmantot savu potenciālu; |
| --- | --- |

114.

norāda — lai novērstu personu ar invaliditāti atlaišanu, ir būtiski tām atļaut savu darbu veikt atbilstīgi īpašiem tiesību aktiem; turklāt iesaka papildus sadarbībai ar nodarbinātības centriem un uzņēmumiem ieviest piemērotas pārbaudes, lai novērstu personu ar invaliditāti atstumšanu no darba tirgus un dotu tām iespēju pilnīgi izmantot savu potenciālu;

| 115. | aicina dalībvalstis pieņemt kvalitātes regulējumu par praksi, mudināt personas ar invaliditāti iesaistīties māceklībā un apmācībā un paplašināt šādas iespējas, vienlaikus nodrošinot saprātīgus pielāgojumus un pieejamību, lai personām ar invaliditāti nodrošinātu sociālo aizsardzību un veicinātu viņu integrāciju darba tirgū; |
| --- | --- |

115.

aicina dalībvalstis pieņemt kvalitātes regulējumu par praksi, mudināt personas ar invaliditāti iesaistīties māceklībā un apmācībā un paplašināt šādas iespējas, vienlaikus nodrošinot saprātīgus pielāgojumus un pieejamību, lai personām ar invaliditāti nodrošinātu sociālo aizsardzību un veicinātu viņu integrāciju darba tirgū;

| 116. | aicina dalībvalstis steidzami īstenot pasākumus, ar ko novērstu un koriģētu taupības pasākumu nelabvēlīgo ietekmi uz personu ar invaliditāti sociālo aizsardzību; |
| --- | --- |

116.

aicina dalībvalstis steidzami īstenot pasākumus, ar ko novērstu un koriģētu taupības pasākumu nelabvēlīgo ietekmi uz personu ar invaliditāti sociālo aizsardzību;

| 117. | aicina dalībvalstis atbilstīgi Eiropas sociālo tiesību pīlāram īstenot efektīvus mehānismus, ar ko novērstu vai mazinātu personu ar invaliditāti un viņu ģimeņu nabadzību, neaizsargātību un sociālo atstumtību, pievēršot īpašu vērību bērniem un veciem cilvēkiem ar invaliditāti; |
| --- | --- |

117.

aicina dalībvalstis atbilstīgi Eiropas sociālo tiesību pīlāram īstenot efektīvus mehānismus, ar ko novērstu vai mazinātu personu ar invaliditāti un viņu ģimeņu nabadzību, neaizsargātību un sociālo atstumtību, pievēršot īpašu vērību bērniem un veciem cilvēkiem ar invaliditāti;

| 118. | aicina dalībvalstis atturēties no invaliditātes pabalstu, vietējo kopienu pakalpojumu, veselības pakalpojumu, apmācības un izglītības programmu finansējuma samazināšanas, kas apdraudētu CRPD īstenošanu un vēl vairāk palielinātu nabadzību un sociālo atstumtību; |
| --- | --- |

118.

aicina dalībvalstis atturēties no invaliditātes pabalstu, vietējo kopienu pakalpojumu, veselības pakalpojumu, apmācības un izglītības programmu finansējuma samazināšanas, kas apdraudētu CRPD īstenošanu un vēl vairāk palielinātu nabadzību un sociālo atstumtību;

| 119. | atkārtoti mudina Komisiju un dalībvalstis nolūkā apkarot personu ar invaliditāti un viņu ģimeņu sociālo atstumtību veicināt uz kopīgiem noteikumiem balstītus pasākumus, ar ko apkarotu nabadzību, no kā cieš daudzas nelabvēlīgā situācijā nonākušu personu ģimenes, un aicina izstrādāt skaidrus rādītājus, uz kuriem balstītu nepieciešamo aprūpi; |
| --- | --- |

119.

atkārtoti mudina Komisiju un dalībvalstis nolūkā apkarot personu ar invaliditāti un viņu ģimeņu sociālo atstumtību veicināt uz kopīgiem noteikumiem balstītus pasākumus, ar ko apkarotu nabadzību, no kā cieš daudzas nelabvēlīgā situācijā nonākušu personu ģimenes, un aicina izstrādāt skaidrus rādītājus, uz kuriem balstītu nepieciešamo aprūpi;

| 120. | uzsver, ka ar Kopīgo noteikumu Regulas (ES) Nr. 1303/2013 7. pantu un 96. panta 7. punktu dalībvalstīm un Komisijai prasa, lai Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) īstenošanā kopumā un darba programmās jo īpaši ņemtu vērā un veicinātu iespēju vienlīdzību, nediskrimināciju un personu ar invaliditāti integrāciju; prasa īstenot integrētu pieeju, ar ko risinātu personu ar invaliditāti īpašās vajadzības; tāpēc aicina Komisiju cieši uzraudzīt vispārīgo ex-ante pretdiskriminācijas un invaliditātes nosacījumu piemērošanu; uzsver, ka, izvērtējot minētos nosacījumus, ir jānosaka, vai plānotie pasākumi pietiekami veicina vīriešu un sieviešu iespēju vienlīdzību un personu ar invaliditāti integrāciju, jo īpaši attiecībā uz finansējuma pieejamību; |
| --- | --- |

120.

uzsver, ka ar Kopīgo noteikumu Regulas (ES) Nr. 1303/2013 7. pantu un 96. panta 7. punktu dalībvalstīm un Komisijai prasa, lai Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) īstenošanā kopumā un darba programmās jo īpaši ņemtu vērā un veicinātu iespēju vienlīdzību, nediskrimināciju un personu ar invaliditāti integrāciju; prasa īstenot integrētu pieeju, ar ko risinātu personu ar invaliditāti īpašās vajadzības; tāpēc aicina Komisiju cieši uzraudzīt vispārīgo ex-ante pretdiskriminācijas un invaliditātes nosacījumu piemērošanu; uzsver, ka, izvērtējot minētos nosacījumus, ir jānosaka, vai plānotie pasākumi pietiekami veicina vīriešu un sieviešu iespēju vienlīdzību un personu ar invaliditāti integrāciju, jo īpaši attiecībā uz finansējuma pieejamību;

| 121. | mudina politikas veidotājus vietējā, reģionālā, valsts un ES līmenī nodrošināt noteikumu par nediskrimināciju īstenošanas efektīvu uzraudzību, kā arī ESI fondu pieejamību un izmantošanu nolūkā veicināt personu ar invaliditāti vienlīdzīgu piekļuvi visiem pakalpojumiem, tostarp internetam, un šādām personām nodrošināt vienlīdzīgus un pienācīgus dzīves apstākļus visos vietējo kopienu apgabalos (piemēram, laukos un reti apdzīvotos apvidos un pilsētās), kā arī šo personu aprūpes iestādēs; tomēr atzīmē, ka par sociālo politiku un tās finansēšanu primārā atbildība joprojām ir dalībvalstīm; |
| --- | --- |

121.

mudina politikas veidotājus vietējā, reģionālā, valsts un ES līmenī nodrošināt noteikumu par nediskrimināciju īstenošanas efektīvu uzraudzību, kā arī ESI fondu pieejamību un izmantošanu nolūkā veicināt personu ar invaliditāti vienlīdzīgu piekļuvi visiem pakalpojumiem, tostarp internetam, un šādām personām nodrošināt vienlīdzīgus un pienācīgus dzīves apstākļus visos vietējo kopienu apgabalos (piemēram, laukos un reti apdzīvotos apvidos un pilsētās), kā arī šo personu aprūpes iestādēs; tomēr atzīmē, ka par sociālo politiku un tās finansēšanu primārā atbildība joprojām ir dalībvalstīm;

| 122. | aicina Komisiju cieši uzraudzīt to, vai gadījumos, kad izmantoti ESI fondi, tiek ievērots nediskriminācijas princips un ar to saistītie tiesību akti; uzsver, ka par sociālās integrācijas un nediskriminācijas veicināšanu atbildīgās struktūras, tostarp personu ar invaliditāti pārstāvības organizācijas, ir jāiesaista partnerībā darba programmu plānošanas un īstenošanās posmā, lai efektīvi tiktu ņemtas vērā personu ar invaliditāti intereses un problēmas; mudina izmantot ESI fondus, lai ievērotu standartu minimumu attiecībā uz personu ar invaliditāti pieejamības iespējām, mobilitāti un mājokļiem, un atzīmē, ka tas ir nozīmīgs un sarežģīts uzdevums, jo īpaši vietējām un reģionālām iestādēm; |
| --- | --- |

122.

aicina Komisiju cieši uzraudzīt to, vai gadījumos, kad izmantoti ESI fondi, tiek ievērots nediskriminācijas princips un ar to saistītie tiesību akti; uzsver, ka par sociālās integrācijas un nediskriminācijas veicināšanu atbildīgās struktūras, tostarp personu ar invaliditāti pārstāvības organizācijas, ir jāiesaista partnerībā darba programmu plānošanas un īstenošanās posmā, lai efektīvi tiktu ņemtas vērā personu ar invaliditāti intereses un problēmas; mudina izmantot ESI fondus, lai ievērotu standartu minimumu attiecībā uz personu ar invaliditāti pieejamības iespējām, mobilitāti un mājokļiem, un atzīmē, ka tas ir nozīmīgs un sarežģīts uzdevums, jo īpaši vietējām un reģionālām iestādēm;

| 123. | aicina dalībvalstis lietderīgāk izmantot struktūrfondus, jo īpaši Eiropas Sociālo fondu un programmu “Radošā Eiropa”, un šajā procesā pēc iespējas plašākā mērā iesaistīt valsts, reģionālās un vietējās organizācijas, kas pārstāv personas ar invaliditāti; turklāt uzsver, cik būtiski ir personām ar invaliditāti garantēt pilnīgu piekļuvi darba tirgum, izglītībai un apmācībai, Erasmus+, “Garantijai jauniešiem” un EURES iniciatīvām; |
| --- | --- |

123.

aicina dalībvalstis lietderīgāk izmantot struktūrfondus, jo īpaši Eiropas Sociālo fondu un programmu “Radošā Eiropa”, un šajā procesā pēc iespējas plašākā mērā iesaistīt valsts, reģionālās un vietējās organizācijas, kas pārstāv personas ar invaliditāti; turklāt uzsver, cik būtiski ir personām ar invaliditāti garantēt pilnīgu piekļuvi darba tirgum, izglītībai un apmācībai, Erasmus+, “Garantijai jauniešiem” un EURES iniciatīvām;

| 124. | aicina dalībvalstis popularizēt principu, ar kuru saskaņā ESI fondu līgumslēdzējas iestādes var izslēgt no dalības konkursa procedūrā pieteikumu iesniedzējus par to, ka viņi neizpilda prasību nodrošināt pieejamību personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

124.

aicina dalībvalstis popularizēt principu, ar kuru saskaņā ESI fondu līgumslēdzējas iestādes var izslēgt no dalības konkursa procedūrā pieteikumu iesniedzējus par to, ka viņi neizpilda prasību nodrošināt pieejamību personām ar invaliditāti;

| 125. | atzinīgi vērtē ex ante nosacījumus par sociālo iekļautību un ar to saistīto investīciju prioritāti, proti, veicināt “pāreju no iestāžu uz sabiedrības sniegtiem pakalpojumiem”, kas noteikta Kopīgo noteikumu regulā; aicina dalībvalstis fondus izmantot deinstitucionalizēšanai un kā instrumentu CRPD īstenošanai; |
| --- | --- |

125.

atzinīgi vērtē ex ante nosacījumus par sociālo iekļautību un ar to saistīto investīciju prioritāti, proti, veicināt “pāreju no iestāžu uz sabiedrības sniegtiem pakalpojumiem”, kas noteikta Kopīgo noteikumu regulā; aicina dalībvalstis fondus izmantot deinstitucionalizēšanai un kā instrumentu CRPD īstenošanai;

| 126. | ir nobažījies, ka Eiropas strukturālie un investīciju fondi tiek nepareizi izmantoti institucionalizācijas veicināšanai, un aicina dalībvalstis un Komisiju pastiprināt šo fondu uzraudzību atbilstīgi CRPD un apspriežoties ar organizācijām, kas pārstāv personas ar invaliditāti; uzskata, ka pārredzamības principi būtu jāpiemēro visā procedūras norises laikā, sākot no līdzekļu piešķiršanas un līdz pat konkrētai izmantošanai; |
| --- | --- |

126.

ir nobažījies, ka Eiropas strukturālie un investīciju fondi tiek nepareizi izmantoti institucionalizācijas veicināšanai, un aicina dalībvalstis un Komisiju pastiprināt šo fondu uzraudzību atbilstīgi CRPD un apspriežoties ar organizācijām, kas pārstāv personas ar invaliditāti; uzskata, ka pārredzamības principi būtu jāpiemēro visā procedūras norises laikā, sākot no līdzekļu piešķiršanas un līdz pat konkrētai izmantošanai;

| 127. | aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot nepieciešamos pasākumus, tostarp izmantot ESI fondus un citus attiecīgos ES fondus, lai vietējās kopienās izstrādātu kvalitatīvus un cenu ziņā pieņemamus atbalsta pakalpojumus, kas paredzēti zēniem un meitenēm ar invaliditāti un viņu ģimenēm, tostarp personām, kurām nepieciešama paaugstināta līmeņa atbalsts, nolūkā veicināt deinstitucionalizēšanu un novērst jaunu institucionalizēšanu, un aicina veidot iekļaujošas kopienas un zēniem un meitenēm ar invaliditāti nodrošināt piekļuvi iekļaujošai kvalitatīvai izglītībai; |
| --- | --- |

127.

aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot nepieciešamos pasākumus, tostarp izmantot ESI fondus un citus attiecīgos ES fondus, lai vietējās kopienās izstrādātu kvalitatīvus un cenu ziņā pieņemamus atbalsta pakalpojumus, kas paredzēti zēniem un meitenēm ar invaliditāti un viņu ģimenēm, tostarp personām, kurām nepieciešama paaugstināta līmeņa atbalsts, nolūkā veicināt deinstitucionalizēšanu un novērst jaunu institucionalizēšanu, un aicina veidot iekļaujošas kopienas un zēniem un meitenēm ar invaliditāti nodrošināt piekļuvi iekļaujošai kvalitatīvai izglītībai;

| 128. | uzskata, ka ES iestādēm būtu jāapsver iespējas nodrošināt turpmāko un pašreizējo finansējuma plūsmu pieejamību organizācijām, kas aizstāv personu ar invaliditāti intereses; |
| --- | --- |

128.

uzskata, ka ES iestādēm būtu jāapsver iespējas nodrošināt turpmāko un pašreizējo finansējuma plūsmu pieejamību organizācijām, kas aizstāv personu ar invaliditāti intereses;

| 129. | aicina Komisiju turpināt darbu saistībā ar personu ar invaliditāti iekļaušanu, finansiāli atbalstot vairākus vietēja mēroga projektus un organizācijas; |
| --- | --- |

129.

aicina Komisiju turpināt darbu saistībā ar personu ar invaliditāti iekļaušanu, finansiāli atbalstot vairākus vietēja mēroga projektus un organizācijas;

| 130. | prasa ES iestādēm un dalībvalstīm lēmumu pieņemšanas procesos aktīvi iesaistīt personas ar invaliditāti, tostarp ar šo personu pārstāvības organizāciju starpniecību, kā tas noteikts CRPD 4. panta 3. punktā; turklāt mudina šajos procesos pienācīgi ņemt vērā personu ar invaliditāti paustos viedokļus; |
| --- | --- |

130.

prasa ES iestādēm un dalībvalstīm lēmumu pieņemšanas procesos aktīvi iesaistīt personas ar invaliditāti, tostarp ar šo personu pārstāvības organizāciju starpniecību, kā tas noteikts CRPD 4. panta 3. punktā; turklāt mudina šajos procesos pienācīgi ņemt vērā personu ar invaliditāti paustos viedokļus;

| 131. | atgādina, cik svarīgi ir personām ar invaliditāti darīt pieejamus autortiesību un blakustiesību izņēmumus un ierobežojumus; atzīmē, ka ir noslēgts Marrākešas līgums, kura mērķis ir atvieglot piekļuvi iespieddarbiem personām, kas ir neredzīgas vai ar redzes traucējumiem, un atkārtoti pauž pārliecību, ka ES ir pilnvarota šo līgumu noslēgt, neizvirzot nosacījumu, ka pirms ratifikācijas ir jāpārskata ES tiesiskais regulējums vai jāsagaida Tiesas nolēmums; turklāt šajā ziņā uzsver, ka Parlamentam, Komisijai un dalībvalstīm ir jāsadarbojas, lai nodrošinātu Marrākešas līguma strauju ratifikāciju; |
| --- | --- |

131.

atgādina, cik svarīgi ir personām ar invaliditāti darīt pieejamus autortiesību un blakustiesību izņēmumus un ierobežojumus; atzīmē, ka ir noslēgts Marrākešas līgums, kura mērķis ir atvieglot piekļuvi iespieddarbiem personām, kas ir neredzīgas vai ar redzes traucējumiem, un atkārtoti pauž pārliecību, ka ES ir pilnvarota šo līgumu noslēgt, neizvirzot nosacījumu, ka pirms ratifikācijas ir jāpārskata ES tiesiskais regulējums vai jāsagaida Tiesas nolēmums; turklāt šajā ziņā uzsver, ka Parlamentam, Komisijai un dalībvalstīm ir jāsadarbojas, lai nodrošinātu Marrākešas līguma strauju ratifikāciju;

| 132. | uzsver, ka jebkurām izmaiņām autortiesību un blakustiesību jomā būtu jānodrošina, lai personām ar invaliditāti būtu pieejami ar minētajām tiesībām aizsargātie darbi un pakalpojumi neatkarīgi no to formāta; atgādina, ka Komisijai ir jāiesniedz likumdošanas priekšlikumi par autortiesību un blakustiesību izņēmumiem un ierobežojumiem, lai personām ar dažādu veidu invaliditāti būtu pieejami ar minētajām tiesībām aizsargātie darbi un pakalpojumi; |
| --- | --- |

132.

uzsver, ka jebkurām izmaiņām autortiesību un blakustiesību jomā būtu jānodrošina, lai personām ar invaliditāti būtu pieejami ar minētajām tiesībām aizsargātie darbi un pakalpojumi neatkarīgi no to formāta; atgādina, ka Komisijai ir jāiesniedz likumdošanas priekšlikumi par autortiesību un blakustiesību izņēmumiem un ierobežojumiem, lai personām ar dažādu veidu invaliditāti būtu pieejami ar minētajām tiesībām aizsargātie darbi un pakalpojumi;

| 133. | uzsver digitālo sistēmu nozīmīgumu personām ar invaliditāti, jo tas ir instruments, ar ko veicināt viņu līdzdalību visās sabiedrības norisēs, un iesaka turpināt pētījumus par interaktīvo tehnoloģiju izmantošanu izglītībā; atzīst, ka nesamērīgi lielam personu ar invaliditāti skaitam patlaban nav pieejami tiešsaistes pakalpojumi un nav iespēju izmantot digitālos sasniegumus, un līdz ar to šīm personām nav pieejama informācija, iespējas, jaunu prasmju apguve un būtiski pakalpojumi; tādēļ aicina likumdevējus valstu un ES līmenī digitālā vienotā tirgus tiesību aktu īstenošanā iekļaut pieejamības noteikumus, digitālā satura pieejamības jautājumu integrēt visās attiecīgajās politikas jomās, uzsākt kopienās apmācības programmas “Digitālie čempioni”, lai personas ar invaliditāti mudinātu vairāk izmantot tiešsaistes pakalpojumus, un aicina veikt nepieciešamos pasākumus, lai apkarotu kibernoziedzību un kiberterorizēšanu; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai intelektuālā īpašuma tiesības nerada nepamatotu vai diskriminējošu barjeru personu ar invaliditāti piekļuvei kultūras materiāliem, un apsvērt obligātu izņēmumu no autortiesībām gadījumos, kad izmantošana notiek personu ar invaliditāti labā, ir tieši saistīta ar attiecīgo invaliditāti un pēc rakstura ir nekomerciāla, ciktāl tas vajadzīgs saistībā ar konkrēto invaliditātes veidu; prasa izmantot transversālu pieeju personu ar invaliditāti cilvēktiesībām visās ES politikas jomās; |
| --- | --- |

133.

uzsver digitālo sistēmu nozīmīgumu personām ar invaliditāti, jo tas ir instruments, ar ko veicināt viņu līdzdalību visās sabiedrības norisēs, un iesaka turpināt pētījumus par interaktīvo tehnoloģiju izmantošanu izglītībā; atzīst, ka nesamērīgi lielam personu ar invaliditāti skaitam patlaban nav pieejami tiešsaistes pakalpojumi un nav iespēju izmantot digitālos sasniegumus, un līdz ar to šīm personām nav pieejama informācija, iespējas, jaunu prasmju apguve un būtiski pakalpojumi; tādēļ aicina likumdevējus valstu un ES līmenī digitālā vienotā tirgus tiesību aktu īstenošanā iekļaut pieejamības noteikumus, digitālā satura pieejamības jautājumu integrēt visās attiecīgajās politikas jomās, uzsākt kopienās apmācības programmas “Digitālie čempioni”, lai personas ar invaliditāti mudinātu vairāk izmantot tiešsaistes pakalpojumus, un aicina veikt nepieciešamos pasākumus, lai apkarotu kibernoziedzību un kiberterorizēšanu; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai intelektuālā īpašuma tiesības nerada nepamatotu vai diskriminējošu barjeru personu ar invaliditāti piekļuvei kultūras materiāliem, un apsvērt obligātu izņēmumu no autortiesībām gadījumos, kad izmantošana notiek personu ar invaliditāti labā, ir tieši saistīta ar attiecīgo invaliditāti un pēc rakstura ir nekomerciāla, ciktāl tas vajadzīgs saistībā ar konkrēto invaliditātes veidu; prasa izmantot transversālu pieeju personu ar invaliditāti cilvēktiesībām visās ES politikas jomās;

| 134. | atgādina, ka sports ir ārkārtīgi vērtīgs instruments sociālās iekļaušanas kontekstā, jo tas sniedz saskarsmes un sociālo prasmju apgūšanas iespējas; aicina Komisiju un dalībvalstis saskaņā ar ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 30. pantu izstrādāt īpašas programmas, ar ko sporta nodarbības un sporta pasākumus padarītu pieejamākus personām ar invaliditāti; norāda, ka tiesības uz pilnīgu piekļuvi kultūras pasākumiem vai atpūtas aktivitātēm ir pamattiesības, un tādēļ aicina Komisiju uzlabot pieejamību šādiem notikumiem, norises vietām, precēm un pakalpojumiem, tostarp audiovizuālajā jomā; atzinīgi vērtē iniciatīvas nodrošināt audiovizuālos un citus darbus ar piemērotiem subtitriem un audioaprakstu, lai darītu tos pieejamus personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

134.

atgādina, ka sports ir ārkārtīgi vērtīgs instruments sociālās iekļaušanas kontekstā, jo tas sniedz saskarsmes un sociālo prasmju apgūšanas iespējas; aicina Komisiju un dalībvalstis saskaņā ar ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 30. pantu izstrādāt īpašas programmas, ar ko sporta nodarbības un sporta pasākumus padarītu pieejamākus personām ar invaliditāti; norāda, ka tiesības uz pilnīgu piekļuvi kultūras pasākumiem vai atpūtas aktivitātēm ir pamattiesības, un tādēļ aicina Komisiju uzlabot pieejamību šādiem notikumiem, norises vietām, precēm un pakalpojumiem, tostarp audiovizuālajā jomā; atzinīgi vērtē iniciatīvas nodrošināt audiovizuālos un citus darbus ar piemērotiem subtitriem un audioaprakstu, lai darītu tos pieejamus personām ar invaliditāti;

| 135. | uzskata, ka būtu jāizstrādā personām ar invaliditāti paredzēti digitālie instrumenti, lai sekmētu sportistu ar invaliditāti integrāciju, kā arī jāizstrādā tāldarba, maiņdarba un kopdarba platformas; turklāt uzskata, ka skolās būtu jāpielāgo kvalitatīvas mācīšanās un sporta infrastruktūra bērnu ar invaliditāti vajadzībām un ka katrā dalībvalstī būtu jāievieš stratēģisks mūžizglītības politikas satvars, kas ietvertu konkrētus pasākumus personu ar invaliditāti prasmju uzlabošanai; |
| --- | --- |

135.

uzskata, ka būtu jāizstrādā personām ar invaliditāti paredzēti digitālie instrumenti, lai sekmētu sportistu ar invaliditāti integrāciju, kā arī jāizstrādā tāldarba, maiņdarba un kopdarba platformas; turklāt uzskata, ka skolās būtu jāpielāgo kvalitatīvas mācīšanās un sporta infrastruktūra bērnu ar invaliditāti vajadzībām un ka katrā dalībvalstī būtu jāievieš stratēģisks mūžizglītības politikas satvars, kas ietvertu konkrētus pasākumus personu ar invaliditāti prasmju uzlabošanai;

| 136. | atgādina, ka programmas “Radošā Eiropa” apakšprogrammā MEDIA īpaša uzmanība būtu jāpievērš projektiem, kuros iekļauts invaliditātes aspekts, un šajā ziņā būtu jāuzsver filmu un festivālu izglītojošās ietekme; |
| --- | --- |

136.

atgādina, ka programmas “Radošā Eiropa” apakšprogrammā MEDIA īpaša uzmanība būtu jāpievērš projektiem, kuros iekļauts invaliditātes aspekts, un šajā ziņā būtu jāuzsver filmu un festivālu izglītojošās ietekme;

| 137. | uzsver, ka pieejamība ir būtiska, lai personas ar invaliditāti pilnībā varētu izmantot Eiropas tūrisma piedāvājumus; |
| --- | --- |

137.

uzsver, ka pieejamība ir būtiska, lai personas ar invaliditāti pilnībā varētu izmantot Eiropas tūrisma piedāvājumus;

| 138. | uzsver, ka tūrisma pakalpojumos ir jāņem vērā personu ar invaliditāti īpašās vajadzības, piemēram, viegla piekļuve informācijai, komunikācijai un objektiem, tādiem kā telpas, vannasistabas, tualetes un citas iekštelpu zonas; |
| --- | --- |

138.

uzsver, ka tūrisma pakalpojumos ir jāņem vērā personu ar invaliditāti īpašās vajadzības, piemēram, viegla piekļuve informācijai, komunikācijai un objektiem, tādiem kā telpas, vannasistabas, tualetes un citas iekštelpu zonas;

| 139. | uzskata, ka visās ar tūrismu saistītajās valsts, reģionālā, vietējā vai Eiropas mēroga darbībās būtu jāievēro princips “tūrisms visiem”; norāda, ka tūrisma pakalpojumu sniedzējiem ir jāievēro personu ar invaliditāti vajadzības, veicinot pasākumus, kuru mērķis ir pielāgot objektus un apmācīt darbiniekus; |
| --- | --- |

139.

uzskata, ka visās ar tūrismu saistītajās valsts, reģionālā, vietējā vai Eiropas mēroga darbībās būtu jāievēro princips “tūrisms visiem”; norāda, ka tūrisma pakalpojumu sniedzējiem ir jāievēro personu ar invaliditāti vajadzības, veicinot pasākumus, kuru mērķis ir pielāgot objektus un apmācīt darbiniekus;

Īpašie pienākumi

| 140. | prasa izstrādāt uz cilvēktiesībām balstītus rādītājus un aicina dalībvalstis par visām Eiropas Savienībā īstenotajām darbībām sniegt kvantitatīvus un kvalitatīvus salīdzināmus datus, kas būtu dezagregēti, pamatojoties uz dažādiem faktoriem, tādiem kā dzimums, vecums, nodarbinātības statuss un invaliditāte; aicina Komisiju finansēt attiecīgos pētījumus un datu vākšanu, piemēram, par tūrisma un veselības aprūpes pakalpojumu pieejamību, vardarbību, nevērīgu izturēšanos un ekspluatāciju, no kā sabiedrībā un iestādēs cieš personas ar kāda veida invaliditāti; |
| --- | --- |

140.

prasa izstrādāt uz cilvēktiesībām balstītus rādītājus un aicina dalībvalstis par visām Eiropas Savienībā īstenotajām darbībām sniegt kvantitatīvus un kvalitatīvus salīdzināmus datus, kas būtu dezagregēti, pamatojoties uz dažādiem faktoriem, tādiem kā dzimums, vecums, nodarbinātības statuss un invaliditāte; aicina Komisiju finansēt attiecīgos pētījumus un datu vākšanu, piemēram, par tūrisma un veselības aprūpes pakalpojumu pieejamību, vardarbību, nevērīgu izturēšanos un ekspluatāciju, no kā sabiedrībā un iestādēs cieš personas ar kāda veida invaliditāti;

| 141. | aicina Komisiju, veicot ES mēroga sociālās aptaujas, atbilstīgi CRPD 31. pantam saskaņot datu vākšanu par invaliditāti, lai precīzi apzinātu, kādas tendences pastāv šajā sektorā, un informētu par tām; uzsver, ka šādā datu vākšanā būtu jāizmanto metodes, kas iekļauj visas personas ar invaliditāti, tostarp personas, kurām ir ļoti smagi traucējumi un kuras dzīvo aprūpes iestādēs; visi dati būtu jāvāc, strikti piemērojot cilvēktiesību un datu aizsardzības iniciatīvas, tostarp, bet ne tikai, Eiropas Cilvēktiesību konvencijas, Eiropas Pamattiesību hartas un Eiropas Datu aizsardzības direktīvas noteikumus; uzsver, ka šādām aptaujām ir jābūt pēc iespējas specifiskām un mērķorientētām un pēc to pabeigšanas jāveic atbilstīgi pētījumi un semināri, kas vainagotos ar piemērotu un efektīvu rīcību; |
| --- | --- |

141.

aicina Komisiju, veicot ES mēroga sociālās aptaujas, atbilstīgi CRPD 31. pantam saskaņot datu vākšanu par invaliditāti, lai precīzi apzinātu, kādas tendences pastāv šajā sektorā, un informētu par tām; uzsver, ka šādā datu vākšanā būtu jāizmanto metodes, kas iekļauj visas personas ar invaliditāti, tostarp personas, kurām ir ļoti smagi traucējumi un kuras dzīvo aprūpes iestādēs; visi dati būtu jāvāc, strikti piemērojot cilvēktiesību un datu aizsardzības iniciatīvas, tostarp, bet ne tikai, Eiropas Cilvēktiesību konvencijas, Eiropas Pamattiesību hartas un Eiropas Datu aizsardzības direktīvas noteikumus; uzsver, ka šādām aptaujām ir jābūt pēc iespējas specifiskām un mērķorientētām un pēc to pabeigšanas jāveic atbilstīgi pētījumi un semināri, kas vainagotos ar piemērotu un efektīvu rīcību;

| 142. | aicina Komisiju sistemātiski integrēt personu ar invaliditāti tiesības visās ES starptautiskās sadarbības politikas jomās un programmās; |
| --- | --- |

142.

aicina Komisiju sistemātiski integrēt personu ar invaliditāti tiesības visās ES starptautiskās sadarbības politikas jomās un programmās;

| 143. | uzsver, cik būtiski ir sasniegt visus ar invaliditāti saistītos ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), jo īpaši 4. mērķi par iekļaujošas un taisnīgi augstas kvalitātes izglītības nodrošināšanu un nepieciešamību palielināt skolu skaitu ar piekļuvi pielāgotai infrastruktūrai un mācību materiāliem skolēniem ar invaliditāti, kā arī par nepieciešamību veikt ieguldījumus, lai uzlabotu skolotāju zināšanas nolūkā panākt iekļaujošu izglītību un bērnu līdzdalību skolā un sabiedrībā; |
| --- | --- |

143.

uzsver, cik būtiski ir sasniegt visus ar invaliditāti saistītos ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), jo īpaši 4. mērķi par iekļaujošas un taisnīgi augstas kvalitātes izglītības nodrošināšanu un nepieciešamību palielināt skolu skaitu ar piekļuvi pielāgotai infrastruktūrai un mācību materiāliem skolēniem ar invaliditāti, kā arī par nepieciešamību veikt ieguldījumus, lai uzlabotu skolotāju zināšanas nolūkā panākt iekļaujošu izglītību un bērnu līdzdalību skolā un sabiedrībā;

| 144. | par būtisku uzskata solījumu nevienu neatstāt novārtā un atsauces uz invaliditāti IAM, jo īpaši daļās, kuras attiecas uz tādām jomām kā izglītība, izaugsme un nodarbinātība, nevienlīdzība un ēku pieejamība, un arī saistībā ar IAM nepieciešamo datu vākšanu un uzraudzību, un iesaka ES uzņemties iniciatīvu un IAM īstenot tā, lai būtu ņemtas vērā personu ar invaliditāti vajadzības; turklāt uzsver atsauces uz Sendai Katastrofu riska mazināšanas pamatprogrammu; |
| --- | --- |

144.

par būtisku uzskata solījumu nevienu neatstāt novārtā un atsauces uz invaliditāti IAM, jo īpaši daļās, kuras attiecas uz tādām jomām kā izglītība, izaugsme un nodarbinātība, nevienlīdzība un ēku pieejamība, un arī saistībā ar IAM nepieciešamo datu vākšanu un uzraudzību, un iesaka ES uzņemties iniciatīvu un IAM īstenot tā, lai būtu ņemtas vērā personu ar invaliditāti vajadzības; turklāt uzsver atsauces uz Sendai Katastrofu riska mazināšanas pamatprogrammu;

| 145. | iesaka ES uzņemties vadību, lai Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam īstenošanā ņemtu vērā personu ar invaliditāti vajadzības, kā arī sagatavot darba plānu un paredzēt šā darba plāna pārskatīšanu termiņa vidusposmā, lai garantētu uzraudzības un vērtēšanas mehānisma darbību un ES pārskatatbildību; |
| --- | --- |

145.

iesaka ES uzņemties vadību, lai Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam īstenošanā ņemtu vērā personu ar invaliditāti vajadzības, kā arī sagatavot darba plānu un paredzēt šā darba plāna pārskatīšanu termiņa vidusposmā, lai garantētu uzraudzības un vērtēšanas mehānisma darbību un ES pārskatatbildību;

| 146. | aicina Komisiju atbilstīgi CRPD izstrādāt projektu plānam, ar ko īstenotu IAM un Katastrofu riska mazināšanas pamatprogrammu; uzsver, ka ar šādu plānu lielā mērā būtu jāpalīdz noteikt vajadzīgos rādītājus jomās, kas saistītas ar invaliditāti un sociālekonomisko iekļaušanu; uzsver, ka, nosakot IAM rādītājus, īpaša uzmanība būtu jāpievērš tādiem aspektiem kā nabadzība, sociālā aizsardzība, garantēta veselības aprūpe, vardarbība pret sievietēm, seksuālā un reproduktīvā veselība un ar to saistītās tiesības, ūdens, sanitārijas un enerģijas pieejamība, noturība pret katastrofām un dzimšanas reģistrācija; |
| --- | --- |

146.

aicina Komisiju atbilstīgi CRPD izstrādāt projektu plānam, ar ko īstenotu IAM un Katastrofu riska mazināšanas pamatprogrammu; uzsver, ka ar šādu plānu lielā mērā būtu jāpalīdz noteikt vajadzīgos rādītājus jomās, kas saistītas ar invaliditāti un sociālekonomisko iekļaušanu; uzsver, ka, nosakot IAM rādītājus, īpaša uzmanība būtu jāpievērš tādiem aspektiem kā nabadzība, sociālā aizsardzība, garantēta veselības aprūpe, vardarbība pret sievietēm, seksuālā un reproduktīvā veselība un ar to saistītās tiesības, ūdens, sanitārijas un enerģijas pieejamība, noturība pret katastrofām un dzimšanas reģistrācija;

| 147. | uzsver, ka visām ES politikas nostādnēm un programmām gan saistībā ar ārējām, gan iekšējām darbībām ir jāatbilst CRPD un ka tajās ir jāparedz konkrēti pasākumi, ar ko garantētu, lai personu ar invaliditāti tiesības būtu integrētas visās jomās, tostarp humānās palīdzības un attīstības politikas nostādnēs un programmās; tādēļ aicina ES pieņemt saskaņotu attīstības politiku, kurā iekļauti invaliditātes jautājumi, un personu ar invaliditāti tiesības ar sistemātisku un iestāžu līmenī oficiālu pieeju integrēt visās ES starptautiskās sadarbības politikas nostādnēs un programmās; |
| --- | --- |

147.

uzsver, ka visām ES politikas nostādnēm un programmām gan saistībā ar ārējām, gan iekšējām darbībām ir jāatbilst CRPD un ka tajās ir jāparedz konkrēti pasākumi, ar ko garantētu, lai personu ar invaliditāti tiesības būtu integrētas visās jomās, tostarp humānās palīdzības un attīstības politikas nostādnēs un programmās; tādēļ aicina ES pieņemt saskaņotu attīstības politiku, kurā iekļauti invaliditātes jautājumi, un personu ar invaliditāti tiesības ar sistemātisku un iestāžu līmenī oficiālu pieeju integrēt visās ES starptautiskās sadarbības politikas nostādnēs un programmās;

| 148. | iesaka ES delegācijām un aģentūrām uzskatāmi parādīt, ka tās pietiekami labi izprot ES stratēģijas invaliditātes jomā un darbojas iekļaujošā un piekļūstamā veidā; ierosina Eiropas Ārējās darbības dienesta struktūrā izveidot par CRPD atbildīgu kontaktpunktu; prasa invaliditātes aspektu steidzami iekļaut visos mācību kursos, kas par cilvēktiesībām tiek rīkoti kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misiju ietvaros; |
| --- | --- |

148.

iesaka ES delegācijām un aģentūrām uzskatāmi parādīt, ka tās pietiekami labi izprot ES stratēģijas invaliditātes jomā un darbojas iekļaujošā un piekļūstamā veidā; ierosina Eiropas Ārējās darbības dienesta struktūrā izveidot par CRPD atbildīgu kontaktpunktu; prasa invaliditātes aspektu steidzami iekļaut visos mācību kursos, kas par cilvēktiesībām tiek rīkoti kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misiju ietvaros;

| 149. | turklāt aicina ES:






  — | īstenot vairāk attīstības projektu, kas būtu paredzēti tieši personām ar invaliditāti; |
| --- | --- | --- |

149.

turklāt aicina ES:

—

īstenot vairāk attīstības projektu, kas būtu paredzēti tieši personām ar invaliditāti;

| — | ieviest mehānismu, ar ko nodrošina spēju veidošanu un labas prakses apmaiņu starp dažādām ES iestādēm un arī starp ES un tās dalībvalstīm saistībā ar humāno palīdzību, kas būtu iekļaujoša un pieejama personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

—

ieviest mehānismu, ar ko nodrošina spēju veidošanu un labas prakses apmaiņu starp dažādām ES iestādēm un arī starp ES un tās dalībvalstīm saistībā ar humāno palīdzību, kas būtu iekļaujoša un pieejama personām ar invaliditāti;

| — | iecelt par invaliditātes jautājumiem atbildīgas kontaktpersonas ES delegācijās, izraugoties kvalificētus sadarbības koordinatorus, kuru profesionālais padoms un pieredze var noderēt personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

—

iecelt par invaliditātes jautājumiem atbildīgas kontaktpersonas ES delegācijās, izraugoties kvalificētus sadarbības koordinatorus, kuru profesionālais padoms un pieredze var noderēt personām ar invaliditāti;

| — | risināt ar invaliditāti saistītus jautājumus dialogā ar partnervalstīm, kā arī atbalstīt stratēģisku sadarbību ar partnervalstu NVO, kuras pārstāv personas ar invaliditāti, un iesaistīties šādā sadarbībā; |
| --- | --- |

—

risināt ar invaliditāti saistītus jautājumus dialogā ar partnervalstīm, kā arī atbalstīt stratēģisku sadarbību ar partnervalstu NVO, kuras pārstāv personas ar invaliditāti, un iesaistīties šādā sadarbībā;

| — | sagatavot pārskatu par daudzgadu finanšu shēmu (DFS) un Eiropas Attīstības fondu (EAF), ņemot vērā CRPD; |
| --- | --- |

—

sagatavot pārskatu par daudzgadu finanšu shēmu (DFS) un Eiropas Attīstības fondu (EAF), ņemot vērā CRPD;

| — | iekļaut atsauci uz invaliditātes aspekta integrēšanu ES politikas nostādnēs saistībā ar plānoto jauno Eiropas Konsensu attīstības jomā; |
| --- | --- |

—

iekļaut atsauci uz invaliditātes aspekta integrēšanu ES politikas nostādnēs saistībā ar plānoto jauno Eiropas Konsensu attīstības jomā;

| — | apsvērt iespēju daļu no visām ES starptautiskās sadarbības politikas nostādnēm un programmām atvēlētā finansējuma piešķirt valsts programmām, kas paredzētas personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

—

apsvērt iespēju daļu no visām ES starptautiskās sadarbības politikas nostādnēm un programmām atvēlētā finansējuma piešķirt valsts programmām, kas paredzētas personām ar invaliditāti;

| — | nodrošināt, lai bērni, kas ietilpst riska grupā, uzreiz varētu saņemt pienācīgu un visaptverošu aprūpi, ņemot vērā, cik svarīga ir agrīna iejaukšanās; |
| --- | --- |

—

nodrošināt, lai bērni, kas ietilpst riska grupā, uzreiz varētu saņemt pienācīgu un visaptverošu aprūpi, ņemot vērā, cik svarīga ir agrīna iejaukšanās;

| 150. | atzinīgi vērtē jauno 12. mērķi, kas iekļauts ES Rīcības plānā cilvēktiesību un demokrātijas jomā (2015–2019); aicina Komisiju panākt, lai Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām īstenošana tiktu sistemātiski apspriesta ar trešām valstīm, veidojot dialogu par cilvēktiesībām; aicina ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos uzņemties vadību un uzraudzīt progresu šajā jomā, īpašu uzmanību pievēršot standartizācijas centieniem attiecībā uz pieejamību; |
| --- | --- |

150.

atzinīgi vērtē jauno 12. mērķi, kas iekļauts ES Rīcības plānā cilvēktiesību un demokrātijas jomā (2015–2019); aicina Komisiju panākt, lai Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām īstenošana tiktu sistemātiski apspriesta ar trešām valstīm, veidojot dialogu par cilvēktiesībām; aicina ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos uzņemties vadību un uzraudzīt progresu šajā jomā, īpašu uzmanību pievēršot standartizācijas centieniem attiecībā uz pieejamību;

| 151. | atbalsta personu ar invaliditāti efektīvu iekļaušanu sabiedrībā, jo īpaši vietējās kopienās, un ārējās darbības finansēšanas instrumentu programmām paredzētā finansējuma izmantošanu tam, lai sniegtu pakalpojumus cilvēkiem, kuri vēlas dzīvot patstāvīgi; prasa racionālāk izmantot ES struktūrfondus; prasa veikt ārējās finansēšanas instrumentu vidusposma novērtēšanu, lai konstatētu, cik efektīvi tie ir palīdzējuši personām ar invaliditāti integrēties vietējā sabiedrībā, kādi šķēršļi ir likvidēti un kā ir veicināta pieejamība; turklāt prasa, lai institucionalizēšanas atbalstam paredzēto ES programmu līdzekļi tiktu tērēti, nepieļaujot personu ar invaliditāti segregāciju; prasa stingrāk uzraudzīt un kontrolēt izdevumus, apspriežoties ar personu ar invaliditāti pārstāvības organizācijām; |
| --- | --- |

151.

atbalsta personu ar invaliditāti efektīvu iekļaušanu sabiedrībā, jo īpaši vietējās kopienās, un ārējās darbības finansēšanas instrumentu programmām paredzētā finansējuma izmantošanu tam, lai sniegtu pakalpojumus cilvēkiem, kuri vēlas dzīvot patstāvīgi; prasa racionālāk izmantot ES struktūrfondus; prasa veikt ārējās finansēšanas instrumentu vidusposma novērtēšanu, lai konstatētu, cik efektīvi tie ir palīdzējuši personām ar invaliditāti integrēties vietējā sabiedrībā, kādi šķēršļi ir likvidēti un kā ir veicināta pieejamība; turklāt prasa, lai institucionalizēšanas atbalstam paredzēto ES programmu līdzekļi tiktu tērēti, nepieļaujot personu ar invaliditāti segregāciju; prasa stingrāk uzraudzīt un kontrolēt izdevumus, apspriežoties ar personu ar invaliditāti pārstāvības organizācijām;

| 152. | ierosina, lai visi darbinieki, kurus ES nodarbina ārējo robežu un patvēruma meklētāju uzņemšanas centru pārvaldībā, izietu īpašu apmācību par personu ar invaliditāti vajadzībām, lai nodrošinātu, ka šīs vajadzības tiek apmierinātas; |
| --- | --- |

152.

ierosina, lai visi darbinieki, kurus ES nodarbina ārējo robežu un patvēruma meklētāju uzņemšanas centru pārvaldībā, izietu īpašu apmācību par personu ar invaliditāti vajadzībām, lai nodrošinātu, ka šīs vajadzības tiek apmierinātas;

| 153. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir atsaukusi neatkarīgās uzraudzības satvaru (ES satvaru); apņemas rast vispiemērotāko mehānismu ES satvara ieviešanai, lai tas pilnībā atbilstu CRPD un Parīzes principiem, un aicina rīcības kodeksu, kuru piemēro Padome, dalībvalstis un Komisija un kurā paredzēti iekšējie noteikumi par ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām īstenošanu un Eiropas Savienības pārstāvību saistībā ar to, pārskatīt un grozīt, iesaistot šajā procesā arī Eiropas Parlamentu; |
| --- | --- |

153.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir atsaukusi neatkarīgās uzraudzības satvaru (ES satvaru); apņemas rast vispiemērotāko mehānismu ES satvara ieviešanai, lai tas pilnībā atbilstu CRPD un Parīzes principiem, un aicina rīcības kodeksu, kuru piemēro Padome, dalībvalstis un Komisija un kurā paredzēti iekšējie noteikumi par ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām īstenošanu un Eiropas Savienības pārstāvību saistībā ar to, pārskatīt un grozīt, iesaistot šajā procesā arī Eiropas Parlamentu;

| 154. | uzsver, ka satvarā ir jāpalielina politiskā sadarbība, tostarp jāparedz finanšu resursi un cilvēkresursi, lai ar šo satvaru nodrošinātu pienākumu izpildi un CRPD izklāstīto ieteikumu īstenošanu; |
| --- | --- |

154.

uzsver, ka satvarā ir jāpalielina politiskā sadarbība, tostarp jāparedz finanšu resursi un cilvēkresursi, lai ar šo satvaru nodrošinātu pienākumu izpildi un CRPD izklāstīto ieteikumu īstenošanu;

| 155. | uzskata par sevišķi nozīmīgu CRPD 33. pantu (“Īstenošana un pārraudzība valstu līmenī”) un UNCRPD komitejas 76. un 77. noslēguma apsvērumu un šajā ziņā atzinīgi vērtē UNCRPD komitejas sniegto piekrišanu Parlamenta klātbūtnei ES satvarā; |
| --- | --- |

155.

uzskata par sevišķi nozīmīgu CRPD 33. pantu (“Īstenošana un pārraudzība valstu līmenī”) un UNCRPD komitejas 76. un 77. noslēguma apsvērumu un šajā ziņā atzinīgi vērtē UNCRPD komitejas sniegto piekrišanu Parlamenta klātbūtnei ES satvarā;

| 156. | aicina budžeta iestādes piešķirt pietiekamus līdzekļus, lai ar ES satvaru varētu neatkarīgi pildīt tajā paredzētās funkcijas; |
| --- | --- |

156.

aicina budžeta iestādes piešķirt pietiekamus līdzekļus, lai ar ES satvaru varētu neatkarīgi pildīt tajā paredzētās funkcijas;

| 157. | norāda, ka Lūgumrakstu komiteja nodrošina ES iedzīvotāju (gan fizisko, gan juridisko personu) aktīvu aizsardzību saskaņā ar LESD 227. pantu, paredzot tiem iespēju saistībā ar Deklarāciju attiecībā uz kompetenču robežām, kura pievienota Nobeiguma aktam, ar ko pieņem Līgumu, iesniegt sūdzību par to tiesību pārkāpumiem, kurus izdarījušas Eiropas, valsts un vietējās iestādes, tostarp par pārkāpumiem, kas izriet no to ES politikas nostādņu piemērošanas, kuru mērķis ir īstenot CRPD; |
| --- | --- |

157.

norāda, ka Lūgumrakstu komiteja nodrošina ES iedzīvotāju (gan fizisko, gan juridisko personu) aktīvu aizsardzību saskaņā ar LESD 227. pantu, paredzot tiem iespēju saistībā ar Deklarāciju attiecībā uz kompetenču robežām, kura pievienota Nobeiguma aktam, ar ko pieņem Līgumu, iesniegt sūdzību par to tiesību pārkāpumiem, kurus izdarījušas Eiropas, valsts un vietējās iestādes, tostarp par pārkāpumiem, kas izriet no to ES politikas nostādņu piemērošanas, kuru mērķis ir īstenot CRPD;

| 158. | norāda, ka Lūgumrakstu komiteja (kopā ar Ombudu, kas izraudzīts iedzīvotāju aizsardzībai no nepareizas administratīvās rīcības) ir atzīta par vienu no ES institucionālajiem instrumentiem, ko var izmantot aizsardzībai ES satvarā, vienlaikus ievērojot principus, kuri saistīti ar cilvēktiesību aizsardzības un popularizēšanas nolūkā izveidoto valsts iestāžu darbību (Parīzes principi) un kurus ANO Ģenerālā asambleja pieņēma ar 1993. gada rezolūciju Nr. 48/134; |
| --- | --- |

158.

norāda, ka Lūgumrakstu komiteja (kopā ar Ombudu, kas izraudzīts iedzīvotāju aizsardzībai no nepareizas administratīvās rīcības) ir atzīta par vienu no ES institucionālajiem instrumentiem, ko var izmantot aizsardzībai ES satvarā, vienlaikus ievērojot principus, kuri saistīti ar cilvēktiesību aizsardzības un popularizēšanas nolūkā izveidoto valsts iestāžu darbību (Parīzes principi) un kurus ANO Ģenerālā asambleja pieņēma ar 1993. gada rezolūciju Nr. 48/134;

| 159. | atzīmē, ka Lūgumrakstu komiteja nolūkā pildīt savu aizsardzības lomu neatkarīgās pārraudzības satvaram uztic savus pienākumus, kas saistīti ar iepriekšējām izmeklēšanām par to ES tiesību aktu pārkāpumiem, ar kuriem īsteno CRPD, lūgumrakstu nodošanu citām Parlamenta komitejām, lai tās veiktu izmeklēšanu vai attiecīgas darbības, un apmeklējumiem uz vietas nolūkā vākt informāciju un sazināties ar attiecīgajām valsts iestādēm; |
| --- | --- |

159.

atzīmē, ka Lūgumrakstu komiteja nolūkā pildīt savu aizsardzības lomu neatkarīgās pārraudzības satvaram uztic savus pienākumus, kas saistīti ar iepriekšējām izmeklēšanām par to ES tiesību aktu pārkāpumiem, ar kuriem īsteno CRPD, lūgumrakstu nodošanu citām Parlamenta komitejām, lai tās veiktu izmeklēšanu vai attiecīgas darbības, un apmeklējumiem uz vietas nolūkā vākt informāciju un sazināties ar attiecīgajām valsts iestādēm;

| 160. | atgādina, ka Lūgumrakstu komiteja katru gadu no personām ar invaliditāti saņem visai daudz lūgumrakstu, kas uzskatāmi parāda realitāti, kāda tā visā Eiropā ir miljoniem cilvēku, kuri ik dienu saskaras ar grūtībām saistībā ar darba un nodarbinātības, izglītības un transporta pieejamību vai līdzdalību politiskajā, sabiedriskajā un kultūras dzīvē; uzsver, ka liela nozīme ir CRPD 29. pantam par personu ar invaliditāti līdzdalību politiskajā un sabiedriskajā dzīvē, nepieļaujot diskrimināciju; |
| --- | --- |

160.

atgādina, ka Lūgumrakstu komiteja katru gadu no personām ar invaliditāti saņem visai daudz lūgumrakstu, kas uzskatāmi parāda realitāti, kāda tā visā Eiropā ir miljoniem cilvēku, kuri ik dienu saskaras ar grūtībām saistībā ar darba un nodarbinātības, izglītības un transporta pieejamību vai līdzdalību politiskajā, sabiedriskajā un kultūras dzīvē; uzsver, ka liela nozīme ir CRPD 29. pantam par personu ar invaliditāti līdzdalību politiskajā un sabiedriskajā dzīvē, nepieļaujot diskrimināciju;

| 161. | norāda, ka bieži vien lūgumrakstus, kas ir piesaistījuši visvairāk uzmanības, ir atbalstījušas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kuras pārstāv personas ar invaliditāti, un ka tāpēc ir jāveicina un jāpopularizē tādu lūgumrakstu aizsargājošā loma un efektivitāte, kuru pamatā ir šo tiesību pārkāpumi; augstu vērtē šo organizāciju lomu sociālās iekļaušanas veicināšanā un personu ar invaliditāti dzīves kvalitātes uzlabošanā; |
| --- | --- |

161.

norāda, ka bieži vien lūgumrakstus, kas ir piesaistījuši visvairāk uzmanības, ir atbalstījušas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kuras pārstāv personas ar invaliditāti, un ka tāpēc ir jāveicina un jāpopularizē tādu lūgumrakstu aizsargājošā loma un efektivitāte, kuru pamatā ir šo tiesību pārkāpumi; augstu vērtē šo organizāciju lomu sociālās iekļaušanas veicināšanā un personu ar invaliditāti dzīves kvalitātes uzlabošanā;

| 162. | norāda uz lūgumrakstiem, kuros izklāstīti pārkāpumi dažās dalībvalstīs saistībā ar iztikas nodrošināšanu personām ar invaliditāti un kuri attiecas ne tikai uz gadījumiem, kad netiek maksāti tiesību aktos paredzētie pabalsti, bet arī uz tādiem gadījumiem kā, piemēram, lūgumraksts Nr. 1062/2014, kas saistīts ar iestāžu, iespējams, patvaļīgu administratīvo lēmumu pieņemšanu nolūkā samazināt iepriekš piešķirtos pabalstus, pamatojoties uz apšaubāmām veselības pārbaudēm, kuru rezultātā ir noteikta vieglākas invaliditātes grupa; prasa, lai attiecīgās valsts, reģionālās un vietējās iestādes labāk apzinātos šādas rīcības ietekmi uz skarto cilvēku dzīvi un viņu ģimenēm, kā arī prasa, lai Komisija rūpīgi uzraudzītu dažādās dalībvalstīs īstenotās atšķirīgās politikas nostādnes un ar tām saistītos pasākumus, kas attiecas uz invaliditāti; |
| --- | --- |

162.

norāda uz lūgumrakstiem, kuros izklāstīti pārkāpumi dažās dalībvalstīs saistībā ar iztikas nodrošināšanu personām ar invaliditāti un kuri attiecas ne tikai uz gadījumiem, kad netiek maksāti tiesību aktos paredzētie pabalsti, bet arī uz tādiem gadījumiem kā, piemēram, lūgumraksts Nr. 1062/2014, kas saistīts ar iestāžu, iespējams, patvaļīgu administratīvo lēmumu pieņemšanu nolūkā samazināt iepriekš piešķirtos pabalstus, pamatojoties uz apšaubāmām veselības pārbaudēm, kuru rezultātā ir noteikta vieglākas invaliditātes grupa; prasa, lai attiecīgās valsts, reģionālās un vietējās iestādes labāk apzinātos šādas rīcības ietekmi uz skarto cilvēku dzīvi un viņu ģimenēm, kā arī prasa, lai Komisija rūpīgi uzraudzītu dažādās dalībvalstīs īstenotās atšķirīgās politikas nostādnes un ar tām saistītos pasākumus, kas attiecas uz invaliditāti;

| 163. | atzīmē, ka dažām dalībvalstīm, kas ir ratificējušas CRPD, vēl ir jāizveido vai jāizraugās struktūras, kas īstenotu šo konvenciju un pārraudzītu tās īstenošanu, kā to paredz 33. pants; atzīmē, ka jau izveidoto struktūru un jo īpaši saskaņā ar 33. panta 2. punktu izveidoto pārraudzības satvaru darbību apgrūtina finanšu un cilvēkresursu trūkums un tas, ka nav stingra juridiskā pamata, ar kuru saskaņā šīs struktūras tiek izraudzītas; |
| --- | --- |

163.

atzīmē, ka dažām dalībvalstīm, kas ir ratificējušas CRPD, vēl ir jāizveido vai jāizraugās struktūras, kas īstenotu šo konvenciju un pārraudzītu tās īstenošanu, kā to paredz 33. pants; atzīmē, ka jau izveidoto struktūru un jo īpaši saskaņā ar 33. panta 2. punktu izveidoto pārraudzības satvaru darbību apgrūtina finanšu un cilvēkresursu trūkums un tas, ka nav stingra juridiskā pamata, ar kuru saskaņā šīs struktūras tiek izraudzītas;

| 164. | mudina visas dalībvalstis piešķirt pietiekamus finanšu un cilvēkresursu ssaskaņā ar 33. panta 2. punktu izveidotajiem pārraudzības satvariem tajos paredzēto funkciju pildīšanai; uzskata, ka tām arī būtu jāgarantē pārraudzības satvaru neatkarība, nodrošinot, ka to sastāvs un darbība atbilst cilvēktiesību aizsardzības un veicināšanas nolūkā izveidoto valsts iestāžu darbības principiem (Parīzes principiem), kā to paredz 33. panta 2. punkts, un ka tas būtu jāpapildina ar tiesisko regulējumu, kas skaidri nosaka minēto satvaru lomu un darbības jomu; mudina tās dalībvalstis, kas vēl nav izraudzījušās 33. pantā minētās struktūras, izdarīt to pēc iespējas drīzāk un nodrošināt tām resursus un pilnvaras, kas nepieciešami to pienākumu efektīvai pildīšanai un uzraudzībai saskaņā ar CRPD; |
| --- | --- |

164.

mudina visas dalībvalstis piešķirt pietiekamus finanšu un cilvēkresursu ssaskaņā ar 33. panta 2. punktu izveidotajiem pārraudzības satvariem tajos paredzēto funkciju pildīšanai; uzskata, ka tām arī būtu jāgarantē pārraudzības satvaru neatkarība, nodrošinot, ka to sastāvs un darbība atbilst cilvēktiesību aizsardzības un veicināšanas nolūkā izveidoto valsts iestāžu darbības principiem (Parīzes principiem), kā to paredz 33. panta 2. punkts, un ka tas būtu jāpapildina ar tiesisko regulējumu, kas skaidri nosaka minēto satvaru lomu un darbības jomu; mudina tās dalībvalstis, kas vēl nav izraudzījušās 33. pantā minētās struktūras, izdarīt to pēc iespējas drīzāk un nodrošināt tām resursus un pilnvaras, kas nepieciešami to pienākumu efektīvai pildīšanai un uzraudzībai saskaņā ar CRPD;

| 165. | uzsver, ka CRPD tīkls ir jāstiprina, lai atbilstīgi koordinētu CRPD īstenošanu ne tikai šajā tīklā, bet arī iestāžu starpā, tīkla darbībā un sanāksmēs aktīvi iesaistot personas ar invaliditāti un viņu pārstāvības organizācijas, kā arī cieši apspriežoties ar šīm personām un organizācijām; |
| --- | --- |

165.

uzsver, ka CRPD tīkls ir jāstiprina, lai atbilstīgi koordinētu CRPD īstenošanu ne tikai šajā tīklā, bet arī iestāžu starpā, tīkla darbībā un sanāksmēs aktīvi iesaistot personas ar invaliditāti un viņu pārstāvības organizācijas, kā arī cieši apspriežoties ar šīm personām un organizācijām;

| 166. | mudina ES iestādes, aģentūras un struktūras izveidot kontaktpunktus un uzsver, ka visos ĢD un ES iestādēs ir jāievieš horizontāls starpiestāžu koordinācijas mehānisms; prasa CRPD īstenošanas stratēģijā ietvert šim nolūkam vajadzīgos pasākumus; |
| --- | --- |

166.

mudina ES iestādes, aģentūras un struktūras izveidot kontaktpunktus un uzsver, ka visos ĢD un ES iestādēs ir jāievieš horizontāls starpiestāžu koordinācijas mehānisms; prasa CRPD īstenošanas stratēģijā ietvert šim nolūkam vajadzīgos pasākumus;

| 167. | prasa nostiprināt starpiestāžu koordināciju starp dažādu ES iestāžu īstenošanas mehānismiem; |
| --- | --- |

167.

prasa nostiprināt starpiestāžu koordināciju starp dažādu ES iestāžu īstenošanas mehānismiem;

Konvencijas ievērošana ES iestāžu (civildienesta) darbībā

| 168. | uzskata, ka ir svarīgi, lai Lūgumrakstu komiteja rīkotu mērķorientētus pasākumus, kuros galvenā uzmanība tiek pievērsta lūgumrakstiem invaliditātes jomā, un uzsver, ka svarīga loma ir dialogam, kurā ieguldījumu sniedz dažādas ieinteresētās personas, tostarp citas attiecīgās Parlamenta komitejas, CRPD ES satvara dalībnieki, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas pārstāv personas ar invaliditāti, un akadēmiskās aprindas; |
| --- | --- |

168.

uzskata, ka ir svarīgi, lai Lūgumrakstu komiteja rīkotu mērķorientētus pasākumus, kuros galvenā uzmanība tiek pievērsta lūgumrakstiem invaliditātes jomā, un uzsver, ka svarīga loma ir dialogam, kurā ieguldījumu sniedz dažādas ieinteresētās personas, tostarp citas attiecīgās Parlamenta komitejas, CRPD ES satvara dalībnieki, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas pārstāv personas ar invaliditāti, un akadēmiskās aprindas;

| 169. | atzinīgi vērtē to, ka Lūgumrakstu komitejas 2015. gada 15. oktobrī rīkotā publiskā uzklausīšana “Personu ar invaliditāti aizsardzība no saņemto lūgumrakstu viedokļa” atbilda augstiem pieejamības standartiem, un iesaka nodrošināt, lai turpmāk visas Parlamenta komiteju sanāksmes būtu pieejamas personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

169.

atzinīgi vērtē to, ka Lūgumrakstu komitejas 2015. gada 15. oktobrī rīkotā publiskā uzklausīšana “Personu ar invaliditāti aizsardzība no saņemto lūgumrakstu viedokļa” atbilda augstiem pieejamības standartiem, un iesaka nodrošināt, lai turpmāk visas Parlamenta komiteju sanāksmes būtu pieejamas personām ar invaliditāti;

| 170. | atzinīgi vērtē Braila raksta izmantošanu saziņā ar lūgumrakstu iesniedzējiem un mudina visas ES iestādes saziņā ar iedzīvotājiem izmantot zīmju valodu, viegli lasāmus formātus un Braila rakstu, lai uzturētu un pastiprinātu centienus iesaistīt iedzīvotājus iestāžu darbā un Eiropas projektā; |
| --- | --- |

170.

atzinīgi vērtē Braila raksta izmantošanu saziņā ar lūgumrakstu iesniedzējiem un mudina visas ES iestādes saziņā ar iedzīvotājiem izmantot zīmju valodu, viegli lasāmus formātus un Braila rakstu, lai uzturētu un pastiprinātu centienus iesaistīt iedzīvotājus iestāžu darbā un Eiropas projektā;

| 171. | prasa dalībvalstīm un ES iestādēm nodrošināt, lai plaši un efektīvi tiktu ziņots par iespējām piedalīties sabiedriskās apspriešanas procedūrās, izmantojot personām ar invaliditāti pieejamus komunikācijas līdzekļus, tādus kā Braila raksts un viegli lasāma teksta versijas; |
| --- | --- |

171.

prasa dalībvalstīm un ES iestādēm nodrošināt, lai plaši un efektīvi tiktu ziņots par iespējām piedalīties sabiedriskās apspriešanas procedūrās, izmantojot personām ar invaliditāti pieejamus komunikācijas līdzekļus, tādus kā Braila raksts un viegli lasāma teksta versijas;

| 172. | prasa dalībvalstīm un iestādēm nodrošināt, lai plaši un efektīvi tiktu ziņots par iespējām piedalīties apspriešanas procedūrās, izmantojot pieejamus komunikācijas līdzekļus, lai informācija tiktu sniegta arī citos formātos, tādos kā Braila raksts vai viegli lasāma teksta versijas, kā arī nodrošināt, lai atklātas uzklausīšanas un sanāksmes, kurās izskata tiesību aktu un politikas priekšlikumus, būtu pilnībā pieejamas personām ar invaliditāti, tostarp personām ar intelektuālās attīstības traucējumiem un mācīšanās grūtībām; |
| --- | --- |

172.

prasa dalībvalstīm un iestādēm nodrošināt, lai plaši un efektīvi tiktu ziņots par iespējām piedalīties apspriešanas procedūrās, izmantojot pieejamus komunikācijas līdzekļus, lai informācija tiktu sniegta arī citos formātos, tādos kā Braila raksts vai viegli lasāma teksta versijas, kā arī nodrošināt, lai atklātas uzklausīšanas un sanāksmes, kurās izskata tiesību aktu un politikas priekšlikumus, būtu pilnībā pieejamas personām ar invaliditāti, tostarp personām ar intelektuālās attīstības traucējumiem un mācīšanās grūtībām;

| 173. | uzsver, ka ir jāveicina personu ar invaliditāti efektīva līdzdalība un vārda brīvība publiskos pasākumos un sanāksmēs, kuras rīko iestādes vai kuras notiek to telpās, nodrošinot titrēšanu un zīmju valodas tulka pakalpojumus, dokumentus Braila rakstā un viegli lasāmos formātos; |
| --- | --- |

173.

uzsver, ka ir jāveicina personu ar invaliditāti efektīva līdzdalība un vārda brīvība publiskos pasākumos un sanāksmēs, kuras rīko iestādes vai kuras notiek to telpās, nodrošinot titrēšanu un zīmju valodas tulka pakalpojumus, dokumentus Braila rakstā un viegli lasāmos formātos;

| 174. | aicina Eiropas skolu valdi, tostarp Komisiju, nodrošināt iekļaujošu un kvalitatīvu izglītību Eiropas skolās saskaņā ar CRPD prasībām attiecībā uz daudzdisciplināriem novērtējumiem, bērnu ar invaliditāti iekļaušanu un saprātīgu pielāgojumu nodrošināšanu, vienlaikus garantējot vecāku ar invaliditāti iekļaujošu līdzdalību; |
| --- | --- |

174.

aicina Eiropas skolu valdi, tostarp Komisiju, nodrošināt iekļaujošu un kvalitatīvu izglītību Eiropas skolās saskaņā ar CRPD prasībām attiecībā uz daudzdisciplināriem novērtējumiem, bērnu ar invaliditāti iekļaušanu un saprātīgu pielāgojumu nodrošināšanu, vienlaikus garantējot vecāku ar invaliditāti iekļaujošu līdzdalību;

| 175. | aicina iestādes atbalstīt un sekmēt darbu, ko veic Eiropas Speciālās un iekļaujošās izglītības aģentūra; |
| --- | --- |

175.

aicina iestādes atbalstīt un sekmēt darbu, ko veic Eiropas Speciālās un iekļaujošās izglītības aģentūra;

| 176. | prasa ES pārskatīt noteikumus par kopīgo veselības apdrošināšanas shēmu, pensiju sistēmu un ar invaliditāti saistītos sociālās drošības un sociālās aizsardzības pasākumus, lai netiktu diskriminētas personas ar invaliditāti un viņām nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas, un inter alia aicina atzīt, ka ar invaliditāti saistītās veselības vajadzības būtu nošķiramas no slimības un jāveicina neatkarīga dzīve un strādāšana, pilnībā atmaksājot papildu izmaksas par aprīkojumu vai pakalpojumiem, kas nepieciešami darba veikšanai (piemēram, par Braila raksta printeri, dzirdes aparātu, zīmju valodas tulka pakalpojumiem, titrēšanas pakalpojumiem u. c.); |
| --- | --- |

176.

prasa ES pārskatīt noteikumus par kopīgo veselības apdrošināšanas shēmu, pensiju sistēmu un ar invaliditāti saistītos sociālās drošības un sociālās aizsardzības pasākumus, lai netiktu diskriminētas personas ar invaliditāti un viņām nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas, un inter alia aicina atzīt, ka ar invaliditāti saistītās veselības vajadzības būtu nošķiramas no slimības un jāveicina neatkarīga dzīve un strādāšana, pilnībā atmaksājot papildu izmaksas par aprīkojumu vai pakalpojumiem, kas nepieciešami darba veikšanai (piemēram, par Braila raksta printeri, dzirdes aparātu, zīmju valodas tulka pakalpojumiem, titrēšanas pakalpojumiem u. c.);

| 177. | mudina iestādes, aģentūras un struktūras nodrošināt, lai visi spēkā esošie civildienesta noteikumi tiktu pilnībā un efektīvi īstenoti atbilstīgi CRPD un lai iekšējie un īstenošanas noteikumi tiktu izstrādāti pilnīgā saskaņā ar CRPD noteikumus, kas būtu daļa no atklāta un personas ar invaliditāti iekļaujoša procesa nolūkā īstenot noslēguma apsvērumus; |
| --- | --- |

177.

mudina iestādes, aģentūras un struktūras nodrošināt, lai visi spēkā esošie civildienesta noteikumi tiktu pilnībā un efektīvi īstenoti atbilstīgi CRPD un lai iekšējie un īstenošanas noteikumi tiktu izstrādāti pilnīgā saskaņā ar CRPD noteikumus, kas būtu daļa no atklāta un personas ar invaliditāti iekļaujoša procesa nolūkā īstenot noslēguma apsvērumus;

| 178. | prasa paredzēt piemērotus, uz vajadzībām balstītus un CRPD atbilstīgus saprātīgus pielāgojumus personām ar invaliditāti vai cilvēkiem, kuru apgādībā ir ģimenes locekļi ar invaliditāti, kas strādā Eiropas iestāžu dienestā, īpašu vērību pievēršot to personu ar invaliditāti vajadzībām, kuras ir vecāki; |
| --- | --- |

178.

prasa paredzēt piemērotus, uz vajadzībām balstītus un CRPD atbilstīgus saprātīgus pielāgojumus personām ar invaliditāti vai cilvēkiem, kuru apgādībā ir ģimenes locekļi ar invaliditāti, kas strādā Eiropas iestāžu dienestā, īpašu vērību pievēršot to personu ar invaliditāti vajadzībām, kuras ir vecāki;

| 179. | mudina iestādes pieņemt visaptverošu darbā pieņemšanas, paturēšanas un paaugstināšanas politiku, tostarp veicinošus pagaidu pasākumus, ar ko strauji un noturīgi palielinātu ierēdņu vai darbinieku un praktikantu ar invaliditāti skaitu, tostarp ar psihosociālu un intelektuālās attīstības invaliditāti, kā to paredz Direktīvas 2000/78/EK 5. pants; |
| --- | --- |

179.

mudina iestādes pieņemt visaptverošu darbā pieņemšanas, paturēšanas un paaugstināšanas politiku, tostarp veicinošus pagaidu pasākumus, ar ko strauji un noturīgi palielinātu ierēdņu vai darbinieku un praktikantu ar invaliditāti skaitu, tostarp ar psihosociālu un intelektuālās attīstības invaliditāti, kā to paredz Direktīvas 2000/78/EK 5. pants;

| 180. | iesaka sadarbībā ar organizācijām, kuras pārstāv personas ar invaliditāti, izstrādāt visaptverošus CRPD apmācības moduļus, galveno uzmanību pievēršot darbiniekiem, kas ir tiešā saskarē ar attiecīgajām personām, kā arī vadītājiem un publiskā iepirkuma procedūrām; |
| --- | --- |

180.

iesaka sadarbībā ar organizācijām, kuras pārstāv personas ar invaliditāti, izstrādāt visaptverošus CRPD apmācības moduļus, galveno uzmanību pievēršot darbiniekiem, kas ir tiešā saskarē ar attiecīgajām personām, kā arī vadītājiem un publiskā iepirkuma procedūrām;

| 181. | mudina ES iestādes darīt pieejamu savā interneta vietnē publicēto saturu un lietojumprogrammas, tostarp iekštīklus un visus būtiskākos dokumentus un audiovizuālo saturu, kā arī nodrošināt savu ēku fizisku pieejamību; |
| --- | --- |

181.

mudina ES iestādes darīt pieejamu savā interneta vietnē publicēto saturu un lietojumprogrammas, tostarp iekštīklus un visus būtiskākos dokumentus un audiovizuālo saturu, kā arī nodrošināt savu ēku fizisku pieejamību;

| 182. | aicina Komisiju cieši sadarboties ar citām ES iestādēm, struktūrām un aģentūrām, kā arī ar dalībvalstīm, lai koordinētu efektīvu un sistemātisku pēcpasākumu veikšanu saistībā ar noslēguma konstatējumiem, iespējams, izmantojot stratēģiju CRPD īstenošanai; |
| --- | --- |

182.

aicina Komisiju cieši sadarboties ar citām ES iestādēm, struktūrām un aģentūrām, kā arī ar dalībvalstīm, lai koordinētu efektīvu un sistemātisku pēcpasākumu veikšanu saistībā ar noslēguma konstatējumiem, iespējams, izmantojot stratēģiju CRPD īstenošanai;

| 183. | aicina ES un dalībvalstis, īstenojot attiecīgos noslēguma apsvērumus, nodrošināt apspriešanos un strukturētā un sistemātiskā veidā iesaistīt organizācijas, kas pārstāv personas ar invaliditāti; |
| --- | --- |

183.

aicina ES un dalībvalstis, īstenojot attiecīgos noslēguma apsvērumus, nodrošināt apspriešanos un strukturētā un sistemātiskā veidā iesaistīt organizācijas, kas pārstāv personas ar invaliditāti;

| 184. | saistībā ar CRPD 35. pantu, ar ko dalībvalstīm, kuras parakstījušas šo konvenciju, uzliek par pienākumu iesniegt sākotnēju ziņojumu un sekojošus ziņojumus par konvencijas īstenošanu, uzskata, ka šādi ziņojumi būtu jāiesniedz ik pēc četriem gadiem un to izstrādē būtu jāiesaista personu ar invaliditāti pārstāvības organizācijas; |
| --- | --- |

184.

saistībā ar CRPD 35. pantu, ar ko dalībvalstīm, kuras parakstījušas šo konvenciju, uzliek par pienākumu iesniegt sākotnēju ziņojumu un sekojošus ziņojumus par konvencijas īstenošanu, uzskata, ka šādi ziņojumi būtu jāiesniedz ik pēc četriem gadiem un to izstrādē būtu jāiesaista personu ar invaliditāti pārstāvības organizācijas;

o

o o

| 185. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

185.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 23, 27.1.2010., 35. lpp.

(2)  CRPD/C/EU/CO/1.

(3)  CRPD/C/EU/Q/1.

(4)  A/RES/64/142.

(5)  OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

(6)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0059.

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0321.

(9)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0320.

(10)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0286.

(11)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0261.

(12)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0208.

(13)  OV C 75, 26.2.2016., 130. lpp.

(14)  OV C 131 E, 8.5.2013., 9. lpp.

(15)  OV C 212 E, 5.8.2010., 23. lpp.

(16)  EST 2013. gada 11. aprīļa spriedums apvienotās lietās C-335/11 un C-337/11 HK Danmark, 29.–30. punkts; EST 2014. gada 18. marta spriedums lietā C-363/12 Z, 73. punkts; EST 2014. gada 22. maija spriedums lietā C-356/12 Glatzel, 68. punkts.

(17)  FRA ziņojums: “Vardarbība pret bērniem ar invaliditāti: tiesību akti, politika un programmas Eiropas Savienībā” http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2015-violence-against-children-with-disabilities_en.pdf.

(18)  FRA ziņojums “Vardarbība pret sievietēm: ES mēroga apsekojums. Galvenie rezultāti. http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-2014-vaw-survey-main-results-apr14_en.pdf.

(19)  Van Straaten et al. (2015). Pašnovērtētās aprūpes vajadzības Nīderlandes bezpajumtniekiem ar iespējamu intelektuālu invaliditāti un bez tās: pusotru gadu ilgs pētījums. Health Soc Care Community, 2015. gada 1. oktobris. E-publikācija 2015. gada 1. oktobrī.

(20)  EU–SILC, 2012. gada.

(21)  OV C 56 E, 26.2.2013., 41. lpp.

(22)  COM(2015)0615.

(23)  OV C 45 E, 23.2.2010., 71. lpp.

---

| 16.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/163 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/163

---

P8_TA(2016)0319

Iebildumu izteikšana pret īstenošanas aktu: atļautās veselīguma norādes uz pārtikas produktiem

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 432/2012, ar ko izveido sarakstu ar atļautajām veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem, kuras neattiecas uz slimības riska samazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību (D44599/02 – 2016/2708(RPS))

(2018/C 101/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas regulas projektu (D44599/02), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas regulas projektu (D44599/02),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem (1) un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem (1) un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā minētās regulas 25. panta 1. punktā noteiktās komitejas 2016. gada 12. aprīļa atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā minētās regulas 25. panta 1. punktā noteiktās komitejas 2016. gada 12. aprīļa atzinumu,

| — | ņemot vērā 5.a panta 3. punkta b) apakšpunktu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 5.a panta 3. punkta b) apakšpunktu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (2),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, kā arī 4. punkta c) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, kā arī 4. punkta c) apakšpunktu,

| A. | tā kā Regulas (EK) Nr. 1924/2006 4. pants paredz, ka Komisijai līdz 2009. gada 19. janvārim ir jānosaka īpaši uzturvielu apraksti, kuri jāievēro attiecībā uz pārtikas produktiem vai atsevišķām pārtikas produktu kategorijām, lai uz tām būtu uzturvērtības vai veselīguma norādes, un nosacījumi uzturvērtības vai veselīguma norāžu izmantošanai pārtikas produktiem vai pārtikas produktu kategorijām, ievērojot uzturvielu aprakstus; |
| --- | --- |

A.

tā kā Regulas (EK) Nr. 1924/2006 4. pants paredz, ka Komisijai līdz 2009. gada 19. janvārim ir jānosaka īpaši uzturvielu apraksti, kuri jāievēro attiecībā uz pārtikas produktiem vai atsevišķām pārtikas produktu kategorijām, lai uz tām būtu uzturvērtības vai veselīguma norādes, un nosacījumi uzturvērtības vai veselīguma norāžu izmantošanai pārtikas produktiem vai pārtikas produktu kategorijām, ievērojot uzturvielu aprakstus;

| B. | tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 2. panta 5. punktu “veselīguma norāde” ir jebkura norāde, kas pauž, liek domāt vai netieši norāda, ka pastāv saikne starp pārtikas produktu kategoriju, pārtikas produktu vai kādu tā sastāvdaļu un veselību; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 2. panta 5. punktu “veselīguma norāde” ir jebkura norāde, kas pauž, liek domāt vai netieši norāda, ka pastāv saikne starp pārtikas produktu kategoriju, pārtikas produktu vai kādu tā sastāvdaļu un veselību;

| C. | tā kā pastāv pamatotas bažas, ka apgalvojumi par to, ka kofeīns palīdz uzlabot modrību un koncentrēšanās spēju nepierāda saikni starp kofeīna lietošanu un “veselību”; |
| --- | --- |

C.

tā kā pastāv pamatotas bažas, ka apgalvojumi par to, ka kofeīns palīdz uzlabot modrību un koncentrēšanās spēju nepierāda saikni starp kofeīna lietošanu un “veselību”;

| D. | tā kā Komisija vēl nav noteikusi šādus uzturvielu aprakstus; |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisija vēl nav noteikusi šādus uzturvielu aprakstus;

| E. | tā kā 250 ml enerģijas dzēriena skārdenē var saturēt līdz 27 g cukura un 80 mg kofeīna; |
| --- | --- |

E.

tā kā 250 ml enerģijas dzēriena skārdenē var saturēt līdz 27 g cukura un 80 mg kofeīna;

| F. | tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas ieteikumu brīvo cukuru patēriņa rezultātā uzņemto kaloriju īpatsvaram gan pieaugušo, gan bērnu uzturā nevajadzētu pārsniegt 10 % no dienā uzņemto kaloriju daudzuma un ar vēl mazāku šo kaloriju īpatsvaru, kas nepārsniegtu 5 % (aptuveni 25 g) dienā, varētu panākt vēl labvēlīgāku ietekmi uz veselību (3); |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas ieteikumu brīvo cukuru patēriņa rezultātā uzņemto kaloriju īpatsvaram gan pieaugušo, gan bērnu uzturā nevajadzētu pārsniegt 10 % no dienā uzņemto kaloriju daudzuma un ar vēl mazāku šo kaloriju īpatsvaru, kas nepārsniegtu 5 % (aptuveni 25 g) dienā, varētu panākt vēl labvēlīgāku ietekmi uz veselību (3);

| G. | tā kā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) ar faktiem ir konstatējusi, ka liels cukura daudzums, kas tiek uzņemts, lietojot uzturā ar cukuru saldinātus dzērienus, var veicināt pieņemšanos svarā; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) ar faktiem ir konstatējusi, ka liels cukura daudzums, kas tiek uzņemts, lietojot uzturā ar cukuru saldinātus dzērienus, var veicināt pieņemšanos svarā;

| H. | tā kā ierosināto veselīguma norāžu lietošana, visticamāk, veicinās enerģijas dzērienu patēriņu un līdz ar to var pamatoti uzskatīt, ka cukura un kofeīna patēriņš ikdienas uzturā varētu pārsniegt ieteicamo maksimālo dienas devu; |
| --- | --- |

H.

tā kā ierosināto veselīguma norāžu lietošana, visticamāk, veicinās enerģijas dzērienu patēriņu un līdz ar to var pamatoti uzskatīt, ka cukura un kofeīna patēriņš ikdienas uzturā varētu pārsniegt ieteicamo maksimālo dienas devu;

| I. | tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 3. panta c) punktu veselīguma norāžu lietošana nedrīkst mudināt uz pārmērīgu pārtikas produktu patēriņu; |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 3. panta c) punktu veselīguma norāžu lietošana nedrīkst mudināt uz pārmērīgu pārtikas produktu patēriņu;

| J. | tā kā Komisijas regulas projektā minētos apgalvojumus par to, ka kofeīns palīdz uzlabot modrību un koncentrēšanās spēju, nedrīkst piemērot pārtikai, kas paredzēta lietošanai bērniem un pusaudžiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisijas regulas projektā minētos apgalvojumus par to, ka kofeīns palīdz uzlabot modrību un koncentrēšanās spēju, nedrīkst piemērot pārtikai, kas paredzēta lietošanai bērniem un pusaudžiem;

| K. | tā kā pusaudži veido enerģijas dzērienu patērētāju lielāko grupu; |
| --- | --- |

K.

tā kā pusaudži veido enerģijas dzērienu patērētāju lielāko grupu;

| L. | tā kā 68 % pusaudžu un 18 % bērnu regulāri lieto enerģijas dzērienus; |
| --- | --- |

L.

tā kā 68 % pusaudžu un 18 % bērnu regulāri lieto enerģijas dzērienus;

| M. | tā kā enerģijas dzērienu ražošanas nozares brīvprātīgajā rīcības kodeksā par enerģijas dzērienu tirdzniecību un marķēšanu pausta tikai apņemšanās šādus dzērienus netirgot bērniem, kas jaunāki par 12 gadiem (4); |
| --- | --- |

M.

tā kā enerģijas dzērienu ražošanas nozares brīvprātīgajā rīcības kodeksā par enerģijas dzērienu tirdzniecību un marķēšanu pausta tikai apņemšanās šādus dzērienus netirgot bērniem, kas jaunāki par 12 gadiem (4);

| N. | tā kā praksē ir grūti kontrolēt to, lai enerģijas dzērieni ar ierosinātajām veselīguma norādēm netiktu pārdoti bērniem pat tad, ja tie ir paredzēti bērniem vai pusaudžiem, tātad norādījumiem par produkta lietošanu, kas jāsniedz līdz ar ierosinātajām veselīguma norādēm, vairs nav nozīmes; tā kā jebkurā gadījumā nekas neliedz pārdot šos dzērienus pusaudžiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā praksē ir grūti kontrolēt to, lai enerģijas dzērieni ar ierosinātajām veselīguma norādēm netiktu pārdoti bērniem pat tad, ja tie ir paredzēti bērniem vai pusaudžiem, tātad norādījumiem par produkta lietošanu, kas jāsniedz līdz ar ierosinātajām veselīguma norādēm, vairs nav nozīmes; tā kā jebkurā gadījumā nekas neliedz pārdot šos dzērienus pusaudžiem;

| O. | tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 3. panta a) punktu uzturvērtības un veselīguma norāžu lietošana nedrīkst būt neskaidra vai maldinoša; |
| --- | --- |

O.

tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1924/2006 3. panta a) punktu uzturvērtības un veselīguma norāžu lietošana nedrīkst būt neskaidra vai maldinoša;

| P. | tā kā nosacījums vai aizliegums, ar ko paredz, ka ierosinātās norādes nedrīkst lietot pārtikas produktiem, kurus tirgo bērniem vai pusaudžiem, nozīmētu, ka tās ir neskaidras attiecībā uz šādu pārtikas produktu iespējamu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka veselību; |
| --- | --- |

P.

tā kā nosacījums vai aizliegums, ar ko paredz, ka ierosinātās norādes nedrīkst lietot pārtikas produktiem, kurus tirgo bērniem vai pusaudžiem, nozīmētu, ka tās ir neskaidras attiecībā uz šādu pārtikas produktu iespējamu nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēka veselību;

| Q. | tā kā Komisija (kā to apliecina ES Vispārējās tiesas spriedums lietā par dekstrozi) iepriekš ir atteikusies atļaut tādu veselīguma norāžu lietošanu, kas sniedz patērētājiem pretrunīgu vai neskaidru vēstījumu, pat ja attiecīgo norāžu lietošana būtu pieļaujama ar īpašiem nosacījumiem un/vai papildu paskaidrojumiem vai brīdinājumiem (5); |
| --- | --- |

Q.

tā kā Komisija (kā to apliecina ES Vispārējās tiesas spriedums lietā par dekstrozi) iepriekš ir atteikusies atļaut tādu veselīguma norāžu lietošanu, kas sniedz patērētājiem pretrunīgu vai neskaidru vēstījumu, pat ja attiecīgo norāžu lietošana būtu pieļaujama ar īpašiem nosacījumiem un/vai papildu paskaidrojumiem vai brīdinājumiem (5);

| R. | tā kā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes zinātniskajā atzinumā par kofeīna nekaitīgumu secināts, ka nebija pieejama pietiekama informācija, uz kuru pamatojoties varētu noteikt nekaitīgas kofeīna lietošanas bāzes līmeni bērniem, bet ka tā lietošana 3 mg apmērā uz vienu ķermeņa svara kilogramu dienā droši vien neradītu bažas par kaitīgumu bērnu un pusaudžu veselībai (6); |
| --- | --- |

R.

tā kā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes zinātniskajā atzinumā par kofeīna nekaitīgumu secināts, ka nebija pieejama pietiekama informācija, uz kuru pamatojoties varētu noteikt nekaitīgas kofeīna lietošanas bāzes līmeni bērniem, bet ka tā lietošana 3 mg apmērā uz vienu ķermeņa svara kilogramu dienā droši vien neradītu bažas par kaitīgumu bērnu un pusaudžu veselībai (6);

| S. | tā kā saskaņā ar norādi Regulas (EK) Nr. 1924/2006 3. panta c) punktā “uzturvērtības un veselīguma norāžu lietošana nedrīkst [..] mudināt vai attaisnot pārmērīgu pārtikas produktu patēriņu”; |
| --- | --- |

S.

tā kā saskaņā ar norādi Regulas (EK) Nr. 1924/2006 3. panta c) punktā “uzturvērtības un veselīguma norāžu lietošana nedrīkst [..] mudināt vai attaisnot pārmērīgu pārtikas produktu patēriņu”;

| T. | tā kā 25 % pusaudžu, kas ir enerģijas dzērienu patērētāji, vienā lietošanas reizē izdzer trīs vai vairākas skārdenes un ierosinātās norādes varētu mudināt uz šo enerģijas dzērienu patēriņu vēl lielākā daudzumā; |
| --- | --- |

T.

tā kā 25 % pusaudžu, kas ir enerģijas dzērienu patērētāji, vienā lietošanas reizē izdzer trīs vai vairākas skārdenes un ierosinātās norādes varētu mudināt uz šo enerģijas dzērienu patēriņu vēl lielākā daudzumā;

| U. | tā kā ierosinātais brīdinājuma uzraksts (norādījumi par produkta lietošanu) nesatur brīdinājumu par maksimālo patēriņu vienā lietošanas reizē, bet attiecas tikai uz maksimālo dienas devu; |
| --- | --- |

U.

tā kā ierosinātais brīdinājuma uzraksts (norādījumi par produkta lietošanu) nesatur brīdinājumu par maksimālo patēriņu vienā lietošanas reizē, bet attiecas tikai uz maksimālo dienas devu;

| V. | tā kā enerģijas dzērienu lietošana bērniem un pusaudžiem, kuri tos regulāri lieto, var izraisīt galvassāpes, bezmiegu un uzvedības problēmas, |
| --- | --- |

V.

tā kā enerģijas dzērienu lietošana bērniem un pusaudžiem, kuri tos regulāri lieto, var izraisīt galvassāpes, bezmiegu un uzvedības problēmas,

| 1. | izsaka iebildumus pret Komisijas regulas projekta pieņemšanu; |
| --- | --- |

1.

izsaka iebildumus pret Komisijas regulas projekta pieņemšanu;

| 2. | uzskata, ka Komisijas regulas projekts neatbilst Regulas (EK) Nr. 1924/2006 mērķim un saturam; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka Komisijas regulas projekts neatbilst Regulas (EK) Nr. 1924/2006 mērķim un saturam;

| 3. | prasa Komisijai atsaukt regulas projektu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai atsaukt regulas projektu;

| 4. | aicina dalībvalstis apsvērt iespēju pieņemt noteikumus par to, kādā kārtībā dzērienus ar augstu kofeīna saturu vai pārtikas produktus ar pievienotu kofeīnu ir atļauts pārdot bērniem un pusaudžiem; |
| --- | --- |

4.

aicina dalībvalstis apsvērt iespēju pieņemt noteikumus par to, kādā kārtībā dzērienus ar augstu kofeīna saturu vai pārtikas produktus ar pievienotu kofeīnu ir atļauts pārdot bērniem un pusaudžiem;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 404, 30.12.2006., 9. lpp.

(2)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

(3)  
  http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/149782/1/9789241549028_eng.pdf?ua=1

(4)  http://www.energydrinkseurope.org/wp-content/uploads/2015/01/FINAL_EDE-Code-of-Practice_clean_250914.pdf

(5)  2016. gada 16. marta Vispārējās tiesas spriedums lietā T-100/15 Dextro Energy GmbH & Co.KG ECLI:EU:T:2016:150, 74. punkts.

(6)  http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/consultation/150115.pdf

---

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2016. gada 7. jūlija

| 16.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/166 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/166

---

P8_TA(2016)0317

ANO Ģenerālās asamblejas 71. sesija

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūlija ieteikums Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 71. sesiju (2016/2020(INI))

(2018/C 101/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ieteikuma priekšlikumu Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 71. sesiju, ko PPE grupas vārdā iesniedza Andrey Kovatchev (B8-1374/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ieteikuma priekšlikumu Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 71. sesiju, ko PPE grupas vārdā iesniedza Andrey Kovatchev (B8-1374/2015),

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un jo īpaši tā 21., 34. un 36. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un jo īpaši tā 21., 34. un 36. pantu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 70. sesiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 70. sesiju,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 22. jūnija secinājumus par ES prioritātēm ANO 70. Ģenerālajā asamblejā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 22. jūnija secinājumus par ES prioritātēm ANO 70. Ģenerālajā asamblejā,

| — | ņemot vērā ANO Statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Statūtus,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un ANO cilvēktiesību konvencijas un tām pievienotos fakultatīvos protokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un ANO cilvēktiesību konvencijas un tām pievienotos fakultatīvos protokolus,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju par Eiropas Savienības līdzdalību ANO darbā (1), ar kuru ES ir piešķirtas tiesības uzstāties ANO Ģenerālajā asamblejā, mutiski izklāstīt priekšlikumus un grozījumus, kas pēc kādas dalībvalsts pieprasījuma tiks nodoti balsojumam, un izmantot tiesības atbildēt, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju par Eiropas Savienības līdzdalību ANO darbā (1), ar kuru ES ir piešķirtas tiesības uzstāties ANO Ģenerālajā asamblejā, mutiski izklāstīt priekšlikumus un grozījumus, kas pēc kādas dalībvalsts pieprasījuma tiks nodoti balsojumam, un izmantot tiesības atbildēt,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju par desmito gadadienu ANO Drošības padomes Rezolūcijai Nr. 1325 (2000) par sievietēm, mieru un drošību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju par desmito gadadienu ANO Drošības padomes Rezolūcijai Nr. 1325 (2000) par sievietēm, mieru un drošību (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 18. aprīļa ieteikumu Padomei par ANO principu “pienākums aizsargāt” (“R2P”) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 18. aprīļa ieteikumu Padomei par ANO principu “pienākums aizsargāt” (“R2P”) (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 2. aprīļa ieteikumu Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 69. sesiju (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 2. aprīļa ieteikumu Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 69. sesiju (4),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 24. novembra rezolūciju par ES lomu Apvienoto Nāciju Organizācijā — kā labāk sasniegt ES ārpolitikas mērķus (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 24. novembra rezolūciju par ES lomu Apvienoto Nāciju Organizācijā — kā labāk sasniegt ES ārpolitikas mērķus (5),

| — | ņemot vērā 2016. gada 21. janvāra rezolūciju par ES prioritātēm ANO Cilvēktiesību padomes 2016. gada sesijās (6) un 2014. gada 17. jūlija rezolūciju par agresijas noziegumu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 21. janvāra rezolūciju par ES prioritātēm ANO Cilvēktiesību padomes 2016. gada sesijās (6) un 2014. gada 17. jūlija rezolūciju par agresijas noziegumu (7),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 4. februāra rezolūciju par tā dēvētās “ISIS/Daesh” veiktu reliģisko minoritāšu sistemātisku masveida slepkavošanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 4. februāra rezolūciju par tā dēvētās “ISIS/Daesh” veiktu reliģisko minoritāšu sistemātisku masveida slepkavošanu (8),

| — | ņemot vērā 2016. gada 8. marta rezolūciju par situāciju saistībā ar sievietēm bēglēm un patvēruma meklētājām ES (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 8. marta rezolūciju par situāciju saistībā ar sievietēm bēglēm un patvēruma meklētājām ES (9),

| — | ņemot vērā 2015. gada 12. decembra Parīzes nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 12. decembra Parīzes nolīgumu,

| — | ņemot vērā 2012. gada 13. jūnija dokumentu “Rīcības plāns, ar ko stiprina KDAP atbalstu, ko ES sniedz ANO miera uzturēšanas operācijām” (10) un 2015. gada 23. marta dokumentu “Stiprināt ANO un ES stratēģisko partnerību miera uzturēšanai un krīžu pārvarēšanai — prioritātes 2015.–2018. gadam”, (11) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 13. jūnija dokumentu “Rīcības plāns, ar ko stiprina KDAP atbalstu, ko ES sniedz ANO miera uzturēšanas operācijām” (10) un 2015. gada 23. marta dokumentu “Stiprināt ANO un ES stratēģisko partnerību miera uzturēšanai un krīžu pārvarēšanai — prioritātes 2015.–2018. gadam”, (11)

| — | ņemot vērā 2007. gada novembra Oslo Vadlīnijas par militāro un civilās aizsardzības līdzekļu izmantojumu katastrofu seku novēršanā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada novembra Oslo Vadlīnijas par militāro un civilās aizsardzības līdzekļu izmantojumu katastrofu seku novēršanā,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 (2000) un Drošības padomes nesen pieņemto Rezolūciju Nr. 2242 (2015) par sievietēm, mieru un drošību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 (2000) un Drošības padomes nesen pieņemto Rezolūciju Nr. 2242 (2015) par sievietēm, mieru un drošību,

| — | ņemot vērā 2015. gada 15. maija ANO Novērtējuma ziņojumu par izpildi un koriģējošo atbalstu saistībā ar seksuālu izmantošanu un vardarbību, ko miera uzturēšanas operācijās veicis ANO vai ar to saistīts personāls, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 15. maija ANO Novērtējuma ziņojumu par izpildi un koriģējošo atbalstu saistībā ar seksuālu izmantošanu un vardarbību, ko miera uzturēšanas operācijās veicis ANO vai ar to saistīts personāls,

| — | ņemot vērā ANO pirmo ziņojumu par rezistenci pret antibiotikām, kuru 2014. gada aprīlī izstrādāja Pasaules Veselības organizācija un kurā mikrobu rezistence atzīta par nopietnu apdraudējumu globālajai sabiedrības veselībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO pirmo ziņojumu par rezistenci pret antibiotikām, kuru 2014. gada aprīlī izstrādāja Pasaules Veselības organizācija un kurā mikrobu rezistence atzīta par nopietnu apdraudējumu globālajai sabiedrības veselībai,

| — | ņemot vērā nesen gūtās atziņas par Panamā reģistrētā juridiskā uzņēmuma Mossack Fonseca darbībām un ņemot vērā ar tiem saistītās iniciatīvas ciešākai starptautiskajai sadarbībai nodokļu nemaksāšanas apkarošanā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nesen gūtās atziņas par Panamā reģistrētā juridiskā uzņēmuma Mossack Fonseca darbībām un ņemot vērā ar tiem saistītās iniciatīvas ciešākai starptautiskajai sadarbībai nodokļu nemaksāšanas apkarošanā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 134. panta 3. punktu un 113. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 134. panta 3. punktu un 113. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A8-0146/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A8-0146/2016),

| A. | tā kā ES apņemšanās īstenot efektīvu daudzpusējību un labu globālo pārvaldību, piešķirot centrālo lomu ANO, ir neatņemama ES ārpolitikas daļa un sakņojas pārliecībā, ka globālu krīžu, problēmu un draudu risināšanai vispiemērotākā ir daudzpusēja sistēma, kas balstās uz universāliem noteikumiem un vērtībām, kas ir jārespektē un jāievēro; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES apņemšanās īstenot efektīvu daudzpusējību un labu globālo pārvaldību, piešķirot centrālo lomu ANO, ir neatņemama ES ārpolitikas daļa un sakņojas pārliecībā, ka globālu krīžu, problēmu un draudu risināšanai vispiemērotākā ir daudzpusēja sistēma, kas balstās uz universāliem noteikumiem un vērtībām, kas ir jārespektē un jāievēro;

| B. | tā kā Eiropas Savienībai būtu proaktīvi jādarbojas tādas Apvienoto Nāciju Organizācijas veidošanā, kas spēj efektīvi rast pasaules mēroga risinājumus, sekmēt mieru un drošību, attīstību, cilvēktiesības, demokrātiju un starptautisku kārtību, kuras pamatā ir tiesiskums; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Savienībai būtu proaktīvi jādarbojas tādas Apvienoto Nāciju Organizācijas veidošanā, kas spēj efektīvi rast pasaules mēroga risinājumus, sekmēt mieru un drošību, attīstību, cilvēktiesības, demokrātiju un starptautisku kārtību, kuras pamatā ir tiesiskums;

| C. | tā kā ES dalībvalstīm ir jādara viss iespējamais, lai saskaņotu savas darbības Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmas iestādēs un struktūrās, ievērojot LES 34. panta 1. punktā tām paredzētās pilnvaras; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES dalībvalstīm ir jādara viss iespējamais, lai saskaņotu savas darbības Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmas iestādēs un struktūrās, ievērojot LES 34. panta 1. punktā tām paredzētās pilnvaras;

| D. | tā kā pasaules un reģionālā drošības vide strauji pasliktinās, tai kļūstot aizvien sarežģītākai un izzūdot robežām starp iekšējo un ārējo drošību; tā kā ANO joprojām ir galvenā nozīme drošības un stabilitātes nodrošināšanā pasaulē; |
| --- | --- |

D.

tā kā pasaules un reģionālā drošības vide strauji pasliktinās, tai kļūstot aizvien sarežģītākai un izzūdot robežām starp iekšējo un ārējo drošību; tā kā ANO joprojām ir galvenā nozīme drošības un stabilitātes nodrošināšanā pasaulē;

| E. | tā kā mainīgā globālās varas izkārtojuma un izkliedēšanas dēļ ir rūpīgi jāpārskata ANO ietvaros pieejamie efektīvas daudzpusējās sadarbības instrumenti; tā kā šiem instrumentiem jābūt daudz iekļaujošākiem attiecībā pret visām ieinteresētajām personām gan valsts, gan nevalstiskajā sektorā, tostarp arī konfliktu novēršanas un krīžu pārvarēšanas procesos; |
| --- | --- |

E.

tā kā mainīgā globālās varas izkārtojuma un izkliedēšanas dēļ ir rūpīgi jāpārskata ANO ietvaros pieejamie efektīvas daudzpusējās sadarbības instrumenti; tā kā šiem instrumentiem jābūt daudz iekļaujošākiem attiecībā pret visām ieinteresētajām personām gan valsts, gan nevalstiskajā sektorā, tostarp arī konfliktu novēršanas un krīžu pārvarēšanas procesos;

| F. | tā kā ES un tās dalībvalstis kopā ir lielākais finanšu devējs ANO sistēmai, nodrošinot aptuveni trešdaļu no ANO parastā budžeta, gandrīz divas piektdaļas no ANO miera uzturēšanas budžeta un apmēram pusi no visiem maksājumiem ANO fondos un programmās; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES un tās dalībvalstis kopā ir lielākais finanšu devējs ANO sistēmai, nodrošinot aptuveni trešdaļu no ANO parastā budžeta, gandrīz divas piektdaļas no ANO miera uzturēšanas budžeta un apmēram pusi no visiem maksājumiem ANO fondos un programmās;

| G. | tā kā ES veic pasākumus vides ilgtspējas nodrošināšanai, jo īpaši cīņā pret klimata pārmaiņām, veicinot tādus starptautiskus pasākumus un darbības, kas vērstas uz vides kvalitātes saglabāšanu un uzlabošanu un dabas resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES veic pasākumus vides ilgtspējas nodrošināšanai, jo īpaši cīņā pret klimata pārmaiņām, veicinot tādus starptautiskus pasākumus un darbības, kas vērstas uz vides kvalitātes saglabāšanu un uzlabošanu un dabas resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu;

| H. | tā kā Eiropas Savienība ir viena no neatlaidīgākajām cilvēktiesību, pamatbrīvību, kultūras vērtību un daudzveidības, demokrātijas un tiesiskuma aizstāvēm un veicinātājām; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Savienība ir viena no neatlaidīgākajām cilvēktiesību, pamatbrīvību, kultūras vērtību un daudzveidības, demokrātijas un tiesiskuma aizstāvēm un veicinātājām;

| I. | tā kā ES drošības vide kļūst aizvien nestabilāka un mainīgāka, ņemot vērā daudzās ilgstošās vai briestošās problēmas, tostarp vardarbīgus konfliktus, terorismu, organizēto noziedzību, bezprecedenta migrācijas viļņus un klimata pārmaiņas, kuras nav iespējams risināt valsts līmenī un kurām nepieciešama reģionāla un globāla atbilde; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES drošības vide kļūst aizvien nestabilāka un mainīgāka, ņemot vērā daudzās ilgstošās vai briestošās problēmas, tostarp vardarbīgus konfliktus, terorismu, organizēto noziedzību, bezprecedenta migrācijas viļņus un klimata pārmaiņas, kuras nav iespējams risināt valsts līmenī un kurām nepieciešama reģionāla un globāla atbilde;

| J. | tā kā jauni pārbaudījumi, tostarp hibrīdkarš un informatīvais karš, kiberapdraudējums, bioinženierija, letālas autonomās sistēmas, nanotehnoloģijas, ieroču miniaturizācija un divējāda lietojuma tehnoloģiju izplatība, rada nepieciešamību izstrādāt daudzpusējus nolīgumus, kam piemērotākā ir ANO struktūra; |
| --- | --- |

J.

tā kā jauni pārbaudījumi, tostarp hibrīdkarš un informatīvais karš, kiberapdraudējums, bioinženierija, letālas autonomās sistēmas, nanotehnoloģijas, ieroču miniaturizācija un divējāda lietojuma tehnoloģiju izplatība, rada nepieciešamību izstrādāt daudzpusējus nolīgumus, kam piemērotākā ir ANO struktūra;

| K. | tā kā nesenā attīstība masu iznīcināšanas ieroču un to piegādes mehānismu izplatīšanas jomā arvien vairāk sarežģī ieroču kontroli un atbruņošanos un iedragā drošību un mieru visā pasaulē; tā kā ANO ir piemērota struktūra tādu centienu veicināšanai, kas ir vērsti uz jaunas paaudzes ieroču kontroles un atbruņošanās pasākumu ieviešanu kopā ar partneriem, kam ir līdzīgi uzskati, |
| --- | --- |

K.

tā kā nesenā attīstība masu iznīcināšanas ieroču un to piegādes mehānismu izplatīšanas jomā arvien vairāk sarežģī ieroču kontroli un atbruņošanos un iedragā drošību un mieru visā pasaulē; tā kā ANO ir piemērota struktūra tādu centienu veicināšanai, kas ir vērsti uz jaunas paaudzes ieroču kontroles un atbruņošanās pasākumu ieviešanu kopā ar partneriem, kam ir līdzīgi uzskati,

| 1. | iesniedz Padomei šādus ieteikumus: |
| --- | --- |

1.

iesniedz Padomei šādus ieteikumus:

Miers un drošība

| a) | aktīvi strādāt, lai nodrošinātu, ka visas puses un to organizācijas, kas tieši vai netieši ir iesaistītas bruņotos konfliktos, pilnībā ievērotu starptautiskās saistības un tiesību standartus un jebkāda veida konfliktus atrisinātu mierīgā un diplomātiskā ceļā; prasīt šo principu attiecināt arī uz pienākumu nodrošināt humāno palīdzību tiem, kam tā ir nepieciešama; |
| --- | --- |

a)

aktīvi strādāt, lai nodrošinātu, ka visas puses un to organizācijas, kas tieši vai netieši ir iesaistītas bruņotos konfliktos, pilnībā ievērotu starptautiskās saistības un tiesību standartus un jebkāda veida konfliktus atrisinātu mierīgā un diplomātiskā ceļā; prasīt šo principu attiecināt arī uz pienākumu nodrošināt humāno palīdzību tiem, kam tā ir nepieciešama;

| b) | turpināt atbalstīt daudzpusējus mēģinājumus atrast noturīgus un miermīlīgus politiskos risinājumus pašreizējiem konfliktiem Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā; turpināt atbalstīt darbu, ko veic ANO ģenerālsekretāra īpašais sūtnis Sīrijā, īpašais pārstāvis un ANO Atbalsta misijas vadītājs Lībijā, ANO ģenerālsekretāra īpašais sūtnis Jemenā, ANO Tuvo Austrumu miera procesa īpašais koordinators un ANO ģenerālsekretāra īpašais pārstāvis Rietumsahārā; aicināt nepārtraukt starptautiskās sabiedrības humāno, finansiālo un politisko palīdzību, lai risinātu humanitāro situāciju, un strādāt pie tūlītējas vardarbības izbeigšanas; nosodīt vienpusējas un nesaskaņotas darbības jebkurā krīzes zonā; |
| --- | --- |

b)

turpināt atbalstīt daudzpusējus mēģinājumus atrast noturīgus un miermīlīgus politiskos risinājumus pašreizējiem konfliktiem Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā; turpināt atbalstīt darbu, ko veic ANO ģenerālsekretāra īpašais sūtnis Sīrijā, īpašais pārstāvis un ANO Atbalsta misijas vadītājs Lībijā, ANO ģenerālsekretāra īpašais sūtnis Jemenā, ANO Tuvo Austrumu miera procesa īpašais koordinators un ANO ģenerālsekretāra īpašais pārstāvis Rietumsahārā; aicināt nepārtraukt starptautiskās sabiedrības humāno, finansiālo un politisko palīdzību, lai risinātu humanitāro situāciju, un strādāt pie tūlītējas vardarbības izbeigšanas; nosodīt vienpusējas un nesaskaņotas darbības jebkurā krīzes zonā;

| c) | atbalstīt sarunas starp Sīrijas iekšējiem spēkiem, kas tiek īstenotas saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2254 (2015); atbalstīt Starptautiskās Sīrijas atbalsta grupas izveidotās operatīvās grupas darbu, kura uzrauga būtiski nepieciešamās humānās palīdzības piegādi tūkstošiem sīriešu, kuri dzīvo aplenktās un citās grūti aizsniedzamās teritorijās, kā arī karadarbības pārtraukšanu, kam atbalsts pausts ANO Drošības padomes Rezolūcijā Nr. 2268 (2016); asi nosodīt plaši izplatītos cilvēktiesību pārkāpumus un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus Sīrijā un atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbu kara noziegumu, noziegumu pret cilvēci un citu cilvēktiesību pārkāpumu pierādījumu dokumentēšanā; uzsvērt nepieciešamību atrast politisku konflikta risinājumu un nodrošināt sieviešu iekļaušanu miera sarunās; mudināt visas ANO dalībvalstis nodrošināt visus nepieciešamos finanšu un cilvēkresursus palīdzības sniegšanai gan vietējiem iedzīvotājiem, gan bēgļiem; |
| --- | --- |

c)

atbalstīt sarunas starp Sīrijas iekšējiem spēkiem, kas tiek īstenotas saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2254 (2015); atbalstīt Starptautiskās Sīrijas atbalsta grupas izveidotās operatīvās grupas darbu, kura uzrauga būtiski nepieciešamās humānās palīdzības piegādi tūkstošiem sīriešu, kuri dzīvo aplenktās un citās grūti aizsniedzamās teritorijās, kā arī karadarbības pārtraukšanu, kam atbalsts pausts ANO Drošības padomes Rezolūcijā Nr. 2268 (2016); asi nosodīt plaši izplatītos cilvēktiesību pārkāpumus un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus Sīrijā un atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbu kara noziegumu, noziegumu pret cilvēci un citu cilvēktiesību pārkāpumu pierādījumu dokumentēšanā; uzsvērt nepieciešamību atrast politisku konflikta risinājumu un nodrošināt sieviešu iekļaušanu miera sarunās; mudināt visas ANO dalībvalstis nodrošināt visus nepieciešamos finanšu un cilvēkresursus palīdzības sniegšanai gan vietējiem iedzīvotājiem, gan bēgļiem;

| d) | panākt, ka ANO Ģenerālā asambleja sadarbībā ar ES un ASV nodrošina visus instrumentus, kas vajadzīgi, lai divu valstu risinājums — kura pamatā ir 1967. gada robežas, Jeruzaleme kā abu valstu galvaspilsēta, drošas un atzītas robežas Izraēlas valstij un mierā un drošībā līdzās pastāvoša neatkarīga, demokrātiska, blakusesoša un dzīvotspējīga Palestīnas valsts — būtu ilgtspējīgs un efektīvs; rīkoties saskaņā ar 2016. gada 18. janvārī pieņemtajiem Padomes secinājumiem par Tuvo Austrumu miera procesu, kurā pausts viedoklis, ka nepārtrauktā apmetņu paplašināšana rada pastāvīgu šķērsli mieram; |
| --- | --- |

d)

panākt, ka ANO Ģenerālā asambleja sadarbībā ar ES un ASV nodrošina visus instrumentus, kas vajadzīgi, lai divu valstu risinājums — kura pamatā ir 1967. gada robežas, Jeruzaleme kā abu valstu galvaspilsēta, drošas un atzītas robežas Izraēlas valstij un mierā un drošībā līdzās pastāvoša neatkarīga, demokrātiska, blakusesoša un dzīvotspējīga Palestīnas valsts — būtu ilgtspējīgs un efektīvs; rīkoties saskaņā ar 2016. gada 18. janvārī pieņemtajiem Padomes secinājumiem par Tuvo Austrumu miera procesu, kurā pausts viedoklis, ka nepārtrauktā apmetņu paplašināšana rada pastāvīgu šķērsli mieram;

| e) | uzsvērt nepieciešamību Jemenā īstenot saskaņotas humānās palīdzības darbības ANO vadībā; mudināt visas iesaistītās puses atļaut ievest un piegādāt steidzami nepieciešamo pārtiku, zāles, degvielu un citu vajadzīgo palīdzību, izmantojot ANO un starptautiskos humānās palīdzības kanālus, lai atrisinātu krīzes skarto civiliedzīvotāju vajadzības saskaņā ar objektivitātes, neitralitātes, un neatkarības principu; aicināt uz laiku pārtraukt karadarbību, lai steidzami nodrošinātu, ka dzīvībai nepieciešamā humānā palīdzība sasniedz Jemenas iedzīvotājus; aicināt veikt objektīvu un neatkarīgu izmeklēšanu par iespējamiem starptautisko cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem, tostarp par nesenajiem uzbrukumiem humānās palīdzības infrastruktūrai un personālam; aicināt visas puses ievērot visu Jemenas iedzīvotāju cilvēktiesības un brīvības un uzsvērt, ka ir svarīgi uzlabot visu valstī strādājošo miera uzturēšanas un humanitāro misiju darbinieku, tostarp palīdzības sniedzēju, ārstu un žurnālistu, drošību; mudināt īstenot tuvināšanās politiku starp Saūda Arābiju un Irānu, lai mazinātu spriedzi reģionā un virzītos uz konfliktu atrisināšanu Jemenā un citās valstīs; |
| --- | --- |

e)

uzsvērt nepieciešamību Jemenā īstenot saskaņotas humānās palīdzības darbības ANO vadībā; mudināt visas iesaistītās puses atļaut ievest un piegādāt steidzami nepieciešamo pārtiku, zāles, degvielu un citu vajadzīgo palīdzību, izmantojot ANO un starptautiskos humānās palīdzības kanālus, lai atrisinātu krīzes skarto civiliedzīvotāju vajadzības saskaņā ar objektivitātes, neitralitātes, un neatkarības principu; aicināt uz laiku pārtraukt karadarbību, lai steidzami nodrošinātu, ka dzīvībai nepieciešamā humānā palīdzība sasniedz Jemenas iedzīvotājus; aicināt veikt objektīvu un neatkarīgu izmeklēšanu par iespējamiem starptautisko cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem, tostarp par nesenajiem uzbrukumiem humānās palīdzības infrastruktūrai un personālam; aicināt visas puses ievērot visu Jemenas iedzīvotāju cilvēktiesības un brīvības un uzsvērt, ka ir svarīgi uzlabot visu valstī strādājošo miera uzturēšanas un humanitāro misiju darbinieku, tostarp palīdzības sniedzēju, ārstu un žurnālistu, drošību; mudināt īstenot tuvināšanās politiku starp Saūda Arābiju un Irānu, lai mazinātu spriedzi reģionā un virzītos uz konfliktu atrisināšanu Jemenā un citās valstīs;

| f) | turpināt prasīt, lai tiktu ievērotas visu Austrumeiropas un Dienvidkaukāza valstu, tostarp Gruzijas, Moldovas un Ukrainas, starptautiski atzītās robežas un teritoriālā integritāte, ņemot vērā pašreizējos starptautisko tiesību pārkāpumus šajos reģionos, un atļaut tām brīvi un suverēni izvēlēties Eiropas integrācijas ceļu; atbalstīt un atdzīvināt diplomātiskos centienus pašreizējo un iesaldēto konfliktu miermīlīgai atrisināšanai; mudināt starptautisko sabiedrību pilnībā īstenot Krimas nelikumīgās aneksijas neatzīšanas politiku; aktīvi palielināt spiedienu uz Krieviju kā ANO Drošības padomes pastāvīgo locekli, lai atrisinātu pašreizējo konfliktu Ukrainā; |
| --- | --- |

f)

turpināt prasīt, lai tiktu ievērotas visu Austrumeiropas un Dienvidkaukāza valstu, tostarp Gruzijas, Moldovas un Ukrainas, starptautiski atzītās robežas un teritoriālā integritāte, ņemot vērā pašreizējos starptautisko tiesību pārkāpumus šajos reģionos, un atļaut tām brīvi un suverēni izvēlēties Eiropas integrācijas ceļu; atbalstīt un atdzīvināt diplomātiskos centienus pašreizējo un iesaldēto konfliktu miermīlīgai atrisināšanai; mudināt starptautisko sabiedrību pilnībā īstenot Krimas nelikumīgās aneksijas neatzīšanas politiku; aktīvi palielināt spiedienu uz Krieviju kā ANO Drošības padomes pastāvīgo locekli, lai atrisinātu pašreizējo konfliktu Ukrainā;

| g) | aicināt palielināt atbalstu starptautiskās sabiedrības un reģionālo organizāciju centieniem pārvaldīt drošības krīzes Āfrikas kontinentā, īpaši Somālijā, Sudānā, Dienvidsudānā, Centrālāfrikas Republikā, Mali, Nigērijā, Burundi un visā Lielo ezeru reģionā; mudināt ANO dalībvalstis palielināt atbalstu Āfrikas Savienības pieaugošajai lomai un spējām starpniecībā un krīžu pārvarēšanā, tomēr cenšoties arī panākt savstarpējo papildināmību ar ANO Miera veidošanas atbalsta biroju; atbalstīt ĀS, Austrumāfrikas valstu kopienas un ANO centienus novērst tālāku Burundi krīzes eskalāciju un strādāt pie tā, lai sekmētu iekļaujošu un patiesu dialogu starp Burundi valdību un opozīciju; atbalstīt neatkarīgas starptautiskās izmeklēšanas paplašināšanu, kuras ietvaros tika izmeklēti visi iespējamie cilvēktiesību pārkāpumi un sniegta palīdzība vainīgo saukšanai pie atbildības un tiesāšanai; |
| --- | --- |

g)

aicināt palielināt atbalstu starptautiskās sabiedrības un reģionālo organizāciju centieniem pārvaldīt drošības krīzes Āfrikas kontinentā, īpaši Somālijā, Sudānā, Dienvidsudānā, Centrālāfrikas Republikā, Mali, Nigērijā, Burundi un visā Lielo ezeru reģionā; mudināt ANO dalībvalstis palielināt atbalstu Āfrikas Savienības pieaugošajai lomai un spējām starpniecībā un krīžu pārvarēšanā, tomēr cenšoties arī panākt savstarpējo papildināmību ar ANO Miera veidošanas atbalsta biroju; atbalstīt ĀS, Austrumāfrikas valstu kopienas un ANO centienus novērst tālāku Burundi krīzes eskalāciju un strādāt pie tā, lai sekmētu iekļaujošu un patiesu dialogu starp Burundi valdību un opozīciju; atbalstīt neatkarīgas starptautiskās izmeklēšanas paplašināšanu, kuras ietvaros tika izmeklēti visi iespējamie cilvēktiesību pārkāpumi un sniegta palīdzība vainīgo saukšanai pie atbildības un tiesāšanai;

| h) | atbalstīt pašreizējos vispusīgos centienus stiprināt ANO miera atbalsta operācijas un tās spēju risināt konfliktus; izpētīt potenciālās jaunās iespējas un sekmēt stiprāku ES un ANO sadarbību nolūkā pārstrukturēt stratēģiskos redzējumus drošības jomā, balstoties, no vienas puses, uz jauno ES globālo ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju un, no otras puses, uz ANO pārskatītajām miera atbalsta operācijām, miera veidošanas sistēmu un programmu “Sievietes, miers un drošība” (Drošības padomes Rezolūcija Nr. 1325 (2000)), kā arī sinerģiju starp tām; nodrošināt, ka ANO miera veidošanas pārskatīšanas procesā tiks veicināta principa “pienākums aizsargāt” ievērošana un sieviešu nozīme miera veidošanā; |
| --- | --- |

h)

atbalstīt pašreizējos vispusīgos centienus stiprināt ANO miera atbalsta operācijas un tās spēju risināt konfliktus; izpētīt potenciālās jaunās iespējas un sekmēt stiprāku ES un ANO sadarbību nolūkā pārstrukturēt stratēģiskos redzējumus drošības jomā, balstoties, no vienas puses, uz jauno ES globālo ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju un, no otras puses, uz ANO pārskatītajām miera atbalsta operācijām, miera veidošanas sistēmu un programmu “Sievietes, miers un drošība” (Drošības padomes Rezolūcija Nr. 1325 (2000)), kā arī sinerģiju starp tām; nodrošināt, ka ANO miera veidošanas pārskatīšanas procesā tiks veicināta principa “pienākums aizsargāt” ievērošana un sieviešu nozīme miera veidošanā;

| i) | atzinīgi vērtēt, ka ir pieņemta ANO Drošības padomes nesenā Rezolūcija Nr. 2242 (2015), kurā sievietēm tiek noteikta būtiska loma visos centienos, kas vērsti uz pasaules problēmu risināšanu, un atbalstīt tās īstenošanu, un aicināt pielikt papildu pūles, lai iekļautu programmu “Sievietes, miers un drošība” visos miera uzturēšanas dažādajos aspektos; uzsvērt sieviešu līdztiesīgas, pilnvērtīgas un aktīvas līdzdalības nozīmi konfliktu novēršanā un atrisināšanā un miera sarunās un miera veidošanas procesā; nodrošināt, ka sievietēm, kuras kara apstākļos ir kļuvušas par izvarošanas upuriem, tiek sniegta visa nepieciešamā droša medicīniska palīdzība; |
| --- | --- |

i)

atzinīgi vērtēt, ka ir pieņemta ANO Drošības padomes nesenā Rezolūcija Nr. 2242 (2015), kurā sievietēm tiek noteikta būtiska loma visos centienos, kas vērsti uz pasaules problēmu risināšanu, un atbalstīt tās īstenošanu, un aicināt pielikt papildu pūles, lai iekļautu programmu “Sievietes, miers un drošība” visos miera uzturēšanas dažādajos aspektos; uzsvērt sieviešu līdztiesīgas, pilnvērtīgas un aktīvas līdzdalības nozīmi konfliktu novēršanā un atrisināšanā un miera sarunās un miera veidošanas procesā; nodrošināt, ka sievietēm, kuras kara apstākļos ir kļuvušas par izvarošanas upuriem, tiek sniegta visa nepieciešamā droša medicīniska palīdzība;

| j) | ANO sistēmā veicināt prevencijas kultūru, lai uzlabotu tās spēju ātrāk reaģēt uz briestošām krīzēm un potenciāliem miera un drošības apdraudējumiem, īpaši ar efektīvāku preventīvo diplomātiju, uzticības veidošanu un mediācijas centieniem; censties uzlabot agrīnas brīdināšanas sistēmas un agrīnu ziņošanu un tālāk attīstīt procedūras ES un ANO un citu reģionālo un apakšreģionālo organizāciju, kurām būs aizvien svarīgāka loma starptautiskajā un miera un drošības jomā, apspriedēm krīžu gadījumā, lai labāk koordinētu to reaģēšanu uz krīzēm, nepieļaujot nevajadzīgu dublēšanos; sadarboties ar ANO tādu reģionālo un apakšreģionālo organizāciju nozīmes un spēju stiprināšanā, kuras ir iesaistītas miera uzturēšanā, konfliktu novēršanā, civilo un militāro krīžu pārvarēšanā un konfliktu atrisināšanā; |
| --- | --- |

j)

ANO sistēmā veicināt prevencijas kultūru, lai uzlabotu tās spēju ātrāk reaģēt uz briestošām krīzēm un potenciāliem miera un drošības apdraudējumiem, īpaši ar efektīvāku preventīvo diplomātiju, uzticības veidošanu un mediācijas centieniem; censties uzlabot agrīnas brīdināšanas sistēmas un agrīnu ziņošanu un tālāk attīstīt procedūras ES un ANO un citu reģionālo un apakšreģionālo organizāciju, kurām būs aizvien svarīgāka loma starptautiskajā un miera un drošības jomā, apspriedēm krīžu gadījumā, lai labāk koordinētu to reaģēšanu uz krīzēm, nepieļaujot nevajadzīgu dublēšanos; sadarboties ar ANO tādu reģionālo un apakšreģionālo organizāciju nozīmes un spēju stiprināšanā, kuras ir iesaistītas miera uzturēšanā, konfliktu novēršanā, civilo un militāro krīžu pārvarēšanā un konfliktu atrisināšanā;

| k) | palielināt dalībvalstu atbalstu ANO miera uzturēšanas un miera veidošanas operācijām, kurās ir paredzēts cilvēktiesību elements un skaidri noteikta atkāpšanās stratēģija, īpaši sniedzot ieguldījumu darbiniekos un aprīkojumā, kā arī stiprināt ES veicināšanas lomu šajā ziņā; tālāk izstrādāt procedūras ES kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) izmantošanai, atbalstot ANO operācijas, tostarp iesaistot ES kaujas vienības vai atbalstot to spēju veidošanu un īstenojot drošības jomas reformu iniciatīvas, vienlaikus pietiekamu uzmanību pievēršot tādiem jautājumiem kā cilvēktiesības, ilgtspējīga attīstība un masveida migrācijas pamatcēloņi; |
| --- | --- |

k)

palielināt dalībvalstu atbalstu ANO miera uzturēšanas un miera veidošanas operācijām, kurās ir paredzēts cilvēktiesību elements un skaidri noteikta atkāpšanās stratēģija, īpaši sniedzot ieguldījumu darbiniekos un aprīkojumā, kā arī stiprināt ES veicināšanas lomu šajā ziņā; tālāk izstrādāt procedūras ES kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) izmantošanai, atbalstot ANO operācijas, tostarp iesaistot ES kaujas vienības vai atbalstot to spēju veidošanu un īstenojot drošības jomas reformu iniciatīvas, vienlaikus pietiekamu uzmanību pievēršot tādiem jautājumiem kā cilvēktiesības, ilgtspējīga attīstība un masveida migrācijas pamatcēloņi;

| l) | veicināt plašas cilvēkdrošības koncepcijas izstrādi, sasaistot to ciešāk ar dzimumu līdztiesību un cilvēktiesībām un principu pienākums aizsargāt (R2P), un turpināt atbalstīt centienus turpināt praktiski ieviest R2P; atbalstīt ANO pūliņus sniegt izšķirīgu ieguldījumu, palīdzot valstīm principa R2P īstenošanā, lai atbalstītu tiesiskumu un starptautiskās humanitārās tiesības; sekmēt Rīcības kodeksu attiecībā uz ANO Drošības padomes rīcību, kas vērsta pret genocīdu, noziegumiem pret cilvēci vai kara noziegumiem, nosakot saistības ANO dalībvalstīm sniegt atbalstu Drošības padomes rīcībai, kuras mērķis ir novērst vai izbeigt šādus noziegumus, un Drošības padomē nebalsot pret attiecīgas rezolūcijas pieņemšanu; |
| --- | --- |

l)

veicināt plašas cilvēkdrošības koncepcijas izstrādi, sasaistot to ciešāk ar dzimumu līdztiesību un cilvēktiesībām un principu pienākums aizsargāt (R2P), un turpināt atbalstīt centienus turpināt praktiski ieviest R2P; atbalstīt ANO pūliņus sniegt izšķirīgu ieguldījumu, palīdzot valstīm principa R2P īstenošanā, lai atbalstītu tiesiskumu un starptautiskās humanitārās tiesības; sekmēt Rīcības kodeksu attiecībā uz ANO Drošības padomes rīcību, kas vērsta pret genocīdu, noziegumiem pret cilvēci vai kara noziegumiem, nosakot saistības ANO dalībvalstīm sniegt atbalstu Drošības padomes rīcībai, kuras mērķis ir novērst vai izbeigt šādus noziegumus, un Drošības padomē nebalsot pret attiecīgas rezolūcijas pieņemšanu;

Terorisma apkarošana

| m) | atkārtot viennozīmīgu terorisma nosodījumu un pilnīgu atbalstu darbībām, kuru mērķis ir sakaut un iznīcināt teroristiskās organizācijas, īpaši tā dēvēto ISIS/Daesh, kas rada acīmredzamus draudus reģionālajai un starptautiskajai drošībai, vienlaikus atgādināt, ka šo darbību īstenošanā vienmēr pilnībā jāievēro visas starptautiskās cilvēktiesības; atbalstīt visu to aspektu sekmēšanu, kas ietverti ANO Drošības padomes Rezolūcijā Nr. 2178 (2014) par ārvalstu teroristu kaujinieku radītā apdraudējuma apkarošanu un Madrides pamatprincipos par ārvalstu teroristu kaujinieku plūsmas apturēšanu; |
| --- | --- |

m)

atkārtot viennozīmīgu terorisma nosodījumu un pilnīgu atbalstu darbībām, kuru mērķis ir sakaut un iznīcināt teroristiskās organizācijas, īpaši tā dēvēto ISIS/Daesh, kas rada acīmredzamus draudus reģionālajai un starptautiskajai drošībai, vienlaikus atgādināt, ka šo darbību īstenošanā vienmēr pilnībā jāievēro visas starptautiskās cilvēktiesības; atbalstīt visu to aspektu sekmēšanu, kas ietverti ANO Drošības padomes Rezolūcijā Nr. 2178 (2014) par ārvalstu teroristu kaujinieku radītā apdraudējuma apkarošanu un Madrides pamatprincipos par ārvalstu teroristu kaujinieku plūsmas apturēšanu;

| n) | pastiprināt centienus apkarot vervēšanu un terorisma propagandu, izmantojot ne tikai sociālos plašsaziņas līdzekļus, bet arī radikalizēto naida pravietotāju tīklus; atbalstīt radikalizācijas apkarošanas un deradikalizācijas politiku atbilstīgi ANO Rīcības plānam vardarbīga ekstrēmisma novēršanai; |
| --- | --- |

n)

pastiprināt centienus apkarot vervēšanu un terorisma propagandu, izmantojot ne tikai sociālos plašsaziņas līdzekļus, bet arī radikalizēto naida pravietotāju tīklus; atbalstīt radikalizācijas apkarošanas un deradikalizācijas politiku atbilstīgi ANO Rīcības plānam vardarbīga ekstrēmisma novēršanai;

| o) | turpināt strādāt ar ANO, apkarojot terorisma finansēšanu, tostarp izmantojot esošus mehānismus atsevišķu teroristu un organizāciju identifikācijai un stiprinot aktīvu iesaldēšanas mehānismus visā pasaulē, vienlaikus ievērojot arī starptautiskos standartus par tiesību aktos paredzēto kārtību un tiesiskumu; |
| --- | --- |

o)

turpināt strādāt ar ANO, apkarojot terorisma finansēšanu, tostarp izmantojot esošus mehānismus atsevišķu teroristu un organizāciju identifikācijai un stiprinot aktīvu iesaldēšanas mehānismus visā pasaulē, vienlaikus ievērojot arī starptautiskos standartus par tiesību aktos paredzēto kārtību un tiesiskumu;

| p) | sniegt atbalstu ANO Terorisma apkarošanas īstenošanas darba grupai, lai nodrošinātu koordināciju un saskaņotību ANO Vispārējās terorisma apkarošanas stratēģijas īstenošanā, izmantojot ANO sistēmas 25 vienību un Interpola resursus un specializētās zināšanas, vienmēr ņemot vērā, ka cīņu pret terorismu nevar izmantot kā ieganstu, lai vērstos pret iekšējo opozīciju vai pārkāptu iedzīvotāju tiesības; |
| --- | --- |

p)

sniegt atbalstu ANO Terorisma apkarošanas īstenošanas darba grupai, lai nodrošinātu koordināciju un saskaņotību ANO Vispārējās terorisma apkarošanas stratēģijas īstenošanā, izmantojot ANO sistēmas 25 vienību un Interpola resursus un specializētās zināšanas, vienmēr ņemot vērā, ka cīņu pret terorismu nevar izmantot kā ieganstu, lai vērstos pret iekšējo opozīciju vai pārkāptu iedzīvotāju tiesības;

| q) | veicināt saskaņotus starptautiskos centienus, lai apkarotu pieaugošo apdraudējumu, ko rada improvizēto sprāgstierīču izmantošana, īpaši veicinot izpratni par improvizēto sprāgstierīču apkarošanas saistību ar pretterorisma pasākumiem un izmantojot šim nolūkam ANO sistēmas vienību resursus un specializētās zināšanas, lai varētu labāk īstenot pasākumus tiesībaizsardzības un militārās sadarbības jomā; |
| --- | --- |

q)

veicināt saskaņotus starptautiskos centienus, lai apkarotu pieaugošo apdraudējumu, ko rada improvizēto sprāgstierīču izmantošana, īpaši veicinot izpratni par improvizēto sprāgstierīču apkarošanas saistību ar pretterorisma pasākumiem un izmantojot šim nolūkam ANO sistēmas vienību resursus un specializētās zināšanas, lai varētu labāk īstenot pasākumus tiesībaizsardzības un militārās sadarbības jomā;

| r) | tādēļ atkārtoti uzsvērt, ka ir nepieciešams atbilstošs drošības, tiesībaizsardzības, cilvēktiesību un sociāli ekonomisko instrumentu kopums, kas ļautu izmantot atbilstošākus līdzekļus reaģēšanai uz mainīgajiem terorisma un vardarbīgā ekstrēmisma veidiem, ko rada Daesh, al-Qaeda, Al-Shabaab, Boko Haram un citas teroristiskās organizācijas; |
| --- | --- |

r)

tādēļ atkārtoti uzsvērt, ka ir nepieciešams atbilstošs drošības, tiesībaizsardzības, cilvēktiesību un sociāli ekonomisko instrumentu kopums, kas ļautu izmantot atbilstošākus līdzekļus reaģēšanai uz mainīgajiem terorisma un vardarbīgā ekstrēmisma veidiem, ko rada Daesh, al-Qaeda, Al-Shabaab, Boko Haram un citas teroristiskās organizācijas;

| s) | atbalstīt labāku ES ieguldījumu ANO spēju veidošanas iniciatīvās attiecībā uz cīņu pret ārvalstu teroristu kaujiniekiem un vardarbīgo ekstrēmismu; |
| --- | --- |

s)

atbalstīt labāku ES ieguldījumu ANO spēju veidošanas iniciatīvās attiecībā uz cīņu pret ārvalstu teroristu kaujiniekiem un vardarbīgo ekstrēmismu;

Ieroču neizplatīšana un atbruņošanās

| t) | atbalstīt ANO centienus atturēt nevalstiskos dalībniekus un teroristu grupējumus no masu iznīcināšanas ieroču un to piegādes sistēmu izgatavošanas, ražošanas, iegādes vai nodošanas un sekmēt visaptverošu Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1540 (2004) pārskatīšanu 2016. gadā; uzstāt, ka pilnībā ir jāievēro Kodolieroču neizplatīšanas līgums (KNL), Ķīmisko ieroču konvencija un Bioloģisko ieroču konvencija un ka ir jāpabeidz Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu ratifikācijas process; mudināt visas ANO dalībvalstis parakstīt un ratificēt Konvenciju par kājnieku mīnu lietošanas, uzglabāšanas, ražošanas un nodošanas aizliegumu un to iznīcināšanu; atzinīgi vērtēt atklātās darba grupas izveidošanu, kas ir ANO Ģenerālās asamblejas apakšstruktūra un kuras mērķis ir virzīt uz priekšu daudzpusējās sarunas par kodolatbruņošanos, un visām ES dalībvalstīm aktīvi piedalīties tās darba procesos; pieprasīt ANO dalībvalstīm aktīvi virzīties uz globālo atbruņošanos, pienācīgi ņemot vērā gan drošības, gan humanitāros aspektus kodolieroču jautājumā; |
| --- | --- |

t)

atbalstīt ANO centienus atturēt nevalstiskos dalībniekus un teroristu grupējumus no masu iznīcināšanas ieroču un to piegādes sistēmu izgatavošanas, ražošanas, iegādes vai nodošanas un sekmēt visaptverošu Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1540 (2004) pārskatīšanu 2016. gadā; uzstāt, ka pilnībā ir jāievēro Kodolieroču neizplatīšanas līgums (KNL), Ķīmisko ieroču konvencija un Bioloģisko ieroču konvencija un ka ir jāpabeidz Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu ratifikācijas process; mudināt visas ANO dalībvalstis parakstīt un ratificēt Konvenciju par kājnieku mīnu lietošanas, uzglabāšanas, ražošanas un nodošanas aizliegumu un to iznīcināšanu; atzinīgi vērtēt atklātās darba grupas izveidošanu, kas ir ANO Ģenerālās asamblejas apakšstruktūra un kuras mērķis ir virzīt uz priekšu daudzpusējās sarunas par kodolatbruņošanos, un visām ES dalībvalstīm aktīvi piedalīties tās darba procesos; pieprasīt ANO dalībvalstīm aktīvi virzīties uz globālo atbruņošanos, pienācīgi ņemot vērā gan drošības, gan humanitāros aspektus kodolieroču jautājumā;

| u) | mudināt dalībvalstis atbalstīt ANO Ģenerālās asamblejas 71. sesijā pieņemto rezolūciju par tādu ieroču un tādas munīcijas izmantošanas sekām, kurā ir noplicināts urāns, un izstrādāt ES kopējo nostāju, kas labāk atspoguļotu Parlamenta atkārtotās prasības īstenot piesardzīgu globālo moratoriju un panākt vispārēju vienprātību par potenciālo veselības risku civiliedzīvotājiem, visaptverošu pēckonflikta radioaktīvo atkritumu pārvaldības slogu un finanšu izmaksām, kuras saistītas ar šādu ieroču izmantošanu; iekļaut noplicināta urāna novērtējuma un likvidēšanas projektus ES finanšu instrumentos, kas paredzēti atmīnēšanai; |
| --- | --- |

u)

mudināt dalībvalstis atbalstīt ANO Ģenerālās asamblejas 71. sesijā pieņemto rezolūciju par tādu ieroču un tādas munīcijas izmantošanas sekām, kurā ir noplicināts urāns, un izstrādāt ES kopējo nostāju, kas labāk atspoguļotu Parlamenta atkārtotās prasības īstenot piesardzīgu globālo moratoriju un panākt vispārēju vienprātību par potenciālo veselības risku civiliedzīvotājiem, visaptverošu pēckonflikta radioaktīvo atkritumu pārvaldības slogu un finanšu izmaksām, kuras saistītas ar šādu ieroču izmantošanu; iekļaut noplicināta urāna novērtējuma un likvidēšanas projektus ES finanšu instrumentos, kas paredzēti atmīnēšanai;

| v) | sekmēt Ieroču tirdzniecības līguma (ITL) pilnīgu īstenošanu un mudināt visas ANO dalībvalstis parakstīt vai pievienoties ITL; |
| --- | --- |

v)

sekmēt Ieroču tirdzniecības līguma (ITL) pilnīgu īstenošanu un mudināt visas ANO dalībvalstis parakstīt vai pievienoties ITL;

| w) | strādāt, lai īstenotu efektīvāku rīcību pret ieroču un munīcijas, tostarp kājnieku ieroču un vieglo ieroču, novirzīšanu un nelikumīgu tirdzniecību, īpaši izstrādājot ieroču izsekojamības sistēmu; |
| --- | --- |

w)

strādāt, lai īstenotu efektīvāku rīcību pret ieroču un munīcijas, tostarp kājnieku ieroču un vieglo ieroču, novirzīšanu un nelikumīgu tirdzniecību, īpaši izstrādājot ieroču izsekojamības sistēmu;

| x) | sekmēt globālu politikas atbildi bezpilota lidaparātu izmantošanai, lai turpinātu to izmantošanu tikai starptautisko cilvēktiesību un humanitāro tiesību noteiktajās robežās; veicināt aizliegumu izstrādāt, ražot un izmantot pilnīgi autonomus ieročus, kas ļauj veikt uzbrukumus bez cilvēku iejaukšanās; pārliecināties, ka cilvēktiesību jautājumi tiek ietverti visos pretterorisma jomā īstenotajos dialogos ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

x)

sekmēt globālu politikas atbildi bezpilota lidaparātu izmantošanai, lai turpinātu to izmantošanu tikai starptautisko cilvēktiesību un humanitāro tiesību noteiktajās robežās; veicināt aizliegumu izstrādāt, ražot un izmantot pilnīgi autonomus ieročus, kas ļauj veikt uzbrukumus bez cilvēku iejaukšanās; pārliecināties, ka cilvēktiesību jautājumi tiek ietverti visos pretterorisma jomā īstenotajos dialogos ar trešām valstīm;

| y) | turpmāk atbalstīt pašreizējos ANO centienus izpētīt iespēju izstrādāt atbildīgas un drošas normas uzvedībai kibertelpā, tostarp daudzpusēju sistēmu kiberuzbrukumu novēršanai, lai veicinātu spēkā esošo starptautisko tiesību un cilvēktiesību piemērošanu šajā vidē; |
| --- | --- |

y)

turpmāk atbalstīt pašreizējos ANO centienus izpētīt iespēju izstrādāt atbildīgas un drošas normas uzvedībai kibertelpā, tostarp daudzpusēju sistēmu kiberuzbrukumu novēršanai, lai veicinātu spēkā esošo starptautisko tiesību un cilvēktiesību piemērošanu šajā vidē;

Migrācija

| z) | sekmēt lielāku atbalstu UNHCR darbam, īstenojot tā starptautiskās pilnvaras bēgļu aizsardzībā, īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātajām grupām, piemēram, sievietēm un bērniem; uzsvērt lielo finansējuma plaisu starp UNHCR budžeta vajadzībām un saņemto finansējumu un pieprasīt lielāku globālo solidaritāti; aicināt piešķirt lielāku finansējumu no ANO pastāvīgā budžeta UNHCR pamatfunkciju finansēšanai, lai nodrošinātu tā darbību; |
| --- | --- |

z)

sekmēt lielāku atbalstu UNHCR darbam, īstenojot tā starptautiskās pilnvaras bēgļu aizsardzībā, īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātajām grupām, piemēram, sievietēm un bērniem; uzsvērt lielo finansējuma plaisu starp UNHCR budžeta vajadzībām un saņemto finansējumu un pieprasīt lielāku globālo solidaritāti; aicināt piešķirt lielāku finansējumu no ANO pastāvīgā budžeta UNHCR pamatfunkciju finansēšanai, lai nodrošinātu tā darbību;

| aa) | atgādināt, ka starp migrācijas politikas ārējo un iekšējo dimensiju un attīstības un ārlietu programmām ir nepieciešama lielāka saskaņotība un koordinācija; |
| --- | --- |

aa)

atgādināt, ka starp migrācijas politikas ārējo un iekšējo dimensiju un attīstības un ārlietu programmām ir nepieciešama lielāka saskaņotība un koordinācija;

| ab) | pieprasīt pielikt lielākas pūles, lai novērstu nelikumīgu migrāciju un apkarotu cilvēku kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, īpaši cīnoties pret kriminālajiem tīkliem, laikus un efektīvi apkopojot attiecīgo izlūkošanas informāciju, vienlaikus efektīvi ievērojot starptautiskās cilvēktiesības; pilnveidot cietušo identificēšanas un aizsardzības metodes un stiprināt sadarbību ar trešām valstīm, lai izsekotu, izņemtu un atgūtu noziedzīgi iegūtus līdzekļus šajā nozarē; ANO līmenī norādīt, ka ir svarīgi ratificēt un pilnībā īstenot ANO Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību un tās Protokolu par migrantu nelikumīgas ievešanas pa zemes, jūras un gaisa ceļiem apkarošanu un Protokolu par cilvēku tirdzniecības, jo sevišķi tirdzniecības ar sievietēm un bērniem, novēršanu, apkarošanu un sodīšanu par to; atbalstīt ANO īpašā referenta migrantu cilvēktiesību jautājumos darbu; |
| --- | --- |

ab)

pieprasīt pielikt lielākas pūles, lai novērstu nelikumīgu migrāciju un apkarotu cilvēku kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, īpaši cīnoties pret kriminālajiem tīkliem, laikus un efektīvi apkopojot attiecīgo izlūkošanas informāciju, vienlaikus efektīvi ievērojot starptautiskās cilvēktiesības; pilnveidot cietušo identificēšanas un aizsardzības metodes un stiprināt sadarbību ar trešām valstīm, lai izsekotu, izņemtu un atgūtu noziedzīgi iegūtus līdzekļus šajā nozarē; ANO līmenī norādīt, ka ir svarīgi ratificēt un pilnībā īstenot ANO Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību un tās Protokolu par migrantu nelikumīgas ievešanas pa zemes, jūras un gaisa ceļiem apkarošanu un Protokolu par cilvēku tirdzniecības, jo sevišķi tirdzniecības ar sievietēm un bērniem, novēršanu, apkarošanu un sodīšanu par to; atbalstīt ANO īpašā referenta migrantu cilvēktiesību jautājumos darbu;

| ac) | atbalstīt 2016. gada 19. septembrī ieplānoto augsta līmeņa ANO Ģenerālās asamblejas plenārsēdi, lai apspriestu jautājumu par bēgļu un migrantu lielo kustību, un pieprasīt šajā sēdē pievērst uzmanību migrācijas pamatcēloņiem, pienācīgi izskatot nabadzības izskaušanu un cilvēktiesību realizāciju; |
| --- | --- |

ac)

atbalstīt 2016. gada 19. septembrī ieplānoto augsta līmeņa ANO Ģenerālās asamblejas plenārsēdi, lai apspriestu jautājumu par bēgļu un migrantu lielo kustību, un pieprasīt šajā sēdē pievērst uzmanību migrācijas pamatcēloņiem, pienācīgi izskatot nabadzības izskaušanu un cilvēktiesību realizāciju;

Cilvēktiesības, demokrātija un tiesiskums

| ad) | skaidri un pārliecinoši atkārtot, ka visas cilvēktiesības, par kurām ir panākta vienošanās ANO konvencijās, ir vispārējas, nedalāmas, savstarpēji atkarīgas un savstarpēji saistītas un ka jāpanāk šo tiesību ievērošana; vērst uzmanību uz cilvēktiesību pārkāpumiem visā pasaulē; aicināt aizsargāt uzskatu un vārda brīvību; uzsvērt, cik svarīga nozīme labi funkcionējošā sabiedrībā ir brīvai presei un ikvienam tās iedzīvotājam, un aizsargāt biedrošanās un pulcēšanās brīvību; |
| --- | --- |

ad)

skaidri un pārliecinoši atkārtot, ka visas cilvēktiesības, par kurām ir panākta vienošanās ANO konvencijās, ir vispārējas, nedalāmas, savstarpēji atkarīgas un savstarpēji saistītas un ka jāpanāk šo tiesību ievērošana; vērst uzmanību uz cilvēktiesību pārkāpumiem visā pasaulē; aicināt aizsargāt uzskatu un vārda brīvību; uzsvērt, cik svarīga nozīme labi funkcionējošā sabiedrībā ir brīvai presei un ikvienam tās iedzīvotājam, un aizsargāt biedrošanās un pulcēšanās brīvību;

| ae) | turpināt atbalstīt reliģijas vai pārliecības brīvību; mudināt palielināt centienus aizsargāt reliģisko un citu minoritāšu tiesības; aicināt vairāk aizsargāt reliģiskās kopienas pret vajāšanām un vardarbību; aicināt atcelt likumus, kuros zaimošana vai atteikšanās no ticības var tikt atzīta par kriminālnoziegumiem, kas var kalpot par aizbildinājumu reliģisko minoritāšu un neticīgo vajāšanai; atbalstīt ANO īpašā referenta reliģijas vai ticības brīvības jautājumos darbu; aktīvi strādāt, lai ANO atzītu tā dēvētās ISIS/Daesh pret minoritātēm pastrādāto genocīdu, un lai Starptautiskajai Krimināltiesai tiktu nodotas lietas par iespējamiem noziegumiem pret cilvēci, kara noziegumiem un genocīdu; |
| --- | --- |

ae)

turpināt atbalstīt reliģijas vai pārliecības brīvību; mudināt palielināt centienus aizsargāt reliģisko un citu minoritāšu tiesības; aicināt vairāk aizsargāt reliģiskās kopienas pret vajāšanām un vardarbību; aicināt atcelt likumus, kuros zaimošana vai atteikšanās no ticības var tikt atzīta par kriminālnoziegumiem, kas var kalpot par aizbildinājumu reliģisko minoritāšu un neticīgo vajāšanai; atbalstīt ANO īpašā referenta reliģijas vai ticības brīvības jautājumos darbu; aktīvi strādāt, lai ANO atzītu tā dēvētās ISIS/Daesh pret minoritātēm pastrādāto genocīdu, un lai Starptautiskajai Krimināltiesai tiktu nodotas lietas par iespējamiem noziegumiem pret cilvēci, kara noziegumiem un genocīdu;

| af) | turpināt aktīvi veicināt vienlīdzību un diskriminācijas novēršanu; mudināt ANO aktīvi atbalstīt integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai savos pasākumos un programmās un turpināt atbalstīt ANO Dzimumu līdztiesības un sieviešu iespēju veicināšanas iestādi; atbalstīt pasākumus sieviešu līderības un dalības stiprināšanai visos lēmumu pieņemšanas līmeņos; atbalstīt vardarbības un diskriminācijas apkarošanu pret atsevišķām personām viņu dzimumorientācijas, dzimumidentitātes vai dzimuma izpausmes dēļ; aicināt atcelt tos tiesību aktus ANO dalībvalstīs, kuros tiek pārkāptas lesbiešu, homoseksuāļu, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI) tiesības; atzinīgi vērtēt pašu pirmo ANO Drošības padomes sanāksmi par LGBTI tiesībām 2015. gadā; aicināt ANO dalībvalstis īstenot ANO īpašā referenta jautājumos par rasisma, rasu diskriminācijas, ksenofobijas un saistītās neiecietības mūsdienu izpausmēm ieteikumus; |
| --- | --- |

af)

turpināt aktīvi veicināt vienlīdzību un diskriminācijas novēršanu; mudināt ANO aktīvi atbalstīt integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai savos pasākumos un programmās un turpināt atbalstīt ANO Dzimumu līdztiesības un sieviešu iespēju veicināšanas iestādi; atbalstīt pasākumus sieviešu līderības un dalības stiprināšanai visos lēmumu pieņemšanas līmeņos; atbalstīt vardarbības un diskriminācijas apkarošanu pret atsevišķām personām viņu dzimumorientācijas, dzimumidentitātes vai dzimuma izpausmes dēļ; aicināt atcelt tos tiesību aktus ANO dalībvalstīs, kuros tiek pārkāptas lesbiešu, homoseksuāļu, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI) tiesības; atzinīgi vērtēt pašu pirmo ANO Drošības padomes sanāksmi par LGBTI tiesībām 2015. gadā; aicināt ANO dalībvalstis īstenot ANO īpašā referenta jautājumos par rasisma, rasu diskriminācijas, ksenofobijas un saistītās neiecietības mūsdienu izpausmēm ieteikumus;

| ag) | sekmēt bērnu tiesības, īpaši sniedzot ieguldījumu bērnu piekļuves nodrošināšanā ūdenim, sanitārijai, veselības aprūpei un izglītībai, tostarp konfliktu zonās un bēgļu nometnēs, un izskaužot bērnu darbu, spīdzināšanu, tirdzniecību, bērnu laulības un seksuālo izmantošanu; atbalstīt un stiprināt Apvienoto Nāciju Organizācijas ietvaros īstenotos starptautiskos centienus izbeigt bērnu izmantošanu bruņotos konfliktos, kā arī efektīvāk novērst konfliktu un pēckonflikta situāciju ietekmi uz sievietēm un meitenēm; atbalstīt uz cilvēktiesībām balstītu pieeju jautājumā par invaliditāti riska un ārkārtas situācijās saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām; |
| --- | --- |

ag)

sekmēt bērnu tiesības, īpaši sniedzot ieguldījumu bērnu piekļuves nodrošināšanā ūdenim, sanitārijai, veselības aprūpei un izglītībai, tostarp konfliktu zonās un bēgļu nometnēs, un izskaužot bērnu darbu, spīdzināšanu, tirdzniecību, bērnu laulības un seksuālo izmantošanu; atbalstīt un stiprināt Apvienoto Nāciju Organizācijas ietvaros īstenotos starptautiskos centienus izbeigt bērnu izmantošanu bruņotos konfliktos, kā arī efektīvāk novērst konfliktu un pēckonflikta situāciju ietekmi uz sievietēm un meitenēm; atbalstīt uz cilvēktiesībām balstītu pieeju jautājumā par invaliditāti riska un ārkārtas situācijās saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām;

| ah) | mudināt visas valstis, tostarp ES dalībvalstis, ātri ratificēt Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām fakultatīvo protokolu, ar ko nosaka sūdzību iesniegšanas un to izmeklēšanas mehānismus; |
| --- | --- |

ah)

mudināt visas valstis, tostarp ES dalībvalstis, ātri ratificēt Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām fakultatīvo protokolu, ar ko nosaka sūdzību iesniegšanas un to izmeklēšanas mehānismus;

| ai) | veicināt Starpvaldību darba grupas starptautisko uzņēmumu un citu uzņēmumu jautājumos attiecībā uz cilvēktiesībām veiktā darba veiksmīgu iznākumu; atbalstīt ANO pamatprincipu tālāku īstenošanu uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā ANO dalībvalstīs; mudināt ANO dalībvalstis izstrādāt un īstenot valstu rīcības plānus; atbalstīt ANO augstā cilvēktiesību komisāra pārskatatbildības un tiesiskās aizsardzības līdzekļu projektu, kura mērķis ir valsts tiesiskās aizsardzības līdzekļu stiprināšana, īpaši smagu cilvēktiesību pārkāpumu gadījumā uzņēmējdarbības nozarē; aicināt ANO dalībvalstis pievērsties cilvēktiesību jautājumam starptautiskajās un valstu sporta struktūrās; |
| --- | --- |

ai)

veicināt Starpvaldību darba grupas starptautisko uzņēmumu un citu uzņēmumu jautājumos attiecībā uz cilvēktiesībām veiktā darba veiksmīgu iznākumu; atbalstīt ANO pamatprincipu tālāku īstenošanu uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā ANO dalībvalstīs; mudināt ANO dalībvalstis izstrādāt un īstenot valstu rīcības plānus; atbalstīt ANO augstā cilvēktiesību komisāra pārskatatbildības un tiesiskās aizsardzības līdzekļu projektu, kura mērķis ir valsts tiesiskās aizsardzības līdzekļu stiprināšana, īpaši smagu cilvēktiesību pārkāpumu gadījumā uzņēmējdarbības nozarē; aicināt ANO dalībvalstis pievērsties cilvēktiesību jautājumam starptautiskajās un valstu sporta struktūrās;

| aj) | turpināt aizstāvēt absolūtu neiecietību pret nāvessodu un darbu pie tā atcelšanas visā pasaulē, paverot ceļu, lai pieņemtu nākamo ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju par nāvessoda moratoriju; paust nosodījumu aizvien biežāk piespriestajam nāvessodam par noziedzīgiem nodarījumiem saistībā ar narkotikām un aicināt atteikties no nāvessoda piespriešanas par šādiem nodarījumiem; |
| --- | --- |

aj)

turpināt aizstāvēt absolūtu neiecietību pret nāvessodu un darbu pie tā atcelšanas visā pasaulē, paverot ceļu, lai pieņemtu nākamo ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju par nāvessoda moratoriju; paust nosodījumu aizvien biežāk piespriestajam nāvessodam par noziedzīgiem nodarījumiem saistībā ar narkotikām un aicināt atteikties no nāvessoda piespriešanas par šādiem nodarījumiem;

| ak) | atgādināt Ģenerālās asamblejas pienākumu ANO Cilvēktiesību padomes (UNHRC) locekļu ievēlēšanā ņemt vērā to, kā kandidāti ievēro cilvēktiesību, tiesiskuma un demokrātijas veicināšanu un aizsardzību; aicināt izstrādāt skaidrus cilvēktiesību ievērošanas kritērijus dalībai UNHRC un, ņemot vērā UNHRC desmito gadadienu, aicināt izvērtēt Cilvēktiesību padomes darbības metodes un ietekmi; |
| --- | --- |

ak)

atgādināt Ģenerālās asamblejas pienākumu ANO Cilvēktiesību padomes (UNHRC) locekļu ievēlēšanā ņemt vērā to, kā kandidāti ievēro cilvēktiesību, tiesiskuma un demokrātijas veicināšanu un aizsardzību; aicināt izstrādāt skaidrus cilvēktiesību ievērošanas kritērijus dalībai UNHRC un, ņemot vērā UNHRC desmito gadadienu, aicināt izvērtēt Cilvēktiesību padomes darbības metodes un ietekmi;

| al) | stiprināt Starptautiskās Krimināltiesas (ICC) darbu, tai pildot savu uzdevumu, lai darītu galu to personu nesodāmībai, kas vainojamas vissmagākajos noziegumos, kuri satrauc starptautisko sabiedrību, un nodrošinātu taisnīgumu kara noziegumos, noziegumos pret cilvēci un genocīdā cietušajiem; nodrošināt politisku, diplomātisku, finansiālu un loģistikas atbalstu Starptautiskās Krimināltiesas ikdienas darbībai; aicināt ANO dalībvalstis pievienoties Krimināltiesai, ratificējot Romas Statūtus, un mudināt ratificēt Kampalas grozījumus; veicināt ANO un tās struktūrvienību un aģentūru ciešu sadarbību ar Krimināltiesu un tās attiecību paplašināšanu ar Drošības padomi; aicināt, lai ANO Drošības padome sniegtu atzinumu par situāciju Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā Starptautiskajai Krimināltiesai; |
| --- | --- |

al)

stiprināt Starptautiskās Krimināltiesas (ICC) darbu, tai pildot savu uzdevumu, lai darītu galu to personu nesodāmībai, kas vainojamas vissmagākajos noziegumos, kuri satrauc starptautisko sabiedrību, un nodrošinātu taisnīgumu kara noziegumos, noziegumos pret cilvēci un genocīdā cietušajiem; nodrošināt politisku, diplomātisku, finansiālu un loģistikas atbalstu Starptautiskās Krimināltiesas ikdienas darbībai; aicināt ANO dalībvalstis pievienoties Krimināltiesai, ratificējot Romas Statūtus, un mudināt ratificēt Kampalas grozījumus; veicināt ANO un tās struktūrvienību un aģentūru ciešu sadarbību ar Krimināltiesu un tās attiecību paplašināšanu ar Drošības padomi; aicināt, lai ANO Drošības padome sniegtu atzinumu par situāciju Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā Starptautiskajai Krimināltiesai;

| am) | iesaistīt sabiedrību un visus ANO Ģenerālās asamblejas dalībniekus visaptverošās debatēs par konstitucionālo ierobežojumu ievērošanas nozīmi attiecībā uz prezidentu pilnvarām visā pasaulē; |
| --- | --- |

am)

iesaistīt sabiedrību un visus ANO Ģenerālās asamblejas dalībniekus visaptverošās debatēs par konstitucionālo ierobežojumu ievērošanas nozīmi attiecībā uz prezidentu pilnvarām visā pasaulē;

| an) | aicināt ANO novērst juridiskos trūkumus termina “klimata bēglis” definīcijā, tostarp arī starptautiskajā līmenī; |
| --- | --- |

an)

aicināt ANO novērst juridiskos trūkumus termina “klimata bēglis” definīcijā, tostarp arī starptautiskajā līmenī;

Attīstība

| ao) | darboties, lai īstenotu ilgtspējīgas attīstības programmā laikposmam līdz 2030. gadam iekļautos ilgtspējīgas attīstības mērķus; īstenot centienus, kas vērsti uz dzīves uzlabošanu nākamajām paaudzēm, un mudināt un atbalstīt valstis uzņemties iniciatīvu un izveidot valstu sistēmas 17 mērķu sasniegšanai; mudināt ANO dalībvalstis īstenot saistības attīstības palīdzības sniegšanā un aicināt pieņemt stingru rādītāju satvaru un izmantot statistikas datus progresa uzraudzīšanai, kā arī nodrošināt visu dalībnieku pārskatatbildību; uzstāt, ka Augsta līmeņa politiskajam forumam (ALPF) ilgtspējīgas attīstības jautājumos būtu jākļūst par galveno lēmumu pieņemšanas forumu, kura kompetencē ir ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanas pārraudzība un izvērtēšana, un iepazīstināt ar kopēju ES nostāju par Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam īstenošanu pirms ALPF sanāksmes 2016. gadā; |
| --- | --- |

ao)

darboties, lai īstenotu ilgtspējīgas attīstības programmā laikposmam līdz 2030. gadam iekļautos ilgtspējīgas attīstības mērķus; īstenot centienus, kas vērsti uz dzīves uzlabošanu nākamajām paaudzēm, un mudināt un atbalstīt valstis uzņemties iniciatīvu un izveidot valstu sistēmas 17 mērķu sasniegšanai; mudināt ANO dalībvalstis īstenot saistības attīstības palīdzības sniegšanā un aicināt pieņemt stingru rādītāju satvaru un izmantot statistikas datus progresa uzraudzīšanai, kā arī nodrošināt visu dalībnieku pārskatatbildību; uzstāt, ka Augsta līmeņa politiskajam forumam (ALPF) ilgtspējīgas attīstības jautājumos būtu jākļūst par galveno lēmumu pieņemšanas forumu, kura kompetencē ir ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanas pārraudzība un izvērtēšana, un iepazīstināt ar kopēju ES nostāju par Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam īstenošanu pirms ALPF sanāksmes 2016. gadā;

| ap) | nemazināt Pekinas rīcības platformas “tiesību aktu kopuma” nozīmi attiecībā uz izglītības un veselības aprūpes pieejamību, kas ir pamata cilvēktiesības; veicināt piekļuvi seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumiem, jo tas veicina mātes un bērna mirstības samazināšanos; veicināt ģimenes plānošanu, mātes veselību, vieglu piekļuvi kontracepcijai un pilna klāsta seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumiem, jo tie ir sieviešu dzīvības glābšanas svarīgi elementi un palīdz atsākt parastu dzīvi gadījumos, ja viņas kļuvušas par izvarošanas upuri; īstenojot attīstības sadarbību ar trešām valstīm, koncentrēties galvenokārt uz šiem politikas virzieniem; |
| --- | --- |

ap)

nemazināt Pekinas rīcības platformas “tiesību aktu kopuma” nozīmi attiecībā uz izglītības un veselības aprūpes pieejamību, kas ir pamata cilvēktiesības; veicināt piekļuvi seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumiem, jo tas veicina mātes un bērna mirstības samazināšanos; veicināt ģimenes plānošanu, mātes veselību, vieglu piekļuvi kontracepcijai un pilna klāsta seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumiem, jo tie ir sieviešu dzīvības glābšanas svarīgi elementi un palīdz atsākt parastu dzīvi gadījumos, ja viņas kļuvušas par izvarošanas upuri; īstenojot attīstības sadarbību ar trešām valstīm, koncentrēties galvenokārt uz šiem politikas virzieniem;

| aq) | uzsvērt, ka ANO darba struktūrās ir jāstiprina attīstības politiku saskaņotība, lai efektīvi integrētu visus ilgtspējīgas attīstības aspektus; uzsvērt vispārējas, uz noteikumiem balstītas, atklātas, pārredzamas, nediskriminējošas, iekļaujošas un taisnīgas daudzpusējas tirdzniecības sistēmas nozīmi un nepieciešamību pabeigt PTO Dohas attīstības sarunu kārtu; atgādināt, ka attīstība nevar pastāvēt bez miera, un miers — bez attīstības, uzsverot, cik nozīmīgs ir 16. IAM par mieru, tiesiskumu un pārvaldību, kura īstenošana jānosaka par vienu no prioritātēm, piešķirot attīstības sadarbības finansējumu; aicināt ANO sistemātiski integrēt spēju veidošanu un labu pārvaldību tās ilgtermiņa attīstības stratēģijās; |
| --- | --- |

aq)

uzsvērt, ka ANO darba struktūrās ir jāstiprina attīstības politiku saskaņotība, lai efektīvi integrētu visus ilgtspējīgas attīstības aspektus; uzsvērt vispārējas, uz noteikumiem balstītas, atklātas, pārredzamas, nediskriminējošas, iekļaujošas un taisnīgas daudzpusējas tirdzniecības sistēmas nozīmi un nepieciešamību pabeigt PTO Dohas attīstības sarunu kārtu; atgādināt, ka attīstība nevar pastāvēt bez miera, un miers — bez attīstības, uzsverot, cik nozīmīgs ir 16. IAM par mieru, tiesiskumu un pārvaldību, kura īstenošana jānosaka par vienu no prioritātēm, piešķirot attīstības sadarbības finansējumu; aicināt ANO sistemātiski integrēt spēju veidošanu un labu pārvaldību tās ilgtermiņa attīstības stratēģijās;

| ar) | atzinīgi vērtēt ANO Ģenerālās asamblejas 2014. gada 9. septembrī pieņemto izšķirīgo Rezolūciju 68/304, kurā tika atzītas jebkuras valsts suverēnās tiesības pārstrukturēt savu valsts parādu, ko nedrīkst apgrūtināt vai traucēt nekādi pasākumi, kas izriet no citas valsts, un tika ar bažām norādīts, ka starptautiskajai finanšu sistēmai nav stingra juridiskā satvara pienācīgai un paredzamai valsts parāda pārstrukturēšanai, un ar kuru tika uzsākts process, lai pieņemtu daudzpusēju juridisku satvaru valsts parāda pārstrukturēšanas procesu īstenošanai; aicināt visu ANO sistēmu pilnībā atbalstīt šo procesu; aicināt ES un dalībvalstis aktīvi iesaistīties šajā procesā; |
| --- | --- |

ar)

atzinīgi vērtēt ANO Ģenerālās asamblejas 2014. gada 9. septembrī pieņemto izšķirīgo Rezolūciju 68/304, kurā tika atzītas jebkuras valsts suverēnās tiesības pārstrukturēt savu valsts parādu, ko nedrīkst apgrūtināt vai traucēt nekādi pasākumi, kas izriet no citas valsts, un tika ar bažām norādīts, ka starptautiskajai finanšu sistēmai nav stingra juridiskā satvara pienācīgai un paredzamai valsts parāda pārstrukturēšanai, un ar kuru tika uzsākts process, lai pieņemtu daudzpusēju juridisku satvaru valsts parāda pārstrukturēšanas procesu īstenošanai; aicināt visu ANO sistēmu pilnībā atbalstīt šo procesu; aicināt ES un dalībvalstis aktīvi iesaistīties šajā procesā;

| as) | attīstīt efektīvāku un stratēģiskāku pieeju ANO aģentūru darbībai, jo īpaši ārējo finansēšanas instrumentu plānošanā, lai nodrošinātu lielāku ES sniegtās palīdzības pamanāmību uz vietas; |
| --- | --- |

as)

attīstīt efektīvāku un stratēģiskāku pieeju ANO aģentūru darbībai, jo īpaši ārējo finansēšanas instrumentu plānošanā, lai nodrošinātu lielāku ES sniegtās palīdzības pamanāmību uz vietas;

| at) | aktīvi strādāt, lai uzlabotu politisko pārvaldību ilgtspējīgas attīstības jomā, stiprinot ANO Vides programmu (UNEP), un īstenot priekšlikumu par tādas Starptautiskās Krimināltiesas izveidi, kas izskata noziedzīgus nodarījumus pret vidi, lai visā pasaulē uzlabotu vides politikas tiesību aktu īstenošanu; |
| --- | --- |

at)

aktīvi strādāt, lai uzlabotu politisko pārvaldību ilgtspējīgas attīstības jomā, stiprinot ANO Vides programmu (UNEP), un īstenot priekšlikumu par tādas Starptautiskās Krimināltiesas izveidi, kas izskata noziedzīgus nodarījumus pret vidi, lai visā pasaulē uzlabotu vides politikas tiesību aktu īstenošanu;

| au) | strādāt pie tā, lai pastiprinātu starptautisko sadarbību fiskālajā jomā, atbalstot to, ka ANO paspārnē tiek izveidota starptautiska struktūra nodokļu jomā; apkarot nodokļu nemaksāšanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, izmantojot globālu automātisku informācijas apmaiņu par nodokļiem un izveidojot kopēju nodokļu oāžu melno sarakstu; |
| --- | --- |

au)

strādāt pie tā, lai pastiprinātu starptautisko sadarbību fiskālajā jomā, atbalstot to, ka ANO paspārnē tiek izveidota starptautiska struktūra nodokļu jomā; apkarot nodokļu nemaksāšanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, izmantojot globālu automātisku informācijas apmaiņu par nodokļiem un izveidojot kopēju nodokļu oāžu melno sarakstu;

| av) | izstrādāt globālu plānu mikrobu rezistences apkarošanai, lai novērstu rezistento superbaktēriju turpmāku izplatīšanos; |
| --- | --- |

av)

izstrādāt globālu plānu mikrobu rezistences apkarošanai, lai novērstu rezistento superbaktēriju turpmāku izplatīšanos;

Klimata pārmaiņas

| aw) | nodrošināt, ka ES saglabā vadošo vietu cīņā pret klimata pārmaiņām un turpina sadarbību šajā jomā ar ANO; nodrošināt ANO Klimata pārmaiņu konferencē Parīzē pieņemto lēmumu ātru īstenošanu; |
| --- | --- |

aw)

nodrošināt, ka ES saglabā vadošo vietu cīņā pret klimata pārmaiņām un turpina sadarbību šajā jomā ar ANO; nodrošināt ANO Klimata pārmaiņu konferencē Parīzē pieņemto lēmumu ātru īstenošanu;

ES un ANO sistēmas reforma

| ax) | atbalstīt visaptverošu Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes reformu, kuras pamatā ir plaša vienprātība, lai labāk atspoguļotu jauno pasaules situāciju un nodrošinātu, ka padome spēj efektīvi novērst apdraudējumu starptautiskajam mieram un drošībai; īstenot centienus, kas vērsti uz ES ilgtermiņa mērķa sasniegšanu — nodrošināt ES pastāvīgu vietu reformētajā ANO Drošības padomē; mudināt ANO Drošības padomes dalībniekus atturēties no veto tiesību izmantošanas gadījumos par noziegumiem pret cilvēci; |
| --- | --- |

ax)

atbalstīt visaptverošu Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes reformu, kuras pamatā ir plaša vienprātība, lai labāk atspoguļotu jauno pasaules situāciju un nodrošinātu, ka padome spēj efektīvi novērst apdraudējumu starptautiskajam mieram un drošībai; īstenot centienus, kas vērsti uz ES ilgtermiņa mērķa sasniegšanu — nodrošināt ES pastāvīgu vietu reformētajā ANO Drošības padomē; mudināt ANO Drošības padomes dalībniekus atturēties no veto tiesību izmantošanas gadījumos par noziegumiem pret cilvēci;

| ay) | veicināt Ģenerālās asamblejas darba atdzīvināšanu un visu ANO iestāžu darbības labāku koordinēšanu un saskaņošanu, kurai jāpalielina sistēmas efektivitāte, lietderība, leģitimitāte, pārredzamība, pārskatatbildība, spējas un pārstāvētība; atbalstīt un veidot lielāku pārredzamību nākamā ANO ģenerālsekretāra izraudzīšanās procesā, kandidātiem uzstājoties Ģenerālās asamblejas sēdē; labākā kandidāta izraudzīšanās un iecelšanas procesā sekmēt vienlīdzīgas un taisnīgas iespējas, kuru pamatā ir līdzsvarots kandidātu sadalījums dzimumu un ģeogrāfiskā ziņā, un atbalstīt sievietes izraudzīšanos ANO ģenerālsekretāra amatam, ja kandidātiem ir līdzvērtīgi izcilas kvalifikācijas; |
| --- | --- |

ay)

veicināt Ģenerālās asamblejas darba atdzīvināšanu un visu ANO iestāžu darbības labāku koordinēšanu un saskaņošanu, kurai jāpalielina sistēmas efektivitāte, lietderība, leģitimitāte, pārredzamība, pārskatatbildība, spējas un pārstāvētība; atbalstīt un veidot lielāku pārredzamību nākamā ANO ģenerālsekretāra izraudzīšanās procesā, kandidātiem uzstājoties Ģenerālās asamblejas sēdē; labākā kandidāta izraudzīšanās un iecelšanas procesā sekmēt vienlīdzīgas un taisnīgas iespējas, kuru pamatā ir līdzsvarots kandidātu sadalījums dzimumu un ģeogrāfiskā ziņā, un atbalstīt sievietes izraudzīšanos ANO ģenerālsekretāra amatam, ja kandidātiem ir līdzvērtīgi izcilas kvalifikācijas;

| az) | ņemot vērā ANO 2015. gada ziņojumu un nesenās apsūdzības bērnu seksuālā izmantošanā pret Francijas un ANO bruņotajiem spēkiem Centrālāfrikas Republikā, pārliecināties, ka ANO, ES dalībvalstu un ES KDAP struktūras nekavējoties un ar stingrāko apņēmību izmeklē, tiesā un soda visus ANO, dalībvalstu un ES personāla pārstāvjus, kuri ir veikuši seksuālas vardarbības aktus; |
| --- | --- |

az)

ņemot vērā ANO 2015. gada ziņojumu un nesenās apsūdzības bērnu seksuālā izmantošanā pret Francijas un ANO bruņotajiem spēkiem Centrālāfrikas Republikā, pārliecināties, ka ANO, ES dalībvalstu un ES KDAP struktūras nekavējoties un ar stingrāko apņēmību izmeklē, tiesā un soda visus ANO, dalībvalstu un ES personāla pārstāvjus, kuri ir veikuši seksuālas vardarbības aktus;

| ba) | aicināt Eiropas Revīzijas palātu stiprināt sadarbību ar attiecīgajām Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariāta uzraudzības iestādēm, īpaši ar Iekšējās uzraudzības pakalpojumu biroju (OIOS), Neatkarīgo revīzijas konsultatīvo padomi (IAAC) un Revidentu valdi (BoA), lai palielinātu pārredzamību un vairotu savstarpējo izpratni par tā finansējumu un darbību; |
| --- | --- |

ba)

aicināt Eiropas Revīzijas palātu stiprināt sadarbību ar attiecīgajām Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariāta uzraudzības iestādēm, īpaši ar Iekšējās uzraudzības pakalpojumu biroju (OIOS), Neatkarīgo revīzijas konsultatīvo padomi (IAAC) un Revidentu valdi (BoA), lai palielinātu pārredzamību un vairotu savstarpējo izpratni par tā finansējumu un darbību;

| bb) | izveidot efektīvu aizsardzības sistēmu, lai pasargātu ANO trauksmes cēlējus; |
| --- | --- |

bb)

izveidot efektīvu aizsardzības sistēmu, lai pasargātu ANO trauksmes cēlējus;

| bc) | ņemot vērā neseno interešu konfliktu, kas lika ANO īpašajam pārstāvim Lībijā ieviest saistošu uzvedības kodeksu, kurš nosaka par pienākumu amatpersonām saglabāt objektivitāti, kā paredzēts ANO Norādījumos par efektīvu starpniecību; |
| --- | --- |

bc)

ņemot vērā neseno interešu konfliktu, kas lika ANO īpašajam pārstāvim Lībijā ieviest saistošu uzvedības kodeksu, kurš nosaka par pienākumu amatpersonām saglabāt objektivitāti, kā paredzēts ANO Norādījumos par efektīvu starpniecību;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo ieteikumu nosūtīt Padomei, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, Komisijai un informēšanas nolūkā ANO Ģenerālajai asamblejai un ANO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam šo ieteikumu nosūtīt Padomei, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, Komisijai un informēšanas nolūkā ANO Ģenerālajai asamblejai un ANO ģenerālsekretāram.

---

(1)  A/RES/65/276, 2011. gada 3. maijs.

(2)  OV C 99 E, 3.4.2012., 56. lpp.

(3)  OV C 45, 5.2.2016., 89. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0259.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0403.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0020.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0013.

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0051.

(9)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0073.

(10)  EĀDD 01024/12, Padomes dokuments 11216/12

(11)  EĀDD(2015)458, Padomes dokuments 7632/15.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2016. gada 5. jūlija

| 16.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/176 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/176

---

P8_TA(2016)0295

ES un Peru nolīgums par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu ***

Eiropas Parlamenta 2016. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Peru Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (12099/2015 – C8-0143/2016 – 2015/0199(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 101/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (12099/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (12099/2015),

| — | ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Peru Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (12097/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Peru Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (12097/2015),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0143/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0143/2016),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 99. panta 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 99. panta 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0197/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0197/2016),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Peru Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Peru Republikas valdībai un parlamentam.

---

| 16.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/177 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/177

---

P8_TA(2016)0296

Autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas emisiju robežvērtības***I

Eiropas Parlamenta 2016. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par prasībām attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru emisiju robežvērtībām un tipa apstiprināšanu (COM(2014)0581 – C8-0168/2014 – 2014/0268(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 101/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0581), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0581),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0168/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0168/2014),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2015. gada 18. februāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2015. gada 18. februāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2016. gada 22. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2016. gada 22. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu, kā arī Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A8-0276/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu, kā arī Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A8-0276/2015),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P8_TC1-COD(2014)0268

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/... par prasībām attiecībā uz autoceļiem neparedzētas mobilās tehnikas iekšdedzes motoru gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju robežvērtībām un tipa apstiprināšanu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1024/2012 un (ES) Nr. 167/2013 un groza un atceļ Direktīvu 97/68/EK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2016/1628.)

---

Trešdiena, 2016. gada 6. jūlija

| 16.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/178 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/178

---

P8_TA(2016)0301

Azerbaidžānas līdzdalība Savienības programmās ***

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par Protokola noslēgšanu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Azerbaidžānas Republiku par vispārējiem principiem Azerbaidžānas Republikas līdzdalībai Savienības programmās (05616/2014 – C8-0043/2014 – 2013/0420(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 101/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (05616/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (05616/2014),

| — | ņemot vērā protokola projektu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Azerbaidžānas Republiku par vispārējiem principiem Azerbaidžānas Republikas līdzdalībai Savienības programmās (05618/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā protokola projektu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Azerbaidžānas Republiku par vispārējiem principiem Azerbaidžānas Republikas līdzdalībai Savienības programmās (05618/2014),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 212. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0043/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 212. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0043/2014),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 99. panta 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 99. panta 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0210/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0210/2016),

| 1. | sniedz piekrišanu protokola slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu protokola slēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Azerbaidžānas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Azerbaidžānas Republikas valdībai un parlamentam.

---

| 16.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/179 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/179

---

P8_TA(2016)0302

Budžeta grozījuma Nr. 2/2016 projekts — 2015. finanšu gada pārpalikums

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2016. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2016 projektu — 2015. finanšu gada pārpalikuma ieskaitīšana (09586/2016 – C8-0225/2016 – 2016/2051(BUD))

(2018/C 101/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2015. gada 25. novembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2015. gada 25. novembrī (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (5),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 2/2016 projektu, ko Komisija pieņēma 2016. gada 15. aprīlī (COM(2016)0227), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 2/2016 projektu, ko Komisija pieņēma 2016. gada 15. aprīlī (COM(2016)0227),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 2/2016 projektu, ko Padome pieņēma 2016. gada 17. jūnijā un nosūtīja Parlamentam tajā pašā dienā (09586/2016 – C8-0225/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 2/2016 projektu, ko Padome pieņēma 2016. gada 17. jūnijā un nosūtīja Parlamentam tajā pašā dienā (09586/2016 – C8-0225/2016),

| — | ņemot vērā Reglamenta 88. un 91. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 88. un 91. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0212/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0212/2016),

| A. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 2/2016 projekta mērķis ir iekļaut 2016. gada budžetā 2015. finanšu gada budžeta pārpalikumu, proti, EUR 1 349 miljonus; |
| --- | --- |

A.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 2/2016 projekta mērķis ir iekļaut 2016. gada budžetā 2015. finanšu gada budžeta pārpalikumu, proti, EUR 1 349 miljonus;

| B. | tā kā minēto pārpalikumu galvenokārt veido ieņēmumi, kas par EUR 980 miljoniem pārsniedza plānoto, neizlietoti izdevumi EUR 187 miljonu apmērā un valūtas maiņas atšķirības EUR 182 miljonu apmērā; |
| --- | --- |

B.

tā kā minēto pārpalikumu galvenokārt veido ieņēmumi, kas par EUR 980 miljoniem pārsniedza plānoto, neizlietoti izdevumi EUR 187 miljonu apmērā un valūtas maiņas atšķirības EUR 182 miljonu apmērā;

| C. | tā kā divi galvenie ieņēmumus veidojošie elementi ir procenti par novēlotiem maksājumiem un naudas sodi (EUR 180 miljoni) un pašu resursu pārpalikums (EUR 1 071 miljons), no kuriem atņem deficītu, saldo un korekcijas (–EUR 537 miljoni); |
| --- | --- |

C.

tā kā divi galvenie ieņēmumus veidojošie elementi ir procenti par novēlotiem maksājumiem un naudas sodi (EUR 180 miljoni) un pašu resursu pārpalikums (EUR 1 071 miljons), no kuriem atņem deficītu, saldo un korekcijas (–EUR 537 miljoni);

| D. | tā kā attiecībā uz izdevumiem III iedaļā ir salīdzinoši maz neizmantotu līdzekļu — 2015. gada pārnesumi ir EUR 78 miljoni un 2014. gada — EUR 14 miljoni, savukārt pārējām iestādēm šī summa ir 94 miljoni; |
| --- | --- |

D.

tā kā attiecībā uz izdevumiem III iedaļā ir salīdzinoši maz neizmantotu līdzekļu — 2015. gada pārnesumi ir EUR 78 miljoni un 2014. gada — EUR 14 miljoni, savukārt pārējām iestādēm šī summa ir 94 miljoni;

| E. | tā kā III sadaļas augstais izpildes līmenis skaidri liecina par to, ka maksājumu apropriācijas ir ļoti noslogotas — tā joprojām bija galvenā problēma 2015. gadā un ir sagaidāms, ka tā atkal aktualizēsies pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) īstenošanas pēdējos gados, |
| --- | --- |

E.

tā kā III sadaļas augstais izpildes līmenis skaidri liecina par to, ka maksājumu apropriācijas ir ļoti noslogotas — tā joprojām bija galvenā problēma 2015. gadā un ir sagaidāms, ka tā atkal aktualizēsies pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) īstenošanas pēdējos gados,

| 1. | pieņem zināšanai Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 2/2016 projektu, kas attiecas tikai uz 2015. gada budžeta pārpalikuma — EUR 1 349 miljonu — iekļaušanu budžetā saskaņā ar Finanšu regulas 18. pantu, un Padomes nostāju attiecībā uz šo budžeta grozījuma projektu; |
| --- | --- |

1.

pieņem zināšanai Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 2/2016 projektu, kas attiecas tikai uz 2015. gada budžeta pārpalikuma — EUR 1 349 miljonu — iekļaušanu budžetā saskaņā ar Finanšu regulas 18. pantu, un Padomes nostāju attiecībā uz šo budžeta grozījuma projektu;

| 2. | konstatē, ka budžeta grozījuma Nr. 2/2016 projekta pieņemšana samazinās dalībvalstu 2016. gada uz NKI balstīto iemaksu daļu Savienības budžetā par EUR 1 349 miljoniem; atkārtoti mudina dalībvalstis izmantot šos atgūtos līdzekļus, lai pildītu savus ar bēgļu krīzi saistītos solījumus un pielīdzinātu savas iemaksas Savienības ieguldījumam divos attiecīgajos Savienības trasta fondos; ar bažām norāda, ka 2016. gada pavasarī dalībvalstis ieguldīja tikai EUR 82 miljonus Āfrikas trasta fondā un EUR 69 miljonus Madad fondā reaģēšanai uz krīzi Sīrijā, savukārt Savienības ieguldījums ir attiecīgi EUR 1,8 miljardi un vairāk nekā EUR 500 miljoni; |
| --- | --- |

2.

konstatē, ka budžeta grozījuma Nr. 2/2016 projekta pieņemšana samazinās dalībvalstu 2016. gada uz NKI balstīto iemaksu daļu Savienības budžetā par EUR 1 349 miljoniem; atkārtoti mudina dalībvalstis izmantot šos atgūtos līdzekļus, lai pildītu savus ar bēgļu krīzi saistītos solījumus un pielīdzinātu savas iemaksas Savienības ieguldījumam divos attiecīgajos Savienības trasta fondos; ar bažām norāda, ka 2016. gada pavasarī dalībvalstis ieguldīja tikai EUR 82 miljonus Āfrikas trasta fondā un EUR 69 miljonus Madad fondā reaģēšanai uz krīzi Sīrijā, savukārt Savienības ieguldījums ir attiecīgi EUR 1,8 miljardi un vairāk nekā EUR 500 miljoni;

| 3. | uzstāj, ka būtu nevis jāpielāgo NKI iemaksa, bet gan jādod iespēja Savienības budžetā atkārtoti izmantot jebkādu pārpalikumu, ko rada neizlietotas apropriācijas vai naudas sodi, kas uzņēmumiem piemēroti par Savienības konkurences tiesību pārkāpumu, tādējādi apmierinot vajadzību pēc finansējuma, jo īpaši situācijā, kad trūkst maksājumu apropriāciju; cer, ka šis jautājums tiks atrisināts, veicot DFS pārskatīšanu; |
| --- | --- |

3.

uzstāj, ka būtu nevis jāpielāgo NKI iemaksa, bet gan jādod iespēja Savienības budžetā atkārtoti izmantot jebkādu pārpalikumu, ko rada neizlietotas apropriācijas vai naudas sodi, kas uzņēmumiem piemēroti par Savienības konkurences tiesību pārkāpumu, tādējādi apmierinot vajadzību pēc finansējuma, jo īpaši situācijā, kad trūkst maksājumu apropriāciju; cer, ka šis jautājums tiks atrisināts, veicot DFS pārskatīšanu;

| 4. | apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 2/2016 projektu; |
| --- | --- |

4.

apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 2/2016 projektu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 2/2016 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 2/2016 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 48, 24.2.2016.

(3)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(4)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(5)  OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.

---

| 16.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/181 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/181

---

P8_TA(2016)0303

Vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas drošība visā Savienībā ***II

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (05581/1/2016 – C8-0188/2016 – 2013/0027(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2018/C 101/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (05581/1/2016 – C8-0188/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (05581/1/2016 – C8-0188/2016),

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Zviedrijas parlaments un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Zviedrijas parlaments un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 22. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 22. maija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0048), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0048),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 76. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 76. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A8-0211/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A8-0211/2016),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

2.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu;

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 271, 19.9.2013., 133. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, 13.3.2014., P7_TA(2014)0244.

---

| 16.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/182 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/182

---

P8_TA(2016)0304

Energoefektivitātes marķējums ***I

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido energoefektivitātes marķējuma satvaru un atceļ Direktīvu 2010/30/ES (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 101/21)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Eiropas Savienība
  ar
  apņēmusies veidot Enerģētikas savienību ar tālredzīgu klimata politiku. Energoefektivitāte ir būtiski svarīgs elements Eiropas Savienības klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam, un nepieciešams nosacījums, lai izdotos iegrožot pieprasījumu pēc enerģijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Eiropas Savienība
  ar
  apņēmusies veidot Enerģētikas savienību ar tālredzīgu klimata politiku. Energoefektivitāte ir būtiski svarīgs elements Eiropas Savienības klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam, un nepieciešams nosacījums, lai izdotos iegrožot pieprasījumu pēc enerģijas.

| (1) | Eiropas Savienība
  ir
  apņēmusies veidot Enerģētikas savienību ar tālredzīgu
  enerģētikas un
  klimata politiku. Energoefektivitāte ir būtiski svarīgs elements Eiropas Savienības klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam un nepieciešams nosacījums, lai izdotos iegrožot pieprasījumu pēc enerģijas
  un ierobežot siltumnīcefekta gāzu emisijas
  . |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienība
  ir
  apņēmusies veidot Enerģētikas savienību ar tālredzīgu
  enerģētikas un
  klimata politiku. Energoefektivitāte ir būtiski svarīgs elements Eiropas Savienības klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam un nepieciešams nosacījums, lai izdotos iegrožot pieprasījumu pēc enerģijas
  un ierobežot siltumnīcefekta gāzu emisijas
  .

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Energoefektivitātes marķējums dod patērētājiem iespēju izdarīt informētu izvēli
  , ņemot vērā ražojumu
  energopatēriņu, un tādējādi veicina inovāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Energoefektivitātes marķējums dod patērētājiem iespēju izdarīt informētu izvēli
  , ņemot vērā ražojumu
  energopatēriņu, un tādējādi veicina inovāciju.

| (2) | Energoefektivitātes marķējums dod patērētājiem iespēju izdarīt informētu izvēli
  attiecībā uz efektīviem un ilgtspējīgiem
  energopatēriņu
  ietekmējošiem ražojumiem
  un tādējādi
  būtiski
  veicina
  enerģijas ietaupījumus un enerģijas rēķinu samazināšanu, vienlaikus veicinot
  inovāciju
  un investīcijas energoefektīvāku ražojumu izgatavošanā
  . |
| --- | --- |

(2)

Energoefektivitātes marķējums dod patērētājiem iespēju izdarīt informētu izvēli
  attiecībā uz efektīviem un ilgtspējīgiem
  energopatēriņu
  ietekmējošiem ražojumiem
  un tādējādi
  būtiski
  veicina
  enerģijas ietaupījumus un enerģijas rēķinu samazināšanu, vienlaikus veicinot
  inovāciju
  un investīcijas energoefektīvāku ražojumu izgatavošanā
  .

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Ir lietderīgi Direktīvu 2010/30/ES aizstāt ar regulu, kuras darbības joma ir tāda pati, bet ar kuru tiek mainīti un pilnveidoti daži noteikumi nolūkā precizēt un atjaunināt to saturu. Regula ir piemērots juridiskais instruments, jo ar to nosaka skaidrus un detalizētus noteikumus, kas nepieļauj atšķirīgu transponēšanu dalībvalstīs un līdz ar to nodrošina lielāku saskaņotību Savienībā. Saskaņots tiesiskais regulējums Savienības, nevis dalībvalstu līmenī samazina izmaksas ražotājiem un nodrošina vienlīdzīgus apstākļus. Saskaņošana Savienības līmenī nodrošina preču brīvu apriti vienotajā tirgū. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Ir lietderīgi Direktīvu 2010/30/ES aizstāt ar regulu, kuras darbības joma ir tāda pati, bet ar kuru tiek mainīti un pilnveidoti daži noteikumi nolūkā precizēt un atjaunināt to saturu. Regula ir piemērots juridiskais instruments, jo ar to nosaka skaidrus un detalizētus noteikumus, kas nepieļauj atšķirīgu transponēšanu dalībvalstīs un līdz ar to nodrošina lielāku saskaņotību Savienībā. Saskaņots tiesiskais regulējums Savienības, nevis dalībvalstu līmenī samazina izmaksas ražotājiem un nodrošina vienlīdzīgus apstākļus. Saskaņošana Savienības līmenī nodrošina preču brīvu apriti vienotajā tirgū.

| (4) | Ir lietderīgi Direktīvu 2010/30/ES aizstāt ar regulu, kuras darbības joma ir tāda pati, bet ar kuru tiek mainīti un pilnveidoti daži noteikumi nolūkā precizēt un atjaunināt to saturu
  , ņemot vērā straujo tehnoloģisko progresu, kas pēdējos gados sasniegts ražojumu energoefektivitātes jomā
  . Regula ir piemērots juridiskais instruments, jo ar to nosaka skaidrus un detalizētus noteikumus, kas nepieļauj atšķirīgu transponēšanu dalībvalstīs un līdz ar to nodrošina lielāku saskaņotību Savienībā. Saskaņots tiesiskais regulējums Savienības, nevis dalībvalstu līmenī samazina izmaksas ražotājiem
  visā vērtību ķēdē
  un nodrošina vienlīdzīgus
  konkurences
  apstākļus. Saskaņošana Savienības līmenī nodrošina preču brīvu apriti vienotajā tirgū. |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi Direktīvu 2010/30/ES aizstāt ar regulu, kuras darbības joma ir tāda pati, bet ar kuru tiek mainīti un pilnveidoti daži noteikumi nolūkā precizēt un atjaunināt to saturu
  , ņemot vērā straujo tehnoloģisko progresu, kas pēdējos gados sasniegts ražojumu energoefektivitātes jomā
  . Regula ir piemērots juridiskais instruments, jo ar to nosaka skaidrus un detalizētus noteikumus, kas nepieļauj atšķirīgu transponēšanu dalībvalstīs un līdz ar to nodrošina lielāku saskaņotību Savienībā. Saskaņots tiesiskais regulējums Savienības, nevis dalībvalstu līmenī samazina izmaksas ražotājiem
  visā vērtību ķēdē
  un nodrošina vienlīdzīgus
  konkurences
  apstākļus. Saskaņošana Savienības līmenī nodrošina preču brīvu apriti vienotajā tirgū.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Ir lietderīgi atbrīvot no šīs regulas noteikumu piemērošanas lietotus ražojumus, kas ietver visus tos ražojumus, kas bijuši nodoti ekspluatācijā, pirms tikuši darīti pieejami tirgū otro reizi vai vēl kādu citu reizi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Ir lietderīgi atbrīvot no šīs regulas noteikumu piemērošanas lietotus ražojumus, kas ietver visus tos ražojumus, kas bijuši nodoti ekspluatācijā, pirms tikuši darīti pieejami tirgū otro reizi vai vēl kādu citu reizi.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

4.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4b) | Tā kā cilvēku vai preču pārvadāšanai izmantoto transportlīdzekļu energopatēriņu tieši vai netieši reglamentē ar citiem Savienības tiesību aktiem un politikas nostādnēm, tie arī turpmāk būtu jāizslēdz no šīs regulas piemērošanas jomas. Minētā izslēgšana attiecas uz transportlīdzekļiem, kuru motors darbības laikā nemaina atrašanās vietu, piemēram, uz liftiem, eskalatoriem un lentes transportieriem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4b)

Tā kā cilvēku vai preču pārvadāšanai izmantoto transportlīdzekļu energopatēriņu tieši vai netieši reglamentē ar citiem Savienības tiesību aktiem un politikas nostādnēm, tie arī turpmāk būtu jāizslēdz no šīs regulas piemērošanas jomas. Minētā izslēgšana attiecas uz transportlīdzekļiem, kuru motors darbības laikā nemaina atrašanās vietu, piemēram, uz liftiem, eskalatoriem un lentes transportieriem.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Energopatēriņu ietekmējošu ražojumu efektivitātes uzlabošana, pateicoties patērētāju informētai izvēlei, nāk par labu Savienības ekonomikai kopumā, veicina
  inovāciju
  un sekmēs Savienības 2020. un 2030. gadam nosprausto energoefektivitātes mērķu
  sasniegšanu. Tas
  arī
  ļaus patērētājiem ietaupīt līdzekļus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Energopatēriņu ietekmējošu ražojumu efektivitātes uzlabošana, pateicoties patērētāju informētai izvēlei, nāk par labu Savienības ekonomikai kopumā, veicina
  inovāciju
  un sekmēs Savienības 2020. un 2030. gadam nosprausto energoefektivitātes mērķu
  sasniegšanu. Tas
  arī
  ļaus patērētājiem ietaupīt līdzekļus
  .

| (7) | Energopatēriņu ietekmējošu ražojumu efektivitātes uzlabošana, pateicoties patērētāju informētai izvēlei
  un uzlabotai sabiedrības informētībai
  , nāk par labu Savienības ekonomikai kopumā,
  mazina pieprasījumu pēc enerģijas un ļauj ietaupīt enerģijas rēķiniem izlietoto naudu. Tā arī
  veicina
  enerģētisko drošību, sniedz stimulu pētniecībai, inovācijai
  un
  investīcijām energoefektivitātē un ļauj uzņēmumiem, kas attīsta un izgatavo visenergoefektīvākos ražojumus, iegūt priekšrocības konkurētspējas jomā. Tā arī
  sekmēs Savienības 2020. un 2030. gadam nosprausto energoefektivitātes mērķu
  , kā
  arī
  vides un klimata jomas mērķu sasniegšanu
  . |
| --- | --- |

(7)

Energopatēriņu ietekmējošu ražojumu efektivitātes uzlabošana, pateicoties patērētāju informētai izvēlei
  un uzlabotai sabiedrības informētībai
  , nāk par labu Savienības ekonomikai kopumā,
  mazina pieprasījumu pēc enerģijas un ļauj ietaupīt enerģijas rēķiniem izlietoto naudu. Tā arī
  veicina
  enerģētisko drošību, sniedz stimulu pētniecībai, inovācijai
  un
  investīcijām energoefektivitātē un ļauj uzņēmumiem, kas attīsta un izgatavo visenergoefektīvākos ražojumus, iegūt priekšrocības konkurētspējas jomā. Tā arī
  sekmēs Savienības 2020. un 2030. gadam nosprausto energoefektivitātes mērķu
  , kā
  arī
  vides un klimata jomas mērķu sasniegšanu
  .

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Eiropadomes 2014. gada 23. un 24. oktobra secinājumos noteikts indikatīvs mērķrādītājs – līdz 2030. gadam panākt energoefektivitātes uzlabojumu par vismaz 27 %, salīdzinot ar aplēsēm par energopatēriņu nākotnē. Šo mērķrādītāju pārskatīs līdz 2020. gadam ar domu panākt 30 % uzlabojumu Savienības līmenī. Secinājumos arī nosprausts saistošs ES mērķrādītājs līdz 2030. gadam iekšēji samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par vismaz 40 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, tostarp panākt 30 % emisiju samazinājumu ETS neaptvertajās nozarēs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Eiropadomes 2014. gada 23. un 24. oktobra secinājumos noteikts indikatīvs mērķrādītājs – līdz 2030. gadam panākt energoefektivitātes uzlabojumu par vismaz 27 %, salīdzinot ar aplēsēm par energopatēriņu nākotnē. Šo mērķrādītāju pārskatīs līdz 2020. gadam ar domu panākt 30 % uzlabojumu Savienības līmenī. Secinājumos arī nosprausts saistošs ES mērķrādītājs līdz 2030. gadam iekšēji samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par vismaz 40 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, tostarp panākt 30 % emisiju samazinājumu ETS neaptvertajās nozarēs.

svītrots

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Precīzas, būtiskas un salīdzināmas informācijas pieejamība par energopatēriņu ietekmējošu ražojumu specifisko energopatēriņu palīdz klientam izdarīt izvēli par labu tādiem ražojumiem, kas lietošanas laikā patērē mazāk enerģijas un citu svarīgu resursu. Standartizēts, obligāts marķējums ir iedarbīgs paņēmiens, kā potenciālajiem klientiem sniegt salīdzināmu informāciju par energopatēriņu ietekmējošu ražojumu energopatēriņu. Marķējums būtu jāpapildina ar ražojuma informācijas lapu. Marķējumam vajadzētu būt viegli atpazīstamam
  , vienkāršam
  un
  kodolīgam
  . Tāpēc
  pašreizējā
  marķējuma krāsu
  skala
  (no tumši zaļas līdz sarkanai krāsai) būtu jāsaglabā kā pamats klientu informēšanai par ražojumu energoefektivitāti. Pierādījies, ka klasifikācija, izmantojot burtus no A līdz G, klientiem ir pati noderīgākā. Situācijās, kad
  saskaņā ar Direktīvu
  2009/125/EK
  pieņemto
  ekodizaina pasākumu dēļ
  uz ražojumiem
  vairs nevar
  attiecināt “
  F” vai “G
  ” klasi
  , šīs klases
  nevajadzētu atveidot
  uz marķējuma
  . Izņēmuma gadījumos šo nosacījumu vajadzētu attiecināt arī uz “D” un “E” klasi, lai gan maz ticams, ka šādi gadījumi iestāsies, jo iecerēts marķējuma skalu atjaunināt
  ,
  tiklīdz vairums ražojuma modeļu pieder pie divām augstākajām klasēm
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Precīzas, būtiskas un salīdzināmas informācijas pieejamība par energopatēriņu ietekmējošu ražojumu specifisko energopatēriņu palīdz klientam izdarīt izvēli par labu tādiem ražojumiem, kas lietošanas laikā patērē mazāk enerģijas un citu svarīgu resursu. Standartizēts, obligāts marķējums ir iedarbīgs paņēmiens, kā potenciālajiem klientiem sniegt salīdzināmu informāciju par energopatēriņu ietekmējošu ražojumu energopatēriņu. Marķējums būtu jāpapildina ar ražojuma informācijas lapu. Marķējumam vajadzētu būt viegli atpazīstamam
  , vienkāršam
  un
  kodolīgam
  . Tāpēc
  pašreizējā
  marķējuma krāsu
  skala
  (no tumši zaļas līdz sarkanai krāsai) būtu jāsaglabā kā pamats klientu informēšanai par ražojumu energoefektivitāti. Pierādījies, ka klasifikācija, izmantojot burtus no A līdz G, klientiem ir pati noderīgākā. Situācijās, kad
  saskaņā ar Direktīvu
  2009/125/EK
  pieņemto
  ekodizaina pasākumu dēļ
  uz ražojumiem
  vairs nevar
  attiecināt “
  F” vai “G
  ” klasi
  , šīs klases
  nevajadzētu atveidot
  uz marķējuma
  . Izņēmuma gadījumos šo nosacījumu vajadzētu attiecināt arī uz “D” un “E” klasi, lai gan maz ticams, ka šādi gadījumi iestāsies, jo iecerēts marķējuma skalu atjaunināt
  ,
  tiklīdz vairums ražojuma modeļu pieder pie divām augstākajām klasēm
  .

| (9) | Precīzas, būtiskas
  , pārbaudāmas
  un salīdzināmas informācijas pieejamība par energopatēriņu ietekmējošu ražojumu specifisko energopatēriņu palīdz klientam izdarīt izvēli par labu tādiem ražojumiem, kas lietošanas laikā patērē mazāk enerģijas un citu svarīgu resursu
  , lai sasniegtu zināmus darbības rādītājus un tādējādi samazinātu dzīves cikla izmaksas
  . Standartizēts, obligāts marķējums ir iedarbīgs paņēmiens, kā potenciālajiem klientiem sniegt salīdzināmu informāciju par energopatēriņu ietekmējošu ražojumu
  energoefektivitāti un absolūto
  energopatēriņu. Marķējums būtu jāpapildina ar ražojuma informācijas lapu
  , kas saskaņā ar Direktīvu 2010/30/ES pieņemtajos deleģētajos aktos būtu minēta kā ražojuma datu lapa, kuru var darīt pieejamu elektroniski
  . Marķējumam vajadzētu būt
  koncentrētam, balstītam uz pienācīgu mērījumu un aprēķinu izdarīšanas metodiku,
  viegli atpazīstamam un
  saprotamam
  . Tāpēc
  noteiktais
  marķējuma krāsu
  kopums
  (no tumši zaļas līdz sarkanai krāsai) būtu jāsaglabā kā pamats klientu informēšanai par ražojumu energoefektivitāti. Pierādījies, ka
  pazīstamā
  klasifikācija, izmantojot burtus no A līdz G, klientiem ir pati noderīgākā.
  Tās vienotai piemērošanai visām ražojumu grupām būtu jāuzlabo pārredzamība un izpratne klientu vidū.
  Situācijās, kad
  Direktīvā
  2009/125/EK (1a)

  paredzēto
  ekodizaina pasākumu dēļ
  ražojumus
  vairs nevar
  iekļaut
  F vai G
  klasē
  , šīs klases
  tomēr būtu jānorāda
  uz marķējuma
  tumši pelēkā krāsā, lai visām ražojumu grupām saglabātu vienotu skalu no A līdz G. Šajā sakarā marķējuma skala no tumši zaļas līdz sarkanai krāsai būtu jāsaglabā piemērošanai atlikušajām augstākajām klasēm
  ,
  un tā būtu jāpiemēro tikai jaunajām tirgū laistajām ražojuma vienībām
  . |
| --- | --- |

(9)

Precīzas, būtiskas
  , pārbaudāmas
  un salīdzināmas informācijas pieejamība par energopatēriņu ietekmējošu ražojumu specifisko energopatēriņu palīdz klientam izdarīt izvēli par labu tādiem ražojumiem, kas lietošanas laikā patērē mazāk enerģijas un citu svarīgu resursu
  , lai sasniegtu zināmus darbības rādītājus un tādējādi samazinātu dzīves cikla izmaksas
  . Standartizēts, obligāts marķējums ir iedarbīgs paņēmiens, kā potenciālajiem klientiem sniegt salīdzināmu informāciju par energopatēriņu ietekmējošu ražojumu
  energoefektivitāti un absolūto
  energopatēriņu. Marķējums būtu jāpapildina ar ražojuma informācijas lapu
  , kas saskaņā ar Direktīvu 2010/30/ES pieņemtajos deleģētajos aktos būtu minēta kā ražojuma datu lapa, kuru var darīt pieejamu elektroniski
  . Marķējumam vajadzētu būt
  koncentrētam, balstītam uz pienācīgu mērījumu un aprēķinu izdarīšanas metodiku,
  viegli atpazīstamam un
  saprotamam
  . Tāpēc
  noteiktais
  marķējuma krāsu
  kopums
  (no tumši zaļas līdz sarkanai krāsai) būtu jāsaglabā kā pamats klientu informēšanai par ražojumu energoefektivitāti. Pierādījies, ka
  pazīstamā
  klasifikācija, izmantojot burtus no A līdz G, klientiem ir pati noderīgākā.
  Tās vienotai piemērošanai visām ražojumu grupām būtu jāuzlabo pārredzamība un izpratne klientu vidū.
  Situācijās, kad
  Direktīvā
  2009/125/EK (1a)

  paredzēto
  ekodizaina pasākumu dēļ
  ražojumus
  vairs nevar
  iekļaut
  F vai G
  klasē
  , šīs klases
  tomēr būtu jānorāda
  uz marķējuma
  tumši pelēkā krāsā, lai visām ražojumu grupām saglabātu vienotu skalu no A līdz G. Šajā sakarā marķējuma skala no tumši zaļas līdz sarkanai krāsai būtu jāsaglabā piemērošanai atlikušajām augstākajām klasēm
  ,
  un tā būtu jāpiemēro tikai jaunajām tirgū laistajām ražojuma vienībām
  .

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Digitālās tehnoloģijas sasniegumi paver alternatīvas iespējas marķējuma elektroniskai piegādāšanai un izstādīšanai, piemēram, internetā vai elektroniskos displejos veikalos. Lai izmantotu šo sasniegumu sniegtās priekšrocības, šajā regulā būtu jāparedz, ka elektronisko marķējumu drīkst izmantot
  fiziska energomarķējuma vietā vai papildus tam
  . Gadījumos, kad nav iespējams
  izstādīt
  energomarķējumu,
  piemēram
  ,
  dažu veidu tālpārdošanā vai sludinājumos un tehniskajos reklāmizdevumos
  ,
  potenciālais klients
  būtu jāinformē vismaz par ražojuma energoklasi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Digitālās tehnoloģijas sasniegumi paver alternatīvas iespējas marķējuma elektroniskai piegādāšanai un izstādīšanai, piemēram, internetā vai elektroniskos displejos veikalos. Lai izmantotu šo sasniegumu sniegtās priekšrocības, šajā regulā būtu jāparedz, ka elektronisko marķējumu drīkst izmantot
  fiziska energomarķējuma vietā vai papildus tam
  . Gadījumos, kad nav iespējams
  izstādīt
  energomarķējumu,
  piemēram
  ,
  dažu veidu tālpārdošanā vai sludinājumos un tehniskajos reklāmizdevumos
  ,
  potenciālais klients
  būtu jāinformē vismaz par ražojuma energoklasi.

| (10) | Digitālās tehnoloģijas sasniegumi paver alternatīvas iespējas marķējuma elektroniskai piegādāšanai un izstādīšanai, piemēram, internetā vai elektroniskos displejos veikalos. Lai izmantotu šo sasniegumu sniegtās priekšrocības, šajā regulā būtu jāparedz, ka elektronisko marķējumu drīkst izmantot
  papildus drukātajam energomarķējumam
  .
  Tas neskar piegādātāja pienākumu katrai ražojuma vienībai pievienot tirgotājam paredzētu drukātu marķējumu.
  Gadījumos, kad nav iespējams
  izvietot
  energomarķējumu,
  potenciālie klienti
  būtu jāinformē vismaz par ražojuma
  modeļa
  energoklasi.
  Deleģētajos aktos, kas attiecas uz konkrētām ražojumu grupām
  ,
  varētu arī paredzēt alternatīvus noteikumus par maza izmēra ražojumu marķējuma izvietošanu un gadījumiem
  ,
  kad identiski ražojumi tiek izstādi kopā lielā skaitā. |
| --- | --- |

(10)

Digitālās tehnoloģijas sasniegumi paver alternatīvas iespējas marķējuma elektroniskai piegādāšanai un izstādīšanai, piemēram, internetā vai elektroniskos displejos veikalos. Lai izmantotu šo sasniegumu sniegtās priekšrocības, šajā regulā būtu jāparedz, ka elektronisko marķējumu drīkst izmantot
  papildus drukātajam energomarķējumam
  .
  Tas neskar piegādātāja pienākumu katrai ražojuma vienībai pievienot tirgotājam paredzētu drukātu marķējumu.
  Gadījumos, kad nav iespējams
  izvietot
  energomarķējumu,
  potenciālie klienti
  būtu jāinformē vismaz par ražojuma
  modeļa
  energoklasi.
  Deleģētajos aktos, kas attiecas uz konkrētām ražojumu grupām
  ,
  varētu arī paredzēt alternatīvus noteikumus par maza izmēra ražojumu marķējuma izvietošanu un gadījumiem
  ,
  kad identiski ražojumi tiek izstādi kopā lielā skaitā.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Ražotāju reakcija uz energomarķējumu ir
  radīt
  aizvien efektīvākus ražojumus. Pateicoties šiem tehnoloģiskajiem sasniegumiem, vairums ražojumu pieder pie energomarķējuma augstākajām klasēm. Lai klienti varētu ražojumus pienācīgi salīdzināt, var būt nepieciešama ražojumu sīkāka diferencēšana un līdz ar to marķējuma skalas atjaunināšana. Būtu
  lietderīgi
  marķējuma skalu atjaunināt aptuveni ik pēc 10 gadiem, ņemot vērā to, ka nevajadzētu pārmēru apgrūtināt ražotājus. Tāpēc šajā regulā būtu jānosaka sīki izstrādāta marķējuma skalas atjaunināšanas kārtība, lai piegādātājiem un tirgotājiem sniegtu pēc iespējas lielāku tiesisko noteiktību. Marķējumā ar atjauninātu skalu
  augstākās klases vajadzētu atstāt tukšas
  , lai veicinātu tehnoloģiju attīstību un pavērtu iespējas vēl efektīvāku ražojumu izstrādāšanai un atzīšanai. Kad marķējuma
  skalu atjaunina
  ,
  tad
  visu energomarķējumu vajadzētu nomainīt īsā laikā, lai nemulsinātu klientus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Ražotāju reakcija uz energomarķējumu ir
  radīt
  aizvien efektīvākus ražojumus. Pateicoties šiem tehnoloģiskajiem sasniegumiem, vairums ražojumu pieder pie energomarķējuma augstākajām klasēm. Lai klienti varētu ražojumus pienācīgi salīdzināt, var būt nepieciešama ražojumu sīkāka diferencēšana un līdz ar to marķējuma skalas atjaunināšana. Būtu
  lietderīgi
  marķējuma skalu atjaunināt aptuveni ik pēc 10 gadiem, ņemot vērā to, ka nevajadzētu pārmēru apgrūtināt ražotājus. Tāpēc šajā regulā būtu jānosaka sīki izstrādāta marķējuma skalas atjaunināšanas kārtība, lai piegādātājiem un tirgotājiem sniegtu pēc iespējas lielāku tiesisko noteiktību. Marķējumā ar atjauninātu skalu
  augstākās klases vajadzētu atstāt tukšas
  , lai veicinātu tehnoloģiju attīstību un pavērtu iespējas vēl efektīvāku ražojumu izstrādāšanai un atzīšanai. Kad marķējuma
  skalu atjaunina
  ,
  tad
  visu energomarķējumu vajadzētu nomainīt īsā laikā, lai nemulsinātu klientus.

| (11) | Ražotāju reakcija uz energomarķējumu ir
  izstrādāt un laist tirgū
  aizvien efektīvākus ražojumus.
  Paralēli tie pārtrauc mazāk efektīvu ražojumu izgatavošanu, kam par stimulu kalpo Savienības tiesību akti ekodizaina jomā.
  Pateicoties šiem tehnoloģiskajiem sasniegumiem, vairums ražojumu
  modeļu
  pieder pie energomarķējuma augstākajām klasēm. Lai klienti varētu ražojumus pienācīgi salīdzināt, var būt nepieciešama ražojumu sīkāka diferencēšana un līdz ar to marķējuma skalas atjaunināšana. Būtu
  vēlams
  marķējuma skalu atjaunināt aptuveni ik pēc 10 gadiem, ņemot vērā to, ka nevajadzētu pārmēru apgrūtināt ražotājus
  un tirgotājus, īpašu uzmanību veltot mazajiem uzņēmumiem. Šādas pieejas izmantošanai būtu jāpalīdz novērst nevajadzīgu vai neefektīvu skalas atjaunināšanu, kas kaitētu gan ražotājiem, gan patērētājiem
  . Tāpēc šajā regulā būtu jānosaka sīki izstrādāta marķējuma skalas atjaunināšanas kārtība, lai piegādātājiem un tirgotājiem sniegtu pēc iespējas lielāku tiesisko noteiktību.
  Pirms marķējuma skalas atjaunināšanas Komisijai būtu jāveic pamatīga priekšizpēte. Atkarībā no ražojumu grupas un pamatojoties uz rūpīgu tās potenciāla izvērtējumu,
  marķējumā ar atjauninātu skalu
  vieta skalas augšgalā būtu jāatstāj tukša
  , lai veicinātu tehnoloģiju attīstību un pavērtu iespējas vēl efektīvāku ražojumu
  modeļu
  izstrādāšanai un atzīšanai. Kad marķējuma
  skala ir atjaunināta
  , visu energomarķējumu vajadzētu nomainīt īsā
  , bet pietiekamā
  laikā, lai nemulsinātu klientus
  , un marķējuma ar atjaunināto skalu vizuālajam noformējumam vajadzētu būt atšķirīgam no vecā marķējuma, kā arī vienlaikus būtu jārīko atbilstošas informatīvās kampaņas, kurās tiktu skaidri norādīts, ka jaunā versija ir ieviesta, lai uzlabotu ierīču klasifikāciju
  . |
| --- | --- |

(11)

Ražotāju reakcija uz energomarķējumu ir
  izstrādāt un laist tirgū
  aizvien efektīvākus ražojumus.
  Paralēli tie pārtrauc mazāk efektīvu ražojumu izgatavošanu, kam par stimulu kalpo Savienības tiesību akti ekodizaina jomā.
  Pateicoties šiem tehnoloģiskajiem sasniegumiem, vairums ražojumu
  modeļu
  pieder pie energomarķējuma augstākajām klasēm. Lai klienti varētu ražojumus pienācīgi salīdzināt, var būt nepieciešama ražojumu sīkāka diferencēšana un līdz ar to marķējuma skalas atjaunināšana. Būtu
  vēlams
  marķējuma skalu atjaunināt aptuveni ik pēc 10 gadiem, ņemot vērā to, ka nevajadzētu pārmēru apgrūtināt ražotājus
  un tirgotājus, īpašu uzmanību veltot mazajiem uzņēmumiem. Šādas pieejas izmantošanai būtu jāpalīdz novērst nevajadzīgu vai neefektīvu skalas atjaunināšanu, kas kaitētu gan ražotājiem, gan patērētājiem
  . Tāpēc šajā regulā būtu jānosaka sīki izstrādāta marķējuma skalas atjaunināšanas kārtība, lai piegādātājiem un tirgotājiem sniegtu pēc iespējas lielāku tiesisko noteiktību.
  Pirms marķējuma skalas atjaunināšanas Komisijai būtu jāveic pamatīga priekšizpēte. Atkarībā no ražojumu grupas un pamatojoties uz rūpīgu tās potenciāla izvērtējumu,
  marķējumā ar atjauninātu skalu
  vieta skalas augšgalā būtu jāatstāj tukša
  , lai veicinātu tehnoloģiju attīstību un pavērtu iespējas vēl efektīvāku ražojumu
  modeļu
  izstrādāšanai un atzīšanai. Kad marķējuma
  skala ir atjaunināta
  , visu energomarķējumu vajadzētu nomainīt īsā
  , bet pietiekamā
  laikā, lai nemulsinātu klientus
  , un marķējuma ar atjaunināto skalu vizuālajam noformējumam vajadzētu būt atšķirīgam no vecā marķējuma, kā arī vienlaikus būtu jārīko atbilstošas informatīvās kampaņas, kurās tiktu skaidri norādīts, ka jaunā versija ir ieviesta, lai uzlabotu ierīču klasifikāciju
  .

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

11.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11a) | Marķējuma, kas noteikts ar deleģētiem aktiem, kuri pieņemti saskaņā ar Direktīvu 2010/30/ES, pašreizējā attīstība rada nepieciešamību pēc pastāvošo marķējumu skalas sākotnējas atjaunināšanas, lai nodrošinātu viendabīgu skalu no A līdz G, pielāgojot tos šīs regulas prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11a)

Marķējuma, kas noteikts ar deleģētiem aktiem, kuri pieņemti saskaņā ar Direktīvu 2010/30/ES, pašreizējā attīstība rada nepieciešamību pēc pastāvošo marķējumu skalas sākotnējas atjaunināšanas, lai nodrošinātu viendabīgu skalu no A līdz G, pielāgojot tos šīs regulas prasībām.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Lai nezustu klientu uzticēšanās energomarķējumam, būtu jāaizliedz uz energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem izmantot citu marķējumu, kas atdarina energomarķējumu. Tāpat vajadzētu aizliegt izmantot papildu marķējumu, zīmes, simbolus vai uzrakstus, kas
  klientus
  varētu maldināt vai mulsināt par ražojuma energopatēriņu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Lai nezustu klientu uzticēšanās energomarķējumam, būtu jāaizliedz uz energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem izmantot citu marķējumu, kas atdarina energomarķējumu. Tāpat vajadzētu aizliegt izmantot papildu marķējumu, zīmes, simbolus vai uzrakstus, kas
  klientus
  varētu maldināt vai mulsināt par ražojuma energopatēriņu.

| (14) | Lai nezustu klientu uzticēšanās energomarķējumam, būtu jāaizliedz uz energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem izmantot citu marķējumu, kas atdarina energomarķējumu. Tāpat vajadzētu aizliegt izmantot papildu marķējumu, zīmes, simbolus vai uzrakstus, kas
  nav skaidri nošķirti no energoefektivitātes marķējuma un
  varētu maldināt vai mulsināt
  klientus
  par ražojuma energopatēriņu
  , kā arī jebkādas citas raksturīgas iezīmes, kuras paredz attiecīgais deleģētais akts
  . |
| --- | --- |

(14)

Lai nezustu klientu uzticēšanās energomarķējumam, būtu jāaizliedz uz energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem izmantot citu marķējumu, kas atdarina energomarķējumu. Tāpat vajadzētu aizliegt izmantot papildu marķējumu, zīmes, simbolus vai uzrakstus, kas
  nav skaidri nošķirti no energoefektivitātes marķējuma un
  varētu maldināt vai mulsināt
  klientus
  par ražojuma energopatēriņu
  , kā arī jebkādas citas raksturīgas iezīmes, kuras paredz attiecīgais deleģētais akts
  .

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību, skaidri jānorāda, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 765/200821 (21) noteikumi par Savienības tirgus uzraudzību un kontroli attiecībā uz produktiem, kas nokļūst Savienības tirgū, attiecas uz energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem. Paturot prātā preču brīvas aprites principu, ir ļoti svarīgi, lai dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādes savā starpā efektīvi sadarbotos.
  Šāda sadarbība
  energomarķējuma
  jomā būtu jāpastiprina ar Komisijas atbalstu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību, skaidri jānorāda, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 765/200821 (21) noteikumi par Savienības tirgus uzraudzību un kontroli attiecībā uz produktiem, kas nokļūst Savienības tirgū, attiecas uz energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem. Paturot prātā preču brīvas aprites principu, ir ļoti svarīgi, lai dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādes savā starpā efektīvi sadarbotos.
  Šāda sadarbība
  energomarķējuma
  jomā būtu jāpastiprina ar Komisijas atbalstu
  .

| (15) | Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību, skaidri jānorāda, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 765/200821 (21) noteikumi par Savienības tirgus uzraudzību un kontroli attiecībā uz produktiem, kas nokļūst Savienības tirgū, attiecas uz energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem. Paturot prātā preču brīvas aprites principu, ir ļoti svarīgi, lai dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādes savā starpā efektīvi sadarbotos
  , izmantojot pastāvīgu informācijas apmaiņu, jo īpaši par ražojumu atbilstības izvērtēšanas rezultātiem un to sekām
  .
  Turklāt dalībvalstu muitas iestādēm vajadzētu būt iesaistītām apmaiņā ar informāciju par energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem, kas Savienībā ievesti no trešām valstīm. Komisijai būtu jāstiprina un jāpopularizē Administratīvās sadarbības (ADCO) darba grupas ekodizaina un
  energomarķējuma
  jautājumos, kā satvars tirgus uzraudzības iestāžu sadarbībai
  . |
| --- | --- |

(15)

Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību, skaidri jānorāda, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 765/200821 (21) noteikumi par Savienības tirgus uzraudzību un kontroli attiecībā uz produktiem, kas nokļūst Savienības tirgū, attiecas uz energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem. Paturot prātā preču brīvas aprites principu, ir ļoti svarīgi, lai dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādes savā starpā efektīvi sadarbotos
  , izmantojot pastāvīgu informācijas apmaiņu, jo īpaši par ražojumu atbilstības izvērtēšanas rezultātiem un to sekām
  .
  Turklāt dalībvalstu muitas iestādēm vajadzētu būt iesaistītām apmaiņā ar informāciju par energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem, kas Savienībā ievesti no trešām valstīm. Komisijai būtu jāstiprina un jāpopularizē Administratīvās sadarbības (ADCO) darba grupas ekodizaina un
  energomarķējuma
  jautājumos, kā satvars tirgus uzraudzības iestāžu sadarbībai
  .

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

15.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15a) | Lai nodrošinātu efektīvāku uzraudzību un godīgu konkurenci Savienības tirgū un pēc iespējas efektīvāk izmantotu ierobežotos resursus, valstu tirgus uzraudzības iestādēm būtu jāveic atbilstības uzraudzība, arī izmantojot ražojumu fizisku testēšanu un Tirgus uzraudzības informācijas un saziņas sistēmu (ICSMS), lai apmainītos ar informāciju par plānoto un pabeigto ražojumu testēšanu, darītu pieejamus testēšanas protokolus un dalītos ar testēšanas rezultātiem, tādējādi novēršot dubultu testēšanu un atvieglojot fizisku testēšanu reģionālajiem izcilības centriem. Ar rezultātiem būtu jādalās arī tad, ja testēšanas rezultāti neliecina par pārkāpumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15a)

Lai nodrošinātu efektīvāku uzraudzību un godīgu konkurenci Savienības tirgū un pēc iespējas efektīvāk izmantotu ierobežotos resursus, valstu tirgus uzraudzības iestādēm būtu jāveic atbilstības uzraudzība, arī izmantojot ražojumu fizisku testēšanu un Tirgus uzraudzības informācijas un saziņas sistēmu (ICSMS), lai apmainītos ar informāciju par plānoto un pabeigto ražojumu testēšanu, darītu pieejamus testēšanas protokolus un dalītos ar testēšanas rezultātiem, tādējādi novēršot dubultu testēšanu un atvieglojot fizisku testēšanu reģionālajiem izcilības centriem. Ar rezultātiem būtu jādalās arī tad, ja testēšanas rezultāti neliecina par pārkāpumu.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Lai atvieglotu atbilstības uzraudzību un nodrošinātu jaunākos tirgus datus, kas vajadzīgi konkrētu ražojumu marķējuma un informācijas lapu pārskatīšanas regulatīvajā procesā, piegādātājiem
  vajadzētu informāciju
  par ražojumu atbilstību elektroniski
  sniegt
  Komisijas izveidotā datubāzē.
  Šai informācijai vajadzētu būt
  publiski
  pieejamai
  , lai
  ar
  to varētu
  iepazīties klienti
  un
  lai pavērtu alternatīvas iespējas
  ,
  kā tirgotājiem saņemt marķējumu
  .
  Datubāzē iekļautajai informācijai vajadzētu būt pieejamai
  tirgus uzraudzības iestādēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Lai atvieglotu atbilstības uzraudzību un nodrošinātu jaunākos tirgus datus, kas vajadzīgi konkrētu ražojumu marķējuma un informācijas lapu pārskatīšanas regulatīvajā procesā, piegādātājiem
  vajadzētu informāciju
  par ražojumu atbilstību elektroniski
  sniegt
  Komisijas izveidotā datubāzē.
  Šai informācijai vajadzētu būt
  publiski
  pieejamai
  , lai
  ar
  to varētu
  iepazīties klienti
  un
  lai pavērtu alternatīvas iespējas
  ,
  kā tirgotājiem saņemt marķējumu
  .
  Datubāzē iekļautajai informācijai vajadzētu būt pieejamai
  tirgus uzraudzības iestādēm.

| (16) | Neskarot dalībvalstu tirgus uzraudzības pienākumus un
  lai
  izveidotu patērētājiem noderīgu instrumentu,
  atvieglotu atbilstības uzraudzību un nodrošinātu jaunākos tirgus datus, kas vajadzīgi konkrētu ražojumu marķējuma un informācijas lapu pārskatīšanas regulatīvajā procesā, piegādātājiem
  prasītā informācija
  par ražojumu atbilstību
  būtu jāsniedz
  elektroniski Komisijas izveidotā
  un uzturētā
  datubāzē.
  Patērētājiem paredzētā informācijas daļa būtu jādara
  publiski
  pieejama ražojumu datubāzes publiskajā saskarnē. Šī informācija būtu jādara pieejama kā atklāti dati
  , lai to varētu
  izmantot lietotņu izstrādātāji
  un
  citi salīdzināšanas instrumenti. Būtu jāatvieglo tieša piekļuve ražojumu datubāzes publiskajai saskarnei, izmantojot dinamisku ātrās reaģēšanas kodu (QR) vai citus uz lietotāju orientētus instrumentus, kas iekļauti drukātajā marķējumā. Piegādātājiem gan tirgus uzraudzības iestādēm, gan Komisijai būtu jādara pieejama papildu informācija par ražojumu datubāzes atbilstības saskarni. Šai datubāzei būtu jāpiemēro stingri datu aizsardzības noteikumi. Ja tehniskā informācija ir sensitīva,
  tirgus uzraudzības iestādēm
  būtu jāpatur pilnvaras piekļūt attiecīgajai informācijai gadījumos, kad tas ir nepieciešams saskaņā ar piegādātāju pienākumu sadarboties
  . |
| --- | --- |

(16)

Neskarot dalībvalstu tirgus uzraudzības pienākumus un
  lai
  izveidotu patērētājiem noderīgu instrumentu,
  atvieglotu atbilstības uzraudzību un nodrošinātu jaunākos tirgus datus, kas vajadzīgi konkrētu ražojumu marķējuma un informācijas lapu pārskatīšanas regulatīvajā procesā, piegādātājiem
  prasītā informācija
  par ražojumu atbilstību
  būtu jāsniedz
  elektroniski Komisijas izveidotā
  un uzturētā
  datubāzē.
  Patērētājiem paredzētā informācijas daļa būtu jādara
  publiski
  pieejama ražojumu datubāzes publiskajā saskarnē. Šī informācija būtu jādara pieejama kā atklāti dati
  , lai to varētu
  izmantot lietotņu izstrādātāji
  un
  citi salīdzināšanas instrumenti. Būtu jāatvieglo tieša piekļuve ražojumu datubāzes publiskajai saskarnei, izmantojot dinamisku ātrās reaģēšanas kodu (QR) vai citus uz lietotāju orientētus instrumentus, kas iekļauti drukātajā marķējumā. Piegādātājiem gan tirgus uzraudzības iestādēm, gan Komisijai būtu jādara pieejama papildu informācija par ražojumu datubāzes atbilstības saskarni. Šai datubāzei būtu jāpiemēro stingri datu aizsardzības noteikumi. Ja tehniskā informācija ir sensitīva,
  tirgus uzraudzības iestādēm
  būtu jāpatur pilnvaras piekļūt attiecīgajai informācijai gadījumos, kad tas ir nepieciešams saskaņā ar piegādātāju pienākumu sadarboties
  .

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

16.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16a) | Komisijai būtu jāizveido un jāuztur arī tiešsaistes portāls, kas tirgus uzraudzības iestādēm piegādātāju serveros nodrošina piekļuvi detalizētai informācijai par ražojumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16a)

Komisijai būtu jāizveido un jāuztur arī tiešsaistes portāls, kas tirgus uzraudzības iestādēm piegādātāju serveros nodrošina piekļuvi detalizētai informācijai par ražojumu.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | Energopatēriņš un cita informācija par ražojumiem,
  kurus aptver
  saskaņā ar šo regulu konkrētiem ražojumiem
  noteiktas
  prasības, būtu jāmēra, izmantojot ticamas, precīzas un
  reproducējamas
  metodes, kurās ievērotas vērā mūsdienīgas un vispāratzītas mērījumu un aprēķinu metodes.
  Iekšējā
  tirgus
  darbības interesēs ir noteikt standartus
  ,
  kas ir saskaņoti Savienības līmenī
  . Ja konkrētiem ražojumiem noteikto prasību piemērošanas brīdī nav publicētu standartu, Komisijai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vajadzētu publicēt mērījumu un aprēķinu pagaidu metodes, kas attiecas uz šīm konkrētam ražojumam noteiktajām prasībām. Kad atsauce uz šādu standartu ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, vajadzētu uzskatīt, ka atbilstība šim standartam nozīmē arī atbilstību mērījumu metodēm, kas attiecas uz ražojumam specifiskajām prasībām, kuras noteiktas, pamatojoties uz šo regulu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Energopatēriņš un cita informācija par ražojumiem,
  kurus aptver
  saskaņā ar šo regulu konkrētiem ražojumiem
  noteiktas
  prasības, būtu jāmēra, izmantojot ticamas, precīzas un
  reproducējamas
  metodes, kurās ievērotas vērā mūsdienīgas un vispāratzītas mērījumu un aprēķinu metodes.
  Iekšējā
  tirgus
  darbības interesēs ir noteikt standartus
  ,
  kas ir saskaņoti Savienības līmenī
  . Ja konkrētiem ražojumiem noteikto prasību piemērošanas brīdī nav publicētu standartu, Komisijai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vajadzētu publicēt mērījumu un aprēķinu pagaidu metodes, kas attiecas uz šīm konkrētam ražojumam noteiktajām prasībām. Kad atsauce uz šādu standartu ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, vajadzētu uzskatīt, ka atbilstība šim standartam nozīmē arī atbilstību mērījumu metodēm, kas attiecas uz ražojumam specifiskajām prasībām, kuras noteiktas, pamatojoties uz šo regulu.

| (19) | Absolūtais
  energopatēriņš un cita
  ar vidi un darbības rādītājiem saistīta
  informācija par ražojumiem,
  uz kuriem attiecas
  saskaņā ar šo regulu konkrētiem ražojumiem
  noteiktās
  prasības, būtu jāmēra
  atbilstoši saskaņotiem standartiem un metodikai un
  izmantojot ticamas, precīzas un
  atkārtoti izmantojamas
  metodes, kurās ievērotas vērā mūsdienīgas un vispāratzītas mērījumu un aprēķinu metodes.
  Minētajām metodēm un testēšanas videi — gan attiecībā uz piegādātājiem, gan attiecībā uz tirgus uzraudzības iestādēm — vajadzētu būt pēc iespējas tuvākām tam, kā vidējais patērētājs konkrēto ražojumu lieto reālajā dzīvē, kā arī drošām, lai atturētu no tīšas un netīšas apiešanas. Energoefektivitātes klasei nevajadzētu balstīties tikai uz visenergoefektīvāko uzstādījumu jeb ekoloģisko režīmu, ja tas, visticamāk, neatspoguļo vidusmēra patērētāja uzvedību. Pielaides vērtības un izvēles testēšanas parametri būtu jānosaka tādā veidā, lai tie neradītu būtiskas efektivitātes pieauguma variācijas, jo tas varētu mainīt ražojuma energoefektivitātes klasi. Pieļaujamās novirzes starp testētajiem un paziņotajiem rezultātiem būtu jāierobežo līdz mērījumu statistiskajai kļūdai
  . Ja konkrētiem ražojumiem noteikto prasību piemērošanas brīdī nav publicētu standartu, Komisijai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vajadzētu publicēt mērījumu un aprēķinu pagaidu metodes, kas attiecas uz šīm konkrētam ražojumam noteiktajām prasībām. Kad atsauce uz šādu standartu ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, vajadzētu uzskatīt, ka atbilstība šim standartam nozīmē arī atbilstību mērījumu metodēm, kas attiecas uz ražojumam specifiskajām prasībām, kuras noteiktas, pamatojoties uz šo regulu. |
| --- | --- |

(19)

Absolūtais
  energopatēriņš un cita
  ar vidi un darbības rādītājiem saistīta
  informācija par ražojumiem,
  uz kuriem attiecas
  saskaņā ar šo regulu konkrētiem ražojumiem
  noteiktās
  prasības, būtu jāmēra
  atbilstoši saskaņotiem standartiem un metodikai un
  izmantojot ticamas, precīzas un
  atkārtoti izmantojamas
  metodes, kurās ievērotas vērā mūsdienīgas un vispāratzītas mērījumu un aprēķinu metodes.
  Minētajām metodēm un testēšanas videi — gan attiecībā uz piegādātājiem, gan attiecībā uz tirgus uzraudzības iestādēm — vajadzētu būt pēc iespējas tuvākām tam, kā vidējais patērētājs konkrēto ražojumu lieto reālajā dzīvē, kā arī drošām, lai atturētu no tīšas un netīšas apiešanas. Energoefektivitātes klasei nevajadzētu balstīties tikai uz visenergoefektīvāko uzstādījumu jeb ekoloģisko režīmu, ja tas, visticamāk, neatspoguļo vidusmēra patērētāja uzvedību. Pielaides vērtības un izvēles testēšanas parametri būtu jānosaka tādā veidā, lai tie neradītu būtiskas efektivitātes pieauguma variācijas, jo tas varētu mainīt ražojuma energoefektivitātes klasi. Pieļaujamās novirzes starp testētajiem un paziņotajiem rezultātiem būtu jāierobežo līdz mērījumu statistiskajai kļūdai
  . Ja konkrētiem ražojumiem noteikto prasību piemērošanas brīdī nav publicētu standartu, Komisijai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vajadzētu publicēt mērījumu un aprēķinu pagaidu metodes, kas attiecas uz šīm konkrētam ražojumam noteiktajām prasībām. Kad atsauce uz šādu standartu ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, vajadzētu uzskatīt, ka atbilstība šim standartam nozīmē arī atbilstību mērījumu metodēm, kas attiecas uz ražojumam specifiskajām prasībām, kuras noteiktas, pamatojoties uz šo regulu.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Komisijai vajadzētu sagatavot darba plānu par konkrētu ražojumu marķējuma pārskatīšanu, tostarp provizorisku sarakstu ar vēl citiem energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem, kam varētu izveidot energomarķējumu
  . Realizējot šo darba plānu, būtu jāsāk ar analīzi par attiecīgo ražojumu grupu tehnisko, vidisko un ekonomisko ietekmi. Analīzē jāaplūko arī papildu informācija, tostarp tas, kādas ir iespējas un izmaksas, lai patērētājiem sniegtu informāciju par energopatēriņu ietekmējošā ražojuma parametriem, piemēram, absolūto energopatēriņu, ilgizturību vai ekoloģiskajiem raksturlielumiem, atbilstīgi mērķim veicināt aprites ekonomiku. Šāda papildu informācija uzlabotu marķējuma saprotamību un iedarbīgumu patērētāju acīs, un tai nebūtu nekādas negatīvas ietekmes uz patērētājiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Komisijai vajadzētu sagatavot darba plānu par konkrētu ražojumu marķējuma pārskatīšanu, tostarp provizorisku sarakstu ar vēl citiem energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem, kam varētu izveidot energomarķējumu
  . Realizējot šo darba plānu, būtu jāsāk ar analīzi par attiecīgo ražojumu grupu tehnisko, vidisko un ekonomisko ietekmi. Analīzē jāaplūko arī papildu informācija, tostarp tas, kādas ir iespējas un izmaksas, lai patērētājiem sniegtu informāciju par energopatēriņu ietekmējošā ražojuma parametriem, piemēram, absolūto energopatēriņu, ilgizturību vai ekoloģiskajiem raksturlielumiem, atbilstīgi mērķim veicināt aprites ekonomiku. Šāda papildu informācija uzlabotu marķējuma saprotamību un iedarbīgumu patērētāju acīs, un tai nebūtu nekādas negatīvas ietekmes uz patērētājiem
  .

| (20) | Pamatojoties uz šīs regulas darbības jomu,
  Komisijai vajadzētu sagatavot
  ilgtermiņa
  darba plānu par konkrētu ražojumu marķējuma pārskatīšanu, tostarp provizorisku sarakstu ar vēl citiem energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem, kam varētu izveidot energomarķējumu
  , un
  šo darba plānu
  vajadzētu periodiski atjaunināt
  .
  Komisijai katru gadu būtu jāinformē Eiropas Parlaments
  un
  Padome
  par
  darba plāna īstenošanā sasniegto progresu
  . |
| --- | --- |

(20)

Pamatojoties uz šīs regulas darbības jomu,
  Komisijai vajadzētu sagatavot
  ilgtermiņa
  darba plānu par konkrētu ražojumu marķējuma pārskatīšanu, tostarp provizorisku sarakstu ar vēl citiem energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem, kam varētu izveidot energomarķējumu
  , un
  šo darba plānu
  vajadzētu periodiski atjaunināt
  .
  Komisijai katru gadu būtu jāinformē Eiropas Parlaments
  un
  Padome
  par
  darba plāna īstenošanā sasniegto progresu
  .

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

20.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (20a) | Darba plāns būtu jāīsteno, sākot ar attiecīgo ražojumu grupu tehnisko, ar vidi saistīto un ekonomisko analīzi. Minētajā analīzē atbilstoši mērķim veicināt aprites ekonomiku būtu jāaplūko arī papildu informācija, tostarp iespējas patērētājiem sniegt precīzu informāciju par energopatēriņu ietekmējoša ražojuma modeļa darbības rādītājiem, piemēram, dzīves cikla izmaksām, labošanas iespējām, savienojamību, pārstrādāto materiālu saturu, kalpošanas ilgumu un ekoloģiskajiem rādītājiem vai kombinēto energoefektivitātes indeksu, un informācija par šādas informācijas sniegšanas izmaksām. Šādai papildu informācijai būtu jāuzlabo marķējuma saprotamība un lietderīgums patērētāju skatījumā, un tai nevajadzētu atstāt nekādu negatīvu ietekmi uz patērētājiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20a)

Darba plāns būtu jāīsteno, sākot ar attiecīgo ražojumu grupu tehnisko, ar vidi saistīto un ekonomisko analīzi. Minētajā analīzē atbilstoši mērķim veicināt aprites ekonomiku būtu jāaplūko arī papildu informācija, tostarp iespējas patērētājiem sniegt precīzu informāciju par energopatēriņu ietekmējoša ražojuma modeļa darbības rādītājiem, piemēram, dzīves cikla izmaksām, labošanas iespējām, savienojamību, pārstrādāto materiālu saturu, kalpošanas ilgumu un ekoloģiskajiem rādītājiem vai kombinēto energoefektivitātes indeksu, un informācija par šādas informācijas sniegšanas izmaksām. Šādai papildu informācijai būtu jāuzlabo marķējuma saprotamība un lietderīgums patērētāju skatījumā, un tai nevajadzētu atstāt nekādu negatīvu ietekmi uz patērētājiem.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. un 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Šajā regulā ir noteikts satvars
  par marķējumu
  un
  standartizētu ražojuma informāciju, ar ko norāda energopatēriņu ietekmējošu ražojumu
  energopatēriņu un
  citu resursu patēriņu lietošanas laikā,
  un
  par papildu informāciju par energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem
  , lai
  klienti varētu izvēlēties efektīvākus ražojumus
  . | 1.   Šajā regulā ir noteikts satvars
  , ko piemēro energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem
  un
  kas tiem nodrošina marķējumu attiecībā uz energoefektivitāti, absolūto
  energopatēriņu un
  citiem ekoloģiskajiem
  un
  darbības rādītājiem. Tas ļauj patērētājiem izvēlēties energoefektīvākus ražojumus
  , lai
  samazinātu enerģijas patēriņu
  . |
| 2.   Šo regulu nepiemēro: | 2.   Šo regulu nepiemēro: |
| (a) | lietotiem ražojumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Šajā regulā ir noteikts satvars
  par marķējumu
  un
  standartizētu ražojuma informāciju, ar ko norāda energopatēriņu ietekmējošu ražojumu
  energopatēriņu un
  citu resursu patēriņu lietošanas laikā,
  un
  par papildu informāciju par energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem
  , lai
  klienti varētu izvēlēties efektīvākus ražojumus
  .

1.   Šajā regulā ir noteikts satvars
  , ko piemēro energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem
  un
  kas tiem nodrošina marķējumu attiecībā uz energoefektivitāti, absolūto
  energopatēriņu un
  citiem ekoloģiskajiem
  un
  darbības rādītājiem. Tas ļauj patērētājiem izvēlēties energoefektīvākus ražojumus
  , lai
  samazinātu enerģijas patēriņu
  .

2.   Šo regulu nepiemēro:

2.   Šo regulu nepiemēro:

(a)

lietotiem ražojumiem;

| (a) | lietotiem ražojumiem; |
| --- | --- |

(a)

lietotiem ražojumiem;

| (b) | pasažieru vai preču transportlīdzekļiem
  , izņemot tos, ko darbina ar stacionāru motoru
  . |
| --- | --- |

(b)

pasažieru vai preču transportlīdzekļiem
  , izņemot tos, ko darbina ar stacionāru motoru
  .

| (b) | pasažieru vai preču transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

(b)

pasažieru vai preču transportlīdzekļiem.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 6. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | “ražotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas ražo kādu energopatēriņu ietekmējošu ražojumu vai ir pasūtījusi šāda ražojuma konstruēšanu vai ražošanu, un šo energopatēriņu ietekmējošo ražojumu ar savu nosaukumu, vārdu vai preču zīmi laiž tirgū; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

“ražotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas ražo kādu energopatēriņu ietekmējošu ražojumu vai ir pasūtījusi šāda ražojuma konstruēšanu vai ražošanu, un šo energopatēriņu ietekmējošo ražojumu ar savu nosaukumu, vārdu vai preču zīmi laiž tirgū;

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 9. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | “tirgotājs” ir mazumtirgotājs vai cita persona, kas pārdod, iznomā, piedāvā pirkšanai uz nomaksu vai izstāda ražojumus klientiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

“tirgotājs” ir mazumtirgotājs vai cita persona, kas pārdod, iznomā, piedāvā pirkšanai uz nomaksu vai izstāda ražojumus klientiem;

| (9) | “tirgotājs” ir mazumtirgotājs vai cita
  fiziska vai juridiska
  persona, kas pārdod, iznomā, piedāvā pirkšanai uz nomaksu vai izstāda ražojumus klientiem; |
| --- | --- |

(9)

“tirgotājs” ir mazumtirgotājs vai cita
  fiziska vai juridiska
  persona, kas pārdod, iznomā, piedāvā pirkšanai uz nomaksu vai izstāda ražojumus klientiem;

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 10.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10a) | “energoefektivitāte” ir attiecība starp iegūtajiem tiešajiem rezultātiem darbības rādītāju, pakalpojumu, preču vai enerģijas veidā un ieguldīto enerģiju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10a)

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 11. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | “energopatēriņu ietekmējošs ražojums” ir jebkura prece vai sistēma
  , vai pakalpojums
  , kas lietošanas laikā ietekmē energopatēriņu un kas tiek
  laists
  tirgū un
  nodots
  ekspluatācijā Savienībā, tostarp detaļas, kuras
  integrējamas
  energopatēriņu ietekmējošos ražojumos,
  kas
  tiek laisti tirgū un nodoti ekspluatācijā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

“energopatēriņu ietekmējošs ražojums” ir jebkura prece vai sistēma
  , vai pakalpojums
  , kas lietošanas laikā ietekmē energopatēriņu un kas tiek
  laists
  tirgū un
  nodots
  ekspluatācijā Savienībā, tostarp detaļas, kuras
  integrējamas
  energopatēriņu ietekmējošos ražojumos,
  kas
  tiek laisti tirgū un nodoti ekspluatācijā;

| (11) | “energopatēriņu ietekmējošs ražojums”
  (turpmāk — ražojums)
  ir jebkura prece vai sistēma, kas lietošanas laikā ietekmē energopatēriņu un kas tiek
  laista
  tirgū un
  nodota
  ekspluatācijā Savienībā, tostarp detaļas, kuras
  paredzēts integrēt
  energopatēriņu ietekmējošos ražojumos,
  kuri
  tiek laistas tirgū un nodoti ekspluatācijā
  kā atsevišķas patērētājiem domātas detaļas un kuru energoefektivitāti un ekoloģiskos rādītājus ir iespējams novērtēt neatkarīgā veidā
  ; |
| --- | --- |

(11)

“energopatēriņu ietekmējošs ražojums”
  (turpmāk — ražojums)
  ir jebkura prece vai sistēma, kas lietošanas laikā ietekmē energopatēriņu un kas tiek
  laista
  tirgū un
  nodota
  ekspluatācijā Savienībā, tostarp detaļas, kuras
  paredzēts integrēt
  energopatēriņu ietekmējošos ražojumos,
  kuri
  tiek laistas tirgū un nodoti ekspluatācijā
  kā atsevišķas patērētājiem domātas detaļas un kuru energoefektivitāti un ekoloģiskos rādītājus ir iespējams novērtēt neatkarīgā veidā
  ;

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 13. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | “marķējums” ir grafiska diagramma,
  ar ko parāda energopatēriņu
  ,
  izmantojot klasifikāciju ar burtiem
  no A līdz G septiņās dažādās krāsās no tumši zaļas līdz sarkanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

“marķējums” ir grafiska diagramma,
  ar ko parāda energopatēriņu
  ,
  izmantojot klasifikāciju ar burtiem
  no A līdz G septiņās dažādās krāsās no tumši zaļas līdz sarkanai;

| (13) | “marķējums” ir grafiska diagramma
  drukātā vai elektroniskā veidā
  ,
  kas ietver slēgtu skalu
  ,
  kurā izmantoti tikai burti
  no A līdz G
  un katra klase atbilst būtiskiem enerģijas ietaupījumiem,
  septiņās dažādās krāsās no tumši zaļas līdz sarkanai
  , lai patērētājus informētu par ražojuma energoefektivitāti un energopatēriņu
  ; |
| --- | --- |

(13)

“marķējums” ir grafiska diagramma
  drukātā vai elektroniskā veidā
  ,
  kas ietver slēgtu skalu
  ,
  kurā izmantoti tikai burti
  no A līdz G
  un katra klase atbilst būtiskiem enerģijas ietaupījumiem,
  septiņās dažādās krāsās no tumši zaļas līdz sarkanai
  , lai patērētājus informētu par ražojuma energoefektivitāti un energopatēriņu
  ;

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 13.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | “ražojumu grupa” ir grupa, kurā ietilpst energopatēriņu ietekmējoši ražojumi ar vienādu galveno funkcionalitāti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 17. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | “ražojuma informācijas lapa” ir standarta informācijas tabula par ražojumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

“ražojuma informācijas lapa” ir standarta informācijas tabula par ražojumu;

| (17) | “ražojuma informācijas lapa” ir standarta informācijas tabula par ražojumu
  drukātā vai elektroniskā veidā
  ; |
| --- | --- |

(17)

“ražojuma informācijas lapa” ir standarta informācijas tabula par ražojumu
  drukātā vai elektroniskā veidā
  ;

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 18. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | “skalas atjaunināšana” ir
  periodisks
  pasākums, kura mērķis ir padarīt stingrākas prasības, kas jāizpilda, lai
  konkrētam ražojumam
  varētu marķējumā norādīt
  attiecīgu
  energoklasi
  , un attiecībā uz esošu marķējumu tas nozīmē, ka kādas energoklases var tikt dzēstas
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

“skalas atjaunināšana” ir
  periodisks
  pasākums, kura mērķis ir padarīt stingrākas prasības, kas jāizpilda, lai
  konkrētam ražojumam
  varētu marķējumā norādīt
  attiecīgu
  energoklasi
  , un attiecībā uz esošu marķējumu tas nozīmē, ka kādas energoklases var tikt dzēstas
  ;

| (18) | “skalas atjaunināšana” ir pasākums, kura mērķis ir padarīt stingrākas prasības, kas jāizpilda, lai
  konkrētai ražojumu grupai
  varētu marķējumā norādīt
  attiecīgo
  energoklasi; |
| --- | --- |

(18)

“skalas atjaunināšana” ir pasākums, kura mērķis ir padarīt stingrākas prasības, kas jāizpilda, lai
  konkrētai ražojumu grupai
  varētu marķējumā norādīt
  attiecīgo
  energoklasi;

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 19. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | “marķējums ar atjauninātu skalu” ir
  konkrēta ražojuma
  marķējums, kura skala ir atjaunināta; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

“marķējums ar atjauninātu skalu” ir
  konkrēta ražojuma
  marķējums, kura skala ir atjaunināta;

| (19) | “marķējums ar atjauninātu skalu” ir
  konkrētas ražojumu grupas
  marķējums, kura skala ir atjaunināta
  un kuru var skaidri atšķirt no marķējumiem, ko piemēroja pirms skalas atjaunināšanas
  ; |
| --- | --- |

(19)

“marķējums ar atjauninātu skalu” ir
  konkrētas ražojumu grupas
  marķējums, kura skala ir atjaunināta
  un kuru var skaidri atšķirt no marķējumiem, ko piemēroja pirms skalas atjaunināšanas
  ;

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 19.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19a) | “vieda ierīce” ir ierīce, ko, izmantojot progresīvas informācijas un komunikāciju tehnoloģijas un standartizētu atsauces ontoloģiju, var aktivizēt, lai reaģētu uz ārējiem stimuliem, tādiem kā informācija par cenām, ar bezvadu tīkla vai lietotņu palīdzību nosūtīti tiešie kontroles signāli un/vai vietējie mērījumi, un lai automātiski mainītu tās energopatēriņa modeli ar nolūku panākt efektīvāku izmantošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19a)

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 20. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | “papildu informācija” ir informācija par energopatēriņu ietekmējošā ražojuma funkcionālajiem
  un
  ekoloģiskajiem
  raksturlielumiem, piemēram, par absolūto energopatēriņu vai ilgizturību
  , kuras pamatā ir dati, ko tirgus uzraudzības iestādes var izmērīt, kura ir
  viennozīmīga
  un kurai nav būtiskas negatīvas ietekmes uz marķējuma kā tāda skaidru saprotamību un iedarbīgumu klientu vidū. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

“papildu informācija” ir informācija par energopatēriņu ietekmējošā ražojuma funkcionālajiem
  un
  ekoloģiskajiem
  raksturlielumiem, piemēram, par absolūto energopatēriņu vai ilgizturību
  , kuras pamatā ir dati, ko tirgus uzraudzības iestādes var izmērīt, kura ir
  viennozīmīga
  un kurai nav būtiskas negatīvas ietekmes uz marķējuma kā tāda skaidru saprotamību un iedarbīgumu klientu vidū.

| (20) | “papildu informācija” ir
  jebkāda attiecīgajā deleģētajā aktā precizēta
  informācija par energopatēriņu ietekmējošā ražojuma funkcionālajiem, ekoloģiskajiem
  un resursu izmantošanas efektivitātes rādītājiem
  , kuras pamatā ir dati, ko tirgus uzraudzības iestādes var izmērīt
  un pārbaudīt
  , kura ir
  viegli saprotama
  un kurai nav būtiskas negatīvas ietekmes uz marķējuma kā tāda skaidru saprotamību un iedarbīgumu klientu vidū; |
| --- | --- |

(20)

“papildu informācija” ir
  jebkāda attiecīgajā deleģētajā aktā precizēta
  informācija par energopatēriņu ietekmējošā ražojuma funkcionālajiem, ekoloģiskajiem
  un resursu izmantošanas efektivitātes rādītājiem
  , kuras pamatā ir dati, ko tirgus uzraudzības iestādes var izmērīt
  un pārbaudīt
  , kura ir
  viegli saprotama
  un kurai nav būtiskas negatīvas ietekmes uz marķējuma kā tāda skaidru saprotamību un iedarbīgumu klientu vidū;

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 20.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (20a) | “ražojumu datubāze” ir datu kopums, kas attiecas uz energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem, kuri ietilpst šīs regulas un saskaņā ar to pieņemto deleģēto aktu piemērošanas jomā, un kas ir sistemātiski sakārtots un ietver publisku saskarni, kura ir organizēta kā uz patērētājiem orientēta tīmekļa vietne, kurā informācija ir elektroniski pieejama individuālā kārtā, un atbilstības saskarni, kas ir strukturēta kā elektroniska platforma, kura atbalsta valstu tirgus uzraudzības iestāžu darbības, ar skaidri definētām pieejamības un drošības prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20a)

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Piegādātāji: | 1.   Piegādātāji: |
| (a) | nodrošina, ka tirgū laistiem ražojumiem bez maksas tiek nodrošināts precīzs marķējums un ražojuma informācijas
  lapas saskaņā ar šo regulu un attiecīgajiem deleģētajiem aktiem
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Piegādātāji:

1.   Piegādātāji:

(a)

nodrošina, ka tirgū laistiem ražojumiem bez maksas tiek nodrošināts precīzs marķējums un ražojuma informācijas
  lapas saskaņā ar šo regulu un attiecīgajiem deleģētajiem aktiem
  ;

| (a) | nodrošina, ka tirgū laistiem ražojumiem bez maksas tiek nodrošināts precīzs
  drukāts
  marķējums un ražojuma informācijas
  lapa par katru atsevišķo vienību
  ; |
| --- | --- |

(a)

nodrošina, ka tirgū laistiem ražojumiem bez maksas tiek nodrošināts precīzs
  drukāts
  marķējums un ražojuma informācijas
  lapa par katru atsevišķo vienību
  ;

| (b) | pēc tirgotāja pieprasījuma
  ātri un
  bez maksas piegādā marķējumu; |
| --- | --- |

(b)

pēc tirgotāja pieprasījuma
  ātri un
  bez maksas piegādā marķējumu;

| (b) | pēc tirgotāja pieprasījuma
  piecu darba dienu laikā
  bez maksas piegādā marķējumu
  un ražojuma informācijas lapas
  ; |
| --- | --- |

(b)

pēc tirgotāja pieprasījuma
  piecu darba dienu laikā
  bez maksas piegādā marķējumu
  un ražojuma informācijas lapas
  ;

| (ba) | tirgotājiem nodrošina gan pašreizējo marķējumu, gan marķējumu ar atjauninātu skalu un ražojuma informācijas lapas par laikposmu trīs mēnešus pirms attiecīgajā deleģētajā aktā norādītās dienas; |
| --- | --- |

(ba)

tirgotājiem nodrošina gan pašreizējo marķējumu, gan marķējumu ar atjauninātu skalu un ražojuma informācijas lapas par laikposmu trīs mēnešus pirms attiecīgajā deleģētajā aktā norādītās dienas;

| (c) | nodrošina piegādātā marķējuma un ražojuma informācijas lapu precizitāti un sagatavo pietiekamu tehnisko dokumentāciju, lai šo precizitāti būtu iespējams novērtēt; |
| --- | --- |

(c)

nodrošina piegādātā marķējuma un ražojuma informācijas lapu precizitāti un sagatavo pietiekamu tehnisko dokumentāciju, lai šo precizitāti būtu iespējams novērtēt;

| (c) | nodrošina piegādātā marķējuma un ražojuma informācijas lapu precizitāti un sagatavo pietiekamu tehnisko dokumentāciju, lai šo precizitāti būtu iespējams novērtēt; |
| --- | --- |

(c)

nodrošina piegādātā marķējuma un ražojuma informācijas lapu precizitāti un sagatavo pietiekamu tehnisko dokumentāciju, lai šo precizitāti būtu iespējams novērtēt;

| (d) | pirms ražojuma modeļa laišanas tirgū ražojumu datubāzē, kas izveidota
  saskaņā ar 8. pantu
  , ievada I pielikumā norādīto informāciju. |
| --- | --- |

(d)

pirms ražojuma modeļa laišanas tirgū ražojumu datubāzē, kas izveidota
  saskaņā ar 8. pantu
  , ievada I pielikumā norādīto informāciju.

| (d) | I pielikumā izklāstīto informāciju ievada saskaņā ar 8. pantu izveidotajā ražojumu datubāzes publiskajā saskarnē un atbilstības saskarnē: |
| --- | --- |

(d)

I pielikumā izklāstīto informāciju ievada saskaņā ar 8. pantu izveidotajā ražojumu datubāzes publiskajā saskarnē un atbilstības saskarnē:

| | (i) | attiecībā uz visiem jaunajiem modeļiem pirms modeļa vienības laišanas tirgū, |
| --- | --- | --- |

(i)

attiecībā uz visiem jaunajiem modeļiem pirms modeļa vienības laišanas tirgū,

| | (ii) | attiecībā uz visiem pēc 2014. gada 1. janvāra tirgū laistajiem modeļiem, kas joprojām tiek piegādāti, — ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc tam, kad datubāze ir pilnībā gatava izmantošanai, saskaņā ar 16. pantu; |
| --- | --- | --- |

(ii)

attiecībā uz visiem pēc 2014. gada 1. janvāra tirgū laistajiem modeļiem, kas joprojām tiek piegādāti, — ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc tam, kad datubāze ir pilnībā gatava izmantošanai, saskaņā ar 16. pantu;

| (da) | saskaņā ar 8. pantu datubāzē glabā ražojuma informācijas lapas un tehnisko dokumentāciju vismaz 10 gadus pēc pēdējās ražojuma vienības laišanas tirgū; |
| --- | --- |

(da)

saskaņā ar 8. pantu datubāzē glabā ražojuma informācijas lapas un tehnisko dokumentāciju vismaz 10 gadus pēc pēdējās ražojuma vienības laišanas tirgū;

| (db) | nodrošina marķējumu ražojumu grupām gadījumos, kad ražojums sastāv no vairākām mezglu montāžām vai sastāvdaļām, kuru energoefektivitāte ir atkarīga no šo sastāvdaļu konkrētās kombinācijas; |
| --- | --- |

(db)

nodrošina marķējumu ražojumu grupām gadījumos, kad ražojums sastāv no vairākām mezglu montāžām vai sastāvdaļām, kuru energoefektivitāte ir atkarīga no šo sastāvdaļu konkrētās kombinācijas;

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

3. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Piegādāji neveic šādas darbības: |
| | (a) | nelaiž tirgū ražojumus, kas konstruēti tā, ka to darbības rādītāji testēšanas apstākļos automātiski tiek mainīti, izmantojot ražojumā iemontēto aparatūru vai programmatūru, lai sasniegtu labvēlīgāku līmeni; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.a
     
  Piegādāji neveic šādas darbības:

(a)

nelaiž tirgū ražojumus, kas konstruēti tā, ka to darbības rādītāji testēšanas apstākļos automātiski tiek mainīti, izmantojot ražojumā iemontēto aparatūru vai programmatūru, lai sasniegtu labvēlīgāku līmeni;

| (b) | pēc ražojuma laišanas ekspluatācijā ar programmatūras atjaunināšanas palīdzību neievieš tādas izmaiņas, kas kaitētu attiecīgajā deleģētajā aktā noteiktajiem sākotnējā energoefektivitātes marķējuma parametriem. |
| --- | --- |

(b)

pēc ražojuma laišanas ekspluatācijā ar programmatūras atjaunināšanas palīdzību neievieš tādas izmaiņas, kas kaitētu attiecīgajā deleģētajā aktā noteiktajiem sākotnējā energoefektivitātes marķējuma parametriem.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Tirgotāji: | 2.   Tirgotāji: |
| (a) | redzami izvieto marķējumu
  ,
  ko deleģētā akta aptvertajam ražojumam nodrošinājis piegādātājs vai kas citādi darīts pieejams
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Tirgotāji:

2.   Tirgotāji:

(a)

redzami izvieto marķējumu
  ,
  ko deleģētā akta aptvertajam ražojumam nodrošinājis piegādātājs vai kas citādi darīts pieejams
  ;

| (a) | ja ražojums paredzēts pārdošanai
  ,
  tostarp tiešsaistē, — redzamā un labi saskatāmā veidā izvieto marķējumu, kā precizēts attiecīgajā deleģētajā aktā
  ; |
| --- | --- |

(a)

ja ražojums paredzēts pārdošanai
  ,
  tostarp tiešsaistē, — redzamā un labi saskatāmā veidā izvieto marķējumu, kā precizēts attiecīgajā deleģētajā aktā
  ;

| (aa) | trīs nedēļu laikā pēc dienas, kas norādīta attiecīgajā deleģētajā aktā, gan veikalos, gan tiešsaistē esošo marķējumu aizstāj ar marķējumu, kuram atjaunināta skala; |
| --- | --- |

(aa)

trīs nedēļu laikā pēc dienas, kas norādīta attiecīgajā deleģētajā aktā, gan veikalos, gan tiešsaistē esošo marķējumu aizstāj ar marķējumu, kuram atjaunināta skala;

| (b) | ja to rīcībā nav marķējuma vai marķējuma ar atjauninātu skalu,
  tie: |
| --- | --- |

(b)

ja to rīcībā nav marķējuma vai marķējuma ar atjauninātu skalu,
  tie:

| (b) | ja to rīcībā nav marķējuma vai marķējuma ar atjauninātu skalu,
  pieprasa to piegādātājam; |
| --- | --- |

(b)

ja to rīcībā nav marķējuma vai marķējuma ar atjauninātu skalu,
  pieprasa to piegādātājam;

| | (i) | pieprasa marķējumu vai marķējumu ar atjauninātu skalu no piegādātāja, |
| --- | --- | --- |

(i)

pieprasa marķējumu vai marķējumu ar atjauninātu skalu no piegādātāja,

| | (ii) | izdrukā marķējumu no ražojumu datubāzes, kas izveidota saskaņā ar 8. pantu, ja šī funkcija konkrētajam ražojumam ir pieejama, vai or |
| --- | --- | --- |

(ii)

izdrukā marķējumu no ražojumu datubāzes, kas izveidota saskaņā ar 8. pantu, ja šī funkcija konkrētajam ražojumam ir pieejama, vai or

| | (iii) | izdrukā marķējumu vai marķējumu ar atjauninātu skalu no piegādātāja tīmekļa vietnes, ja šī funkcija konkrētajam ražojumam ir pieejama; |
| --- | --- | --- |

(iii)

izdrukā marķējumu vai marķējumu ar atjauninātu skalu no piegādātāja tīmekļa vietnes, ja šī funkcija konkrētajam ražojumam ir pieejama;

| (c) | dara
  pieejamu
  klientiem
  ražojuma informācijas lapu. |
| --- | --- |

(c)

dara
  pieejamu
  klientiem
  ražojuma informācijas lapu.

| (c) | pēc pieprasījuma patērētājiem dara
  pieejamu ražojuma informācijas lapu
  , tostarp drukātā veidā
  . |
| --- | --- |

(c)

pēc pieprasījuma patērētājiem dara
  pieejamu ražojuma informācijas lapu
  , tostarp drukātā veidā
  .

Grozījums Nr. 35 un 86

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Piegādātāji un tirgotāji: | 3.   Piegādātāji un tirgotāji: |
| (a) | ražojuma
  konkrēta
  modeļa visos reklāmas materiālos vai tehniskajos reklāmizdevumos norāda ražojuma energoefektivitātes klasi saskaņā ar attiecīgo deleģēto aktu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Piegādātāji un tirgotāji:

3.   Piegādātāji un tirgotāji:

(a)

ražojuma
  konkrēta
  modeļa visos reklāmas materiālos vai tehniskajos reklāmizdevumos norāda ražojuma energoefektivitātes klasi saskaņā ar attiecīgo deleģēto aktu;

| (a) | ražojuma
  konkrētā
  modeļa visos reklāmas materiālos vai tehniskajos reklāmizdevumos norāda ražojuma energoefektivitātes klasi
  un energopatēriņu
  saskaņā ar attiecīgo deleģēto aktu; |
| --- | --- |

(a)

ražojuma
  konkrētā
  modeļa visos reklāmas materiālos vai tehniskajos reklāmizdevumos norāda ražojuma energoefektivitātes klasi
  un energopatēriņu
  saskaņā ar attiecīgo deleģēto aktu;

| (b) | sadarbojas ar tirgus uzraudzības iestādēm un nekavējoties rīkojas, lai novērstu jebkādu neatbilstību
  šajā regulā un tās deleģētajos aktos noteiktajām prasībām, par ko tie ir atbildīgi, vai nu pēc savas ierosmes, vai pēc tirgus uzraudzības iestāžu pieprasījuma
  ; |
| --- | --- |

(b)

sadarbojas ar tirgus uzraudzības iestādēm un nekavējoties rīkojas, lai novērstu jebkādu neatbilstību
  šajā regulā un tās deleģētajos aktos noteiktajām prasībām, par ko tie ir atbildīgi, vai nu pēc savas ierosmes, vai pēc tirgus uzraudzības iestāžu pieprasījuma
  ;

| (b) | sadarbojas ar tirgus uzraudzības iestādēm un nekavējoties rīkojas, lai novērstu jebkādu neatbilstību
  saskaņā ar 5. pantu
  ; |
| --- | --- |

(b)

sadarbojas ar tirgus uzraudzības iestādēm un nekavējoties rīkojas, lai novērstu jebkādu neatbilstību
  saskaņā ar 5. pantu
  ;

| (c) | šīs regulas aptvertajiem ražojumiem
  nenodrošina un neizvieto citu
  marķējumu, zīmes, simbolus vai uzrakstus, kas
  neatbilst šīs regulas prasībām un atbilstīgiem deleģētajiem aktiem, ja tas var maldināt vai mulsināt klientus par
  enerģijas vai
  attiecīgā gadījumā
  citu resursu patēriņu lietošanas laikā; |
| --- | --- |

(c)

šīs regulas aptvertajiem ražojumiem
  nenodrošina un neizvieto citu
  marķējumu, zīmes, simbolus vai uzrakstus, kas
  neatbilst šīs regulas prasībām un atbilstīgiem deleģētajiem aktiem, ja tas var maldināt vai mulsināt klientus par
  enerģijas vai
  attiecīgā gadījumā
  citu resursu patēriņu lietošanas laikā;

| (c) | attiecībā uz
  šīs regulas aptvertajiem ražojumiem
  atturas sniegt vai izvietot jebkādu maldinošu, mulsinošu vai atdarinošu
  marķējumu, zīmes, simbolus vai uzrakstus, kas
  attiecas uz
  enerģijas vai citu resursu patēriņu lietošanas laikā; |
| --- | --- |

(c)

attiecībā uz
  šīs regulas aptvertajiem ražojumiem
  atturas sniegt vai izvietot jebkādu maldinošu, mulsinošu vai atdarinošu
  marķējumu, zīmes, simbolus vai uzrakstus, kas
  attiecas uz
  enerģijas vai citu resursu patēriņu lietošanas laikā;

| (d) | šīs regulas neaptvertiem ražojumiem nepiegādā un neizvieto marķējumu, kas atdarina šajā regulā definēto marķējumu. |
| --- | --- |

(d)

šīs regulas neaptvertiem ražojumiem nepiegādā un neizvieto marķējumu, kas atdarina šajā regulā definēto marķējumu.

| (d) | attiecībā uz
  šīs regulas neaptvertiem ražojumiem nepiegādā un neizvieto marķējumu, kas atdarina šajā regulā definēto marķējumu. |
| --- | --- |

(d)

attiecībā uz
  šīs regulas neaptvertiem ražojumiem nepiegādā un neizvieto marķējumu, kas atdarina šajā regulā definēto marķējumu.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

3. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Visus 1. līdz 3. punktā izklāstītos vispārējos pienākumus attiecībā uz marķējumu vienādi piemēro pastāvošajam marķējumam, jaunajam marķējumam un marķējumam ar atjauninātu skalu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.a
     
  Visus 1. līdz 3. punktā izklāstītos vispārējos pienākumus attiecībā uz marķējumu vienādi piemēro pastāvošajam marķējumam, jaunajam marķējumam un marķējumam ar atjauninātu skalu.

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis
  neaizliedz, neierobežo un
  neaizkavē tādu
  energopatēriņu ietekmējošu
  ražojumu laišanu tirgū vai nodošanu ekspluatācijā to teritorijā,
  kas
  atbilst šai regulai
  un attiecīgajiem deleģētajiem aktiem
  . | 1.   Dalībvalstis neaizkavē tādu ražojumu laišanu tirgū vai nodošanu ekspluatācijā to teritorijā,
  kuri
  atbilst šai regulai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Dalībvalstis
  neaizliedz, neierobežo un
  neaizkavē tādu
  energopatēriņu ietekmējošu
  ražojumu laišanu tirgū vai nodošanu ekspluatācijā to teritorijā,
  kas
  atbilst šai regulai
  un attiecīgajiem deleģētajiem aktiem
  .

1.   Dalībvalstis neaizkavē tādu ražojumu laišanu tirgū vai nodošanu ekspluatācijā to teritorijā,
  kuri
  atbilst šai regulai.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalstis veic visus pienācīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka piegādātāji un tirgotāji pilda šajā regulā
  un attiecīgajos deleģētajos aktos
  noteiktos pienākumus un prasības. | 2.   Dalībvalstis veic visus pienācīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka piegādātāji un tirgotāji pilda šajā regulā noteiktos pienākumus un prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Dalībvalstis veic visus pienācīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka piegādātāji un tirgotāji pilda šajā regulā
  un attiecīgajos deleģētajos aktos
  noteiktos pienākumus un prasības.

2.   Dalībvalstis veic visus pienācīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka piegādātāji un tirgotāji pilda šajā regulā noteiktos pienākumus un prasības.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

4. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja dalībvalstis attiecībā uz kādu šīs regulas aptvertu
  energopatēriņu ietekmējošu
  ražojumu, kas norādīts deleģētajā aktā, ir paredzējušas jebkādus stimulējošus pasākumus,
  tad tie
  ir vērsti uz
  ražojumiem ar visaugstāko
  energoefektivitātes
  klasi
  ,
  kura noteikta
  piemērojamā deleģētajā aktā. | 3.   Ja dalībvalstis attiecībā uz kādu šīs regulas aptvertu ražojumu, kas norādīts deleģētajā aktā, ir paredzējušas jebkādus stimulējošus pasākumus,
  minētie stimulējošie pasākumi
  ir vērsti uz
  divām visaugstākajām
  energoefektivitātes
  klasēm
  ,
  kuras noteiktas
  piemērojamā deleģētajā aktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Ja dalībvalstis attiecībā uz kādu šīs regulas aptvertu
  energopatēriņu ietekmējošu
  ražojumu, kas norādīts deleģētajā aktā, ir paredzējušas jebkādus stimulējošus pasākumus,
  tad tie
  ir vērsti uz
  ražojumiem ar visaugstāko
  energoefektivitātes
  klasi
  ,
  kura noteikta
  piemērojamā deleģētajā aktā.

3.   Ja dalībvalstis attiecībā uz kādu šīs regulas aptvertu ražojumu, kas norādīts deleģētajā aktā, ir paredzējušas jebkādus stimulējošus pasākumus,
  minētie stimulējošie pasākumi
  ir vērsti uz
  divām visaugstākajām
  energoefektivitātes
  klasēm
  ,
  kuras noteiktas
  piemērojamā deleģētajā aktā.

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

4. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Dalībvalstis nodrošina, ka
  marķējumu, tostarp marķējumu ar atjauninātu skalu, un ražojuma informācijas lapas ievieš
  līdztekus
  ar izglītojošām
  un
  popularizējošām informācijas kampaņām, kuru mērķis ir veicināt energoefektivitāti
  un
  enerģijas atbildīgāku izmantošanu klientu vidū, vajadzības gadījumā — sadarbībā ar tirgotājiem
  . | 4.   Dalībvalstis nodrošina, ka līdztekus
  marķējuma ieviešanai
  un
  tā skalas atjaunināšanai notiek izglītojošas
  un
  popularizējošas informācijas kampaņas par energomarķējumu
  . |
| | Komisija koordinē šīs kampaņas, atbalstot ciešu sadarbību ar piegādātājiem un tirgotājiem un paraugprakses apmaiņu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka
  marķējumu, tostarp marķējumu ar atjauninātu skalu, un ražojuma informācijas lapas ievieš
  līdztekus
  ar izglītojošām
  un
  popularizējošām informācijas kampaņām, kuru mērķis ir veicināt energoefektivitāti
  un
  enerģijas atbildīgāku izmantošanu klientu vidū, vajadzības gadījumā — sadarbībā ar tirgotājiem
  .

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka līdztekus
  marķējuma ieviešanai
  un
  tā skalas atjaunināšanai notiek izglītojošas
  un
  popularizējošas informācijas kampaņas par energomarķējumu
  .

Komisija koordinē šīs kampaņas, atbalstot ciešu sadarbību ar piegādātājiem un tirgotājiem un paraugprakses apmaiņu.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

4. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Dalībvalstis pieņem noteikumus par sodiem un izpildes mehānismiem, ko piemēro par šīs regulas
  un tās deleģēto aktu
  pārkāpumiem, un veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to īstenošanu.
  Sodiem jābūt iedarbīgiem
  ,
  samērīgiem
  un
  atturošiem
  . Dalībvalstis par šiem noteikumiem paziņo Komisijai līdz šīs regulas piemērošanas dienai un nekavējoties paziņo par jebkuriem turpmākiem grozījumiem, kas tos skar. | 5.   Dalībvalstis pieņem noteikumus par sodiem un izpildes mehānismiem, ko piemēro par šīs regulas pārkāpumiem, un veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to īstenošanu.
  Sodi ir iedarbīgi
  ,
  samērīgi
  un
  atturoši, kā arī proporcionāli neatbilstības rezultātā gūtajam ekonomiskajam labumam
  . Dalībvalstis par šiem noteikumiem paziņo Komisijai līdz šīs regulas piemērošanas dienai un nekavējoties paziņo par jebkuriem turpmākiem grozījumiem, kas tos skar. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.   Dalībvalstis pieņem noteikumus par sodiem un izpildes mehānismiem, ko piemēro par šīs regulas
  un tās deleģēto aktu
  pārkāpumiem, un veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to īstenošanu.
  Sodiem jābūt iedarbīgiem
  ,
  samērīgiem
  un
  atturošiem
  . Dalībvalstis par šiem noteikumiem paziņo Komisijai līdz šīs regulas piemērošanas dienai un nekavējoties paziņo par jebkuriem turpmākiem grozījumiem, kas tos skar.

5.   Dalībvalstis pieņem noteikumus par sodiem un izpildes mehānismiem, ko piemēro par šīs regulas pārkāpumiem, un veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to īstenošanu.
  Sodi ir iedarbīgi
  ,
  samērīgi
  un
  atturoši, kā arī proporcionāli neatbilstības rezultātā gūtajam ekonomiskajam labumam
  . Dalībvalstis par šiem noteikumiem paziņo Komisijai līdz šīs regulas piemērošanas dienai un nekavējoties paziņo par jebkuriem turpmākiem grozījumiem, kas tos skar.

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija
  atbalsta
  sadarbību un apmaiņu ar informāciju par
  ražojumu energomarķējuma
  tirgus uzraudzību starp dalībvalstu iestādēm, kas atbildīgas par tirgus uzraudzību vai
  kontroli uz ārējām robežām
  ,
  vai
  starp
  šādām
  iestādēm un Komisiju. | 2.   Komisija
  veicina un koordinē
  sadarbību un apmaiņu ar informāciju par
  energomarķējumu attiecībā uz šīs regulas piemērošanas jomā ietilpstošo ražojumu
  tirgus uzraudzību starp dalībvalstu iestādēm, kas atbildīgas par tirgus uzraudzību vai
  Savienības tirgū ienākošo ražojumu kontroli
  ,
  un
  starp
  šīm
  iestādēm un Komisiju
  , stiprinot Administratīvās sadarbības (ADCO) darba grupas ekodizaina un energomarķējuma jautājumos
  . |
| | Šādu informācijas apmaiņu veic arī tad, ja testēšanas rezultāti liecina, ka ražotājs ievēro attiecīgos tiesību aktus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Komisija
  atbalsta
  sadarbību un apmaiņu ar informāciju par
  ražojumu energomarķējuma
  tirgus uzraudzību starp dalībvalstu iestādēm, kas atbildīgas par tirgus uzraudzību vai
  kontroli uz ārējām robežām
  ,
  vai
  starp
  šādām
  iestādēm un Komisiju.

2.   Komisija
  veicina un koordinē
  sadarbību un apmaiņu ar informāciju par
  energomarķējumu attiecībā uz šīs regulas piemērošanas jomā ietilpstošo ražojumu
  tirgus uzraudzību starp dalībvalstu iestādēm, kas atbildīgas par tirgus uzraudzību vai
  Savienības tirgū ienākošo ražojumu kontroli
  ,
  un
  starp
  šīm
  iestādēm un Komisiju
  , stiprinot Administratīvās sadarbības (ADCO) darba grupas ekodizaina un energomarķējuma jautājumos
  .

Šādu informācijas apmaiņu veic arī tad, ja testēšanas rezultāti liecina, ka ražotājs ievēro attiecīgos tiesību aktus.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

5. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Līdz 2018. gada 1. janvārim dalībvalstis izstrādā un īsteno tirgus uzraudzības plānu attiecībā uz šīs regulas prasību īstenošanas nodrošināšanas uzraudzību. Dalībvalstis savus tirgus uzraudzības plānus pārskata vismaz reizi trijos gados. |
| | Līdz 2020. gada 1. janvārim un pēc tam reizi gadā dalībvalstis sagatavo ziņojumu par tirgus uzraudzību, izvērtējot šīs regulas un Direktīvas 2009/125/EK noteikumu ievērošanas tendences. |
| | Dalībvalstis nosaka, ka Tirgus uzraudzības informācijas un saziņas sistēmas (ICSMS) izmantošana ir obligāta visām valsts tirgus uzraudzības iestādēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.a
     
  Līdz 2018. gada 1. janvārim dalībvalstis izstrādā un īsteno tirgus uzraudzības plānu attiecībā uz šīs regulas prasību īstenošanas nodrošināšanas uzraudzību. Dalībvalstis savus tirgus uzraudzības plānus pārskata vismaz reizi trijos gados.

Līdz 2020. gada 1. janvārim un pēc tam reizi gadā dalībvalstis sagatavo ziņojumu par tirgus uzraudzību, izvērtējot šīs regulas un Direktīvas 2009/125/EK noteikumu ievērošanas tendences.

Dalībvalstis nosaka, ka Tirgus uzraudzības informācijas un saziņas sistēmas (ICSMS) izmantošana ir obligāta visām valsts tirgus uzraudzības iestādēm.

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

5. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Valstu tirgus uzraudzības iestādes saskaņā ar deleģētajiem aktiem, kas pieņemti atbilstoši šai regulai, veic ražojumu fizisku testēšanu, kura aptver vismaz vienu ražojumu grupu gadā. |
| | Tirgus uzraudzības iestādes, izmantojot saskaņā ar 8. pantu izveidotās ražojumu datubāzes atbilstības saskarni, informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par plānotajām un pabeigtajām fiziskajām testēšanām. |
| | Tās saskaņā ar 9. pantu izmanto uzticamas, precīzas un atkārtojamas mērījumu procedūras, kuru mērķis ir modelēt reālus lietošanas apstākļus un ar kurām nepieļauj tīšu vai netīšu manipulāciju ar testēšanas rezultātiem vai to pārveidošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.b
     
  Valstu tirgus uzraudzības iestādes saskaņā ar deleģētajiem aktiem, kas pieņemti atbilstoši šai regulai, veic ražojumu fizisku testēšanu, kura aptver vismaz vienu ražojumu grupu gadā.

Tirgus uzraudzības iestādes, izmantojot saskaņā ar 8. pantu izveidotās ražojumu datubāzes atbilstības saskarni, informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par plānotajām un pabeigtajām fiziskajām testēšanām.

Tās saskaņā ar 9. pantu izmanto uzticamas, precīzas un atkārtojamas mērījumu procedūras, kuru mērķis ir modelēt reālus lietošanas apstākļus un ar kurām nepieļauj tīšu vai netīšu manipulāciju ar testēšanas rezultātiem vai to pārveidošanu.

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

5. pants – 2.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.c
     
  Šīs regulas noteikumu neievērošanas gadījumā tirgus uzraudzības iestādes ir tiesīgas no piegādātājiem atgūt izdevumus par ražojuma fizisko testēšanu. |
| | Komisija tieši vai, izmantojot trešo personu, var veikt neatkarīgu atbilstības pārbaudi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.c
     
  Šīs regulas noteikumu neievērošanas gadījumā tirgus uzraudzības iestādes ir tiesīgas no piegādātājiem atgūt izdevumus par ražojuma fizisko testēšanu.

Komisija tieši vai, izmantojot trešo personu, var veikt neatkarīgu atbilstības pārbaudi.

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja kādas dalībvalsts tirgus uzraudzības iestādēm ir pietiekams pamats uzskatīt, ka
  energopatēriņu ietekmējošs
  ražojums, ko aptver saskaņā ar šo regulu pieņemts deleģētais akts, rada apdraudējumu šīs regulas aptvertiem sabiedrības interešu aizsardzības aspektiem, tās veic novērtējumu saistībā ar
  attiecīgo energopatēriņu ietekmējošo ražojumu
  , aptverot visas šajā regulā un
  tās
  deleģētajos aktos noteiktās prasības
  . Šajā nolūkā
  piegādātājs pēc vajadzības sadarbojas ar tirgus uzraudzības iestādēm. | 1.   Ja kādas dalībvalsts tirgus uzraudzības iestādēm ir pietiekams pamats uzskatīt, ka ražojums, ko aptver saskaņā ar šo regulu pieņemts deleģētais akts, rada apdraudējumu šīs regulas aptvertiem sabiedrības interešu aizsardzības aspektiem, tās
  nekavējoties informē Komisiju un
  veic novērtējumu saistībā ar
  attiecīgā ražojuma modeli
  , aptverot visas šajā regulā un deleģētajos aktos noteiktās prasības
  , kā arī izvērtējot, vai ir ieteicams novērtējumu attiecināt arī uz citiem ražojuma modeļiem.
  Piegādātājs pēc vajadzības sadarbojas ar tirgus uzraudzības iestādēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Ja kādas dalībvalsts tirgus uzraudzības iestādēm ir pietiekams pamats uzskatīt, ka
  energopatēriņu ietekmējošs
  ražojums, ko aptver saskaņā ar šo regulu pieņemts deleģētais akts, rada apdraudējumu šīs regulas aptvertiem sabiedrības interešu aizsardzības aspektiem, tās veic novērtējumu saistībā ar
  attiecīgo energopatēriņu ietekmējošo ražojumu
  , aptverot visas šajā regulā un
  tās
  deleģētajos aktos noteiktās prasības
  . Šajā nolūkā
  piegādātājs pēc vajadzības sadarbojas ar tirgus uzraudzības iestādēm.

1.   Ja kādas dalībvalsts tirgus uzraudzības iestādēm ir pietiekams pamats uzskatīt, ka ražojums, ko aptver saskaņā ar šo regulu pieņemts deleģētais akts, rada apdraudējumu šīs regulas aptvertiem sabiedrības interešu aizsardzības aspektiem, tās
  nekavējoties informē Komisiju un
  veic novērtējumu saistībā ar
  attiecīgā ražojuma modeli
  , aptverot visas šajā regulā un deleģētajos aktos noteiktās prasības
  , kā arī izvērtējot, vai ir ieteicams novērtējumu attiecināt arī uz citiem ražojuma modeļiem.
  Piegādātājs pēc vajadzības sadarbojas ar tirgus uzraudzības iestādēm.

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja šajā novērtēšanā tirgus uzraudzības iestādes atklāj, ka
  energopatēriņu ietekmējošais ražojums
  neatbilst šajā regulā
  un
  tās
  attiecīgajos deleģētajos aktos noteiktajām prasībām, tās nekavējoties pieprasa, lai attiecīgais piegādātājs proporcionāli apdraudējumam
  un
  pienācīgā termiņā, kā noteikušas iestādes, veic visus vajadzīgos koriģējošos pasākumus, lai panāktu energopatēriņu ietekmējošā ražojuma atbilstību šīm prasībām
  ,
  to izņemtu no tirgus vai atsauktu
  . Uz šajā punktā minētajiem pasākumiem attiecas Regulas (EK) Nr. 765/2008 21. pants. | 2.   Ja šajā novērtēšanā tirgus uzraudzības iestādes atklāj, ka
  ražojuma modelis
  neatbilst šajā regulā
  noteiktajām prasībām,
  tās
  pieprasa, lai piegādātājs nekavējoties veic visus vajadzīgos koriģējošos pasākumus ražojuma modeļa atbilstības nodrošināšanai,
  un
  tās var likt izņemt ražojuma modeli no tirgus vai atsaukt jau ekspluatācijā esošās vienības pienācīgā termiņā un proporcionāli apdraudējumam
  ,
  attiecinot šādus pasākumus uz ekvivalentiem modeļiem, kas pieejami tirgū
  . Uz šajā punktā minētajiem pasākumiem attiecas Regulas (EK) Nr. 765/2008 21. pants. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Ja šajā novērtēšanā tirgus uzraudzības iestādes atklāj, ka
  energopatēriņu ietekmējošais ražojums
  neatbilst šajā regulā
  un
  tās
  attiecīgajos deleģētajos aktos noteiktajām prasībām, tās nekavējoties pieprasa, lai attiecīgais piegādātājs proporcionāli apdraudējumam
  un
  pienācīgā termiņā, kā noteikušas iestādes, veic visus vajadzīgos koriģējošos pasākumus, lai panāktu energopatēriņu ietekmējošā ražojuma atbilstību šīm prasībām
  ,
  to izņemtu no tirgus vai atsauktu
  . Uz šajā punktā minētajiem pasākumiem attiecas Regulas (EK) Nr. 765/2008 21. pants.

2.   Ja šajā novērtēšanā tirgus uzraudzības iestādes atklāj, ka
  ražojuma modelis
  neatbilst šajā regulā
  noteiktajām prasībām,
  tās
  pieprasa, lai piegādātājs nekavējoties veic visus vajadzīgos koriģējošos pasākumus ražojuma modeļa atbilstības nodrošināšanai,
  un
  tās var likt izņemt ražojuma modeli no tirgus vai atsaukt jau ekspluatācijā esošās vienības pienācīgā termiņā un proporcionāli apdraudējumam
  ,
  attiecinot šādus pasākumus uz ekvivalentiem modeļiem, kas pieejami tirgū
  . Uz šajā punktā minētajiem pasākumiem attiecas Regulas (EK) Nr. 765/2008 21. pants.

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

6. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   
  Ja tirgus
  uzraudzības iestādes
  uzskata, ka neatbilstība neaprobežojas tikai
  ar
  valsts teritoriju, tās
  informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par novērtējuma rezultātiem un par pasākumiem, ko tās prasījušas veikt piegādātājam. | 3.   
  Tirgus
  uzraudzības iestādes ar
  ICSMS starpniecību
  informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par novērtējuma rezultātiem un par pasākumiem, ko tās,
  ievērojot 2. punktu,
  prasījušas veikt piegādātājam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   
  Ja tirgus
  uzraudzības iestādes
  uzskata, ka neatbilstība neaprobežojas tikai
  ar
  valsts teritoriju, tās
  informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par novērtējuma rezultātiem un par pasākumiem, ko tās prasījušas veikt piegādātājam.

3.   
  Tirgus
  uzraudzības iestādes ar
  ICSMS starpniecību
  informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par novērtējuma rezultātiem un par pasākumiem, ko tās,
  ievērojot 2. punktu,
  prasījušas veikt piegādātājam.

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

6. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Piegādātājs nodrošina, ka tiek veikti visi
  pienācīgie koriģējošie
  pasākumi saistībā ar visiem
  energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem
  , kurus tas darījis pieejamus Savienības tirgū. | 4.   Piegādātājs nodrošina, ka tiek veikti visi
  saskaņā ar 2. punktu noteiktie ierobežojošie
  pasākumi saistībā ar visiem
  attiecīgajiem ražojuma modeļiem
  , kurus tas darījis pieejamus Savienības tirgū. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Piegādātājs nodrošina, ka tiek veikti visi
  pienācīgie koriģējošie
  pasākumi saistībā ar visiem
  energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem
  , kurus tas darījis pieejamus Savienības tirgū.

4.   Piegādātājs nodrošina, ka tiek veikti visi
  saskaņā ar 2. punktu noteiktie ierobežojošie
  pasākumi saistībā ar visiem
  attiecīgajiem ražojuma modeļiem
  , kurus tas darījis pieejamus Savienības tirgū.

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

6. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Ja piegādātājs 2. punktā noteiktajā termiņā
  neveic piemērotus
  koriģējošos pasākumus, tirgus uzraudzības iestādes veic visus pienācīgos provizoriskos pasākumus, lai aizliegtu vai ierobežotu to, ka
  šis energopatēriņu ietekmējošais ražojums
  tiek darīts pieejams valsts tirgū, lai
  to izņemtu no tirgus
  vai
  lai to atsauktu
  .
  Par šiem pasākumiem
  tirgus uzraudzības iestādes nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis. | 5.   Ja piegādātājs 2. punktā noteiktajā termiņā
  neīsteno
  koriģējošos pasākumus, tirgus uzraudzības iestādes veic visus pienācīgos provizoriskos pasākumus, lai aizliegtu vai ierobežotu to, ka
  ražojuma modelis
  tiek darīts pieejams valsts tirgū,
  vai
  lai
  ražojuma modeli izņemtu
  vai
  atsauktu no tirgus
  . Tirgus uzraudzības iestādes nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis
  par šiem pasākumiem un informāciju augšuplādē ražojumu datubāzes atbilstības saskarnē, kas izveidota saskaņā ar 8. pantu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.   Ja piegādātājs 2. punktā noteiktajā termiņā
  neveic piemērotus
  koriģējošos pasākumus, tirgus uzraudzības iestādes veic visus pienācīgos provizoriskos pasākumus, lai aizliegtu vai ierobežotu to, ka
  šis energopatēriņu ietekmējošais ražojums
  tiek darīts pieejams valsts tirgū, lai
  to izņemtu no tirgus
  vai
  lai to atsauktu
  .
  Par šiem pasākumiem
  tirgus uzraudzības iestādes nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis.

5.   Ja piegādātājs 2. punktā noteiktajā termiņā
  neīsteno
  koriģējošos pasākumus, tirgus uzraudzības iestādes veic visus pienācīgos provizoriskos pasākumus, lai aizliegtu vai ierobežotu to, ka
  ražojuma modelis
  tiek darīts pieejams valsts tirgū,
  vai
  lai
  ražojuma modeli izņemtu
  vai
  atsauktu no tirgus
  . Tirgus uzraudzības iestādes nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis
  par šiem pasākumiem un informāciju augšuplādē ražojumu datubāzes atbilstības saskarnē, kas izveidota saskaņā ar 8. pantu
  .

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

6. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Šā panta 5. punktā
  minētā informācija
  ietver visas pieejamās ziņas, jo īpaši datus, kas nepieciešami neatbilstīgā
  energopatēriņu ietekmējošā
  ražojuma identificēšanai, datus par
  energopatēriņu ietekmējošā
  ražojuma izcelsmi, par iespējamās neatbilstības veidu un ar to saistīto apdraudējumu, par veikto valsts pasākumu veidu un ilgumu, kā arī attiecīgā piegādātāja paustajiem argumentiem. Konkrētāk, tirgus uzraudzības iestādes norāda, vai neatbilstības iemesls ir
  energopatēriņu ietekmējošā
  ražojuma nesaderība ar šajā regulā izklāstītajām prasībām, kas saistītas ar sabiedrības interešu aizsardzības aspektiem, vai trūkumi 9. pantā minētajos saskaņotajos standartos, par kuriem pieņem, ka to ievērošana nodrošina atbilstību. | 6.   Šā panta 5. punktā
  minētais paziņojums
  ietver visas pieejamās ziņas, jo īpaši datus, kas nepieciešami neatbilstīgā ražojuma identificēšanai, datus par ražojuma izcelsmi, par iespējamās neatbilstības veidu un ar to saistīto apdraudējumu, par veikto valsts pasākumu veidu un ilgumu, kā arī attiecīgā piegādātāja paustajiem argumentiem. Konkrētāk, tirgus uzraudzības iestādes norāda, vai neatbilstības iemesls ir ražojuma
  modeļa
  nesaderība ar šajā regulā izklāstītajām prasībām, kas saistītas ar sabiedrības interešu aizsardzības aspektiem, vai trūkumi 9. pantā minētajos saskaņotajos standartos, par kuriem pieņem, ka to ievērošana nodrošina atbilstību.
  Šajā gadījumā Komisija piemēro Regulas (ES) Nr. 1025/2012 11. pantā paredzēto procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.   Šā panta 5. punktā
  minētā informācija
  ietver visas pieejamās ziņas, jo īpaši datus, kas nepieciešami neatbilstīgā
  energopatēriņu ietekmējošā
  ražojuma identificēšanai, datus par
  energopatēriņu ietekmējošā
  ražojuma izcelsmi, par iespējamās neatbilstības veidu un ar to saistīto apdraudējumu, par veikto valsts pasākumu veidu un ilgumu, kā arī attiecīgā piegādātāja paustajiem argumentiem. Konkrētāk, tirgus uzraudzības iestādes norāda, vai neatbilstības iemesls ir
  energopatēriņu ietekmējošā
  ražojuma nesaderība ar šajā regulā izklāstītajām prasībām, kas saistītas ar sabiedrības interešu aizsardzības aspektiem, vai trūkumi 9. pantā minētajos saskaņotajos standartos, par kuriem pieņem, ka to ievērošana nodrošina atbilstību.

6.   Šā panta 5. punktā
  minētais paziņojums
  ietver visas pieejamās ziņas, jo īpaši datus, kas nepieciešami neatbilstīgā ražojuma identificēšanai, datus par ražojuma izcelsmi, par iespējamās neatbilstības veidu un ar to saistīto apdraudējumu, par veikto valsts pasākumu veidu un ilgumu, kā arī attiecīgā piegādātāja paustajiem argumentiem. Konkrētāk, tirgus uzraudzības iestādes norāda, vai neatbilstības iemesls ir ražojuma
  modeļa
  nesaderība ar šajā regulā izklāstītajām prasībām, kas saistītas ar sabiedrības interešu aizsardzības aspektiem, vai trūkumi 9. pantā minētajos saskaņotajos standartos, par kuriem pieņem, ka to ievērošana nodrošina atbilstību.
  Šajā gadījumā Komisija piemēro Regulas (ES) Nr. 1025/2012 11. pantā paredzēto procedūru.

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

6. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Citas dalībvalstis, izņemot to dalībvalsti, kura procedūru uzsākusi, nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par pieņemtajiem pasākumiem un to rīcībā esošo papildu informāciju saistībā ar attiecīgā
  energopatēriņu ietekmējošā ražojuma
  neatbilstību, un, ja tās nepiekrīt paziņotajiem valsts pasākumiem, informē par saviem iebildumiem. | 7.   Citas dalībvalstis, izņemot to dalībvalsti, kura procedūru uzsākusi, nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par pieņemtajiem pasākumiem un to rīcībā esošo papildu informāciju saistībā ar attiecīgā
  ražojuma modeļa
  neatbilstību, un, ja tās nepiekrīt paziņotajiem valsts pasākumiem, informē par saviem iebildumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7.   Citas dalībvalstis, izņemot to dalībvalsti, kura procedūru uzsākusi, nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par pieņemtajiem pasākumiem un to rīcībā esošo papildu informāciju saistībā ar attiecīgā
  energopatēriņu ietekmējošā ražojuma
  neatbilstību, un, ja tās nepiekrīt paziņotajiem valsts pasākumiem, informē par saviem iebildumiem.

7.   Citas dalībvalstis, izņemot to dalībvalsti, kura procedūru uzsākusi, nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par pieņemtajiem pasākumiem un to rīcībā esošo papildu informāciju saistībā ar attiecīgā
  ražojuma modeļa
  neatbilstību, un, ja tās nepiekrīt paziņotajiem valsts pasākumiem, informē par saviem iebildumiem.

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

6. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Ja
  60 dienu
  laikā pēc 5. punktā
  minētās informācijas
  saņemšanas neviena dalībvalsts vai Komisija nav cēlusi iebildumus pret kādas dalībvalsts veiktu provizorisko pasākumu, šo pasākumu uzskata par pamatotu. | 8.   Ja
  četru nedēļu
  laikā pēc 5. punktā
  minētā paziņojuma
  saņemšanas neviena dalībvalsts vai Komisija nav cēlusi iebildumus pret kādas dalībvalsts veiktu provizorisko pasākumu, šo pasākumu uzskata par pamatotu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

8.   Ja
  60 dienu
  laikā pēc 5. punktā
  minētās informācijas
  saņemšanas neviena dalībvalsts vai Komisija nav cēlusi iebildumus pret kādas dalībvalsts veiktu provizorisko pasākumu, šo pasākumu uzskata par pamatotu.

8.   Ja
  četru nedēļu
  laikā pēc 5. punktā
  minētā paziņojuma
  saņemšanas neviena dalībvalsts vai Komisija nav cēlusi iebildumus pret kādas dalībvalsts veiktu provizorisko pasākumu, šo pasākumu uzskata par pamatotu.

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

6. pants – 9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9.   Dalībvalstis nodrošina, lai saistībā ar attiecīgo
  energopatēriņu ietekmējošo ražojumu
  nekavējoties tiktu veikti
  piemēroti
  ierobežojoši pasākumi,
  piemēram, energopatēriņu ietekmējošais ražojums tiktu nekavējoties izņemts no tirgus
  . | 9.   Dalībvalstis nodrošina, lai saistībā ar attiecīgo
  ražojumu modeli samērīgi konkrētās valsts situācijai
  nekavējoties tiktu veikti
  paralēli
  ierobežojoši pasākumi,
  un attiecīgi informē Komisiju
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

9.   Dalībvalstis nodrošina, lai saistībā ar attiecīgo
  energopatēriņu ietekmējošo ražojumu
  nekavējoties tiktu veikti
  piemēroti
  ierobežojoši pasākumi,
  piemēram, energopatēriņu ietekmējošais ražojums tiktu nekavējoties izņemts no tirgus
  .

9.   Dalībvalstis nodrošina, lai saistībā ar attiecīgo
  ražojumu modeli samērīgi konkrētās valsts situācijai
  nekavējoties tiktu veikti
  paralēli
  ierobežojoši pasākumi,
  un attiecīgi informē Komisiju
  .

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

6. pants – 10. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 10.   Ja, pabeidzot 4. un 5. punktā noteikto procedūru, tiek celti iebildumi pret kādas dalībvalsts veiktu pasākumu vai ja Komisija uzskata, ka
  kāds
  valsts pasākums ir pretrunā Savienības tiesību aktiem, Komisija nekavējoties uzsāk apspriešanos ar dalībvalstīm un attiecīgo piegādātāju un veic valsts pasākuma novērtējumu. Pamatojoties uz šā novērtējuma rezultātiem,
  Komisija
  pieņem lēmumu par to, vai valsts pasākums ir pamatots. | 10.   Ja, pabeidzot 4. un 5. punktā noteikto procedūru, tiek celti iebildumi pret kādas dalībvalsts veiktu pasākumu vai ja Komisija uzskata, ka
  šāds
  valsts pasākums ir pretrunā Savienības tiesību aktiem, Komisija nekavējoties uzsāk apspriešanos ar dalībvalstīm un attiecīgo piegādātāju un veic valsts pasākuma novērtējumu; pamatojoties uz šā novērtējuma rezultātiem,
  tā
  pieņem lēmumu par to, vai valsts pasākums ir pamatots
  un var ierosināt piemērotu alternatīvu pasākumu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

10.   Ja, pabeidzot 4. un 5. punktā noteikto procedūru, tiek celti iebildumi pret kādas dalībvalsts veiktu pasākumu vai ja Komisija uzskata, ka
  kāds
  valsts pasākums ir pretrunā Savienības tiesību aktiem, Komisija nekavējoties uzsāk apspriešanos ar dalībvalstīm un attiecīgo piegādātāju un veic valsts pasākuma novērtējumu. Pamatojoties uz šā novērtējuma rezultātiem,
  Komisija
  pieņem lēmumu par to, vai valsts pasākums ir pamatots.

10.   Ja, pabeidzot 4. un 5. punktā noteikto procedūru, tiek celti iebildumi pret kādas dalībvalsts veiktu pasākumu vai ja Komisija uzskata, ka
  šāds
  valsts pasākums ir pretrunā Savienības tiesību aktiem, Komisija nekavējoties uzsāk apspriešanos ar dalībvalstīm un attiecīgo piegādātāju un veic valsts pasākuma novērtējumu; pamatojoties uz šā novērtējuma rezultātiem,
  tā
  pieņem lēmumu par to, vai valsts pasākums ir pamatots
  un var ierosināt piemērotu alternatīvu pasākumu
  .

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

6. pants – 11. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 11.   Komisija savu lēmumu adresē visām dalībvalstīm un par to nekavējoties paziņo dalībvalstīm un piegādātājam. | 11.   Komisija savu lēmumu adresē visām dalībvalstīm un par to nekavējoties paziņo dalībvalstīm un
  attiecīgajam
  piegādātājam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

11.   Komisija savu lēmumu adresē visām dalībvalstīm un par to nekavējoties paziņo dalībvalstīm un piegādātājam.

11.   Komisija savu lēmumu adresē visām dalībvalstīm un par to nekavējoties paziņo dalībvalstīm un
  attiecīgajam
  piegādātājam.

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

6. pants – 12. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 12.   Ja valsts pasākums tiek atzīts par pamatotu, visas dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu neatbilstīgā
  energopatēriņu ietekmējošā
  ražojuma izņemšanu no
  sava
  tirgus, un par to informē Komisiju. Ja valsts pasākums tiek uzskatīts par nepamatotu, attiecīgā dalībvalsts atsauc šo pasākumu. | 12.   Ja valsts pasākums tiek atzīts par pamatotu, visas dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu neatbilstīgā ražojuma
  modeļa
  izņemšanu no
  savas valsts
  tirgus, un par to informē Komisiju. Ja valsts pasākums tiek uzskatīts par nepamatotu, attiecīgā dalībvalsts atsauc šo pasākumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

12.   Ja valsts pasākums tiek atzīts par pamatotu, visas dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu neatbilstīgā
  energopatēriņu ietekmējošā
  ražojuma izņemšanu no
  sava
  tirgus, un par to informē Komisiju. Ja valsts pasākums tiek uzskatīts par nepamatotu, attiecīgā dalībvalsts atsauc šo pasākumu.

12.   Ja valsts pasākums tiek atzīts par pamatotu, visas dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu neatbilstīgā ražojuma
  modeļa
  izņemšanu no
  savas valsts
  tirgus, un par to informē Komisiju. Ja valsts pasākums tiek uzskatīts par nepamatotu, attiecīgā dalībvalsts atsauc šo pasākumu.

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

6. pants – 13. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 13.   Ja valsts pasākumu atzīst par pamatotu un
  energopatēriņu ietekmējošā ražojuma
  neatbilstība ir saistīta uz 6. punktā minētajiem trūkumiem saskaņotajos standartos, Komisija piemēro Regulas (ES) Nr. 1025/2012 11. pantā paredzēto procedūru. | 13.   Ja valsts pasākumu atzīst par pamatotu un
  ražojuma modeļa
  neatbilstība ir saistīta uz 6. punktā minētajiem trūkumiem saskaņotajos standartos, Komisija piemēro Regulas (ES) Nr. 1025/2012 11. pantā paredzēto procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

13.   Ja valsts pasākumu atzīst par pamatotu un
  energopatēriņu ietekmējošā ražojuma
  neatbilstība ir saistīta uz 6. punktā minētajiem trūkumiem saskaņotajos standartos, Komisija piemēro Regulas (ES) Nr. 1025/2012 11. pantā paredzēto procedūru.

13.   Ja valsts pasākumu atzīst par pamatotu un
  ražojuma modeļa
  neatbilstība ir saistīta uz 6. punktā minētajiem trūkumiem saskaņotajos standartos, Komisija piemēro Regulas (ES) Nr. 1025/2012 11. pantā paredzēto procedūru.

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

6. pants – 13.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 13.a
     
  Ja tiek pierādīta ražojuma neatbilstība šajā regulā noteiktajām prasībām, patērētājiem ir tiesības šo ražojumu bez maksas atdot tirgotājam un no piegādātāja saņemt atpakaļ pilnā apmērā sākotnējo ražojuma iegādes cenu. |
| | Piegādātāji atbilstoši piemērojamiem patērētāju tiesību aizsardzības noteikumiem sadarbībā ar tirgus uzraudzības iestādēm dara visu iespējamo, lai sazinātos ar minētās problēmas skartajiem pircējiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

13.a
     
  Ja tiek pierādīta ražojuma neatbilstība šajā regulā noteiktajām prasībām, patērētājiem ir tiesības šo ražojumu bez maksas atdot tirgotājam un no piegādātāja saņemt atpakaļ pilnā apmērā sākotnējo ražojuma iegādes cenu.

Piegādātāji atbilstoši piemērojamiem patērētāju tiesību aizsardzības noteikumiem sadarbībā ar tirgus uzraudzības iestādēm dara visu iespējamo, lai sazinātos ar minētās problēmas skartajiem pircējiem.

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

7. pants – virsraksts un 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Marķējums
  un skalas
  atjaunināšana | Marķējuma ieviešanas
  un skalas
  atjaunināšanas procedūra |
| 1.   Komisija
  ar deleģētiem tiesību aktiem, ko pieņem
  saskaņā ar
  12. un
  13. pantu,
  var ieviest marķējumu vai atjaunināt esošā marķējuma skalu
  . | 1.   Komisija
  ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus
  saskaņā ar 13. pantu,
  lai papildinātu šo regulu, ieviešot marķējumu vai atjauninot skalas
  . |
| | Marķējumu, kas ieviests ar deleģētajiem aktiem saskaņā ar Direktīvas 2010/30/ES 10. pantu pirms 2017. gada 1. janvāra uzskata par marķējumu šīs regulas nozīmē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Marķējums
  un skalas
  atjaunināšana

Marķējuma ieviešanas
  un skalas
  atjaunināšanas procedūra

1.   Komisija
  ar deleģētiem tiesību aktiem, ko pieņem
  saskaņā ar
  12. un
  13. pantu,
  var ieviest marķējumu vai atjaunināt esošā marķējuma skalu
  .

1.   Komisija
  ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus
  saskaņā ar 13. pantu,
  lai papildinātu šo regulu, ieviešot marķējumu vai atjauninot skalas
  .

Marķējumu, kas ieviests ar deleģētajiem aktiem saskaņā ar Direktīvas 2010/30/ES 10. pantu pirms 2017. gada 1. janvāra uzskata par marķējumu šīs regulas nozīmē.

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

7. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Ja konkrētajā ražojumu grupā vairs nav neviena D, E, F vai G energoklases modeļa
  ,
  ko atļauts laist tirgū, un tam par iemeslu ir īstenošanas pasākums
  ,
  kurš pieņemts saskaņā ar Direktīvu 2009/125/EK, attiecīgo klasi vai klases marķējumā vairs neiekļauj
  . | 2.   
  Lai nodrošinātu vienotu A līdz G skalu, Komisija ievieš atjauninātu marķējuma skalu esošām ražojumu grupām, kā minēts 1. punktā, 5 gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā, ievērojot 4. punktā minētās prasības. |
| | Ražojumu grupas, uz kurām attiecas Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 811/2013

   (1a)

  un 812/2013

   (1b)

  , pārskata 6 gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā nolūkā atjaunināt skalu. |
| | Attiecībā uz ražojumu grupām, uz kurām attiecas Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1059/2010

   (1c)

  , 1060/2010

   (1d)

  , 1061/2010

   (1e)

  , 1062/2010

   (1f)

  un 874/2012

   (1 g)

  , ja priekšizpēte ir pabeigta, Komisija ne vēlāk kā 21 mēnesi pēc šīs regulas stāšanās spēkā ievieš marķējumu ar atjauninātu skalu. |
| |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   
  Ja konkrētajā ražojumu grupā vairs nav neviena D, E, F vai G energoklases modeļa
  ,
  ko atļauts laist tirgū, un tam par iemeslu ir īstenošanas pasākums
  ,
  kurš pieņemts saskaņā ar Direktīvu 2009/125/EK, attiecīgo klasi vai klases marķējumā vairs neiekļauj
  .

2.   
  Lai nodrošinātu vienotu A līdz G skalu, Komisija ievieš atjauninātu marķējuma skalu esošām ražojumu grupām, kā minēts 1. punktā, 5 gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā, ievērojot 4. punktā minētās prasības.

Ražojumu grupas, uz kurām attiecas Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 811/2013

   (1a)

  un 812/2013

   (1b)

  , pārskata 6 gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā nolūkā atjaunināt skalu.

Attiecībā uz ražojumu grupām, uz kurām attiecas Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1059/2010

   (1c)

  , 1060/2010

   (1d)

  , 1061/2010

   (1e)

  , 1062/2010

   (1f)

  un 874/2012

   (1 g)

  , ja priekšizpēte ir pabeigta, Komisija ne vēlāk kā 21 mēnesi pēc šīs regulas stāšanās spēkā ievieš marķējumu ar atjauninātu skalu.

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

7. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Komisija nodrošina, ka
  tad, kad marķējums tiek ieviests
  vai
  tā skala tiek atjaunināta, tiek noteiktas tādas prasības, lai neviens ražojums
  marķējuma
  ieviešanas brīdī neatbilstu A vai B klasei un lai paredzamais laiks
  ,
  kad vairums modeļu tiktu klasificēti šajās klasēs, būtu vismaz 10 gadus vēlāk. | 3.   Komisija nodrošina, ka
  turpmākas skalas atjaunināšanas jaunam marķējumam
  vai
  2. punktā minētās
  marķējuma
  skalas atjaunināšana tiek uzsākta, tiklīdz ir izpildīti šādi nosacījumi
  ,
  kas norāda uz atbilstošu tehnoloģisko progresu attiecīgajā ražojumu grupā: |
| | (a) | 25 % no Savienības tirgū pārdotajiem ražojumiem atbilst augstākajai A energoefektivitātes klasei; or |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Komisija nodrošina, ka
  tad, kad marķējums tiek ieviests
  vai
  tā skala tiek atjaunināta, tiek noteiktas tādas prasības, lai neviens ražojums
  marķējuma
  ieviešanas brīdī neatbilstu A vai B klasei un lai paredzamais laiks
  ,
  kad vairums modeļu tiktu klasificēti šajās klasēs, būtu vismaz 10 gadus vēlāk.

3.   Komisija nodrošina, ka
  turpmākas skalas atjaunināšanas jaunam marķējumam
  vai
  2. punktā minētās
  marķējuma
  skalas atjaunināšana tiek uzsākta, tiklīdz ir izpildīti šādi nosacījumi
  ,
  kas norāda uz atbilstošu tehnoloģisko progresu attiecīgajā ražojumu grupā:

(a)

25 % no Savienības tirgū pārdotajiem ražojumiem atbilst augstākajai A energoefektivitātes klasei; or

| (b) | 50 % no Savienības tirgū pārdotajiem ražojumiem atbilst augstākajām divām A un B energoefektivitātes klasēm; |
| --- | --- |

(b)

50 % no Savienības tirgū pārdotajiem ražojumiem atbilst augstākajām divām A un B energoefektivitātes klasēm;

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

7. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija, iekļaujot attiecīgo ražojumu grupu darba plānā saskaņā ar 11. pantu, nodrošina, ka: |
| | (a) | priekšizpēte marķējuma skalas atjaunināšanai tiek pabeigta ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc 3. punktā paredzēto nosacījumu konstatēšanas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3a.
     
  Komisija, iekļaujot attiecīgo ražojumu grupu darba plānā saskaņā ar 11. pantu, nodrošina, ka:

(a)

priekšizpēte marķējuma skalas atjaunināšanai tiek pabeigta ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc 3. punktā paredzēto nosacījumu konstatēšanas;

| (b) | atjaunināšana tiek pabeigta, pārskatot un pieņemot attiecīgo deleģēto aktu saskaņā ar 13. pantu ne vēlāk kā trīs gadus pēc 3. punktā minēto nosacījumu konstatēšanas. |
| --- | --- |

(b)

atjaunināšana tiek pabeigta, pārskatot un pieņemot attiecīgo deleģēto aktu saskaņā ar 13. pantu ne vēlāk kā trīs gadus pēc 3. punktā minēto nosacījumu konstatēšanas.

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

7. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   
  Marķējuma skalu periodiski atjaunina
  . | 4.   
  Komisija nosaka prasības jaunam marķējumam vai atjauninātai skalai tā, lai paredzamais derīguma termiņš būtu vismaz 10 gadi
  . |
| | Šajā nolūkā Komisija nodrošina, lai marķējuma ieviešanas vai skalas atjaunināšanas laikā prasības būtu noteiktas tā, ka marķējuma ieviešanas brīdī neviens ražojums neatbilst A energoefektivitātes klasei. |
| | Ražojumu grupām, kurām 3.a punkta a) apakšpunktā minētā priekšizpēte norāda uz strauju tehnoloģiju progresu, marķējuma ieviešanas brīdī nevienam ražojumam nevajadzētu būt A un B energoefektivitātes klasē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   
  Marķējuma skalu periodiski atjaunina
  .

4.   
  Komisija nosaka prasības jaunam marķējumam vai atjauninātai skalai tā, lai paredzamais derīguma termiņš būtu vismaz 10 gadi
  .

Šajā nolūkā Komisija nodrošina, lai marķējuma ieviešanas vai skalas atjaunināšanas laikā prasības būtu noteiktas tā, ka marķējuma ieviešanas brīdī neviens ražojums neatbilst A energoefektivitātes klasei.

Ražojumu grupām, kurām 3.a punkta a) apakšpunktā minētā priekšizpēte norāda uz strauju tehnoloģiju progresu, marķējuma ieviešanas brīdī nevienam ražojumam nevajadzētu būt A un B energoefektivitātes klasē.

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

7. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   
  Kad marķējuma skala tiek atjaunināta: | 5.   
  Ja konkrētajā ražojumu grupā vairs nav neviena F vai G energoklases modeļa, ko atļauts laist tirgū, un tam par iemeslu ir ekodizaina īstenošanas pasākums, kurš pieņemts saskaņā ar Direktīvu 2009/125/EK, attiecīgo klasi vai klases marķējumā parāda pelēkā krāsā, kā norādīts attiecīgajā deleģētajā aktā. Standarta spektru no tumši zaļas līdz sarkanai krāsai marķējumā saglabā atlikušajām augstākajām energoefektivitātes klasēm. Izmaiņas attiecas tikai uz jaunām ražojumu vienībām, ko laiž tirgū. |
| (a) | piegādātāji tirgotājus nodrošina gan ar pašreizējo marķējumu, gan ar marķējumu ar atjaunināto skalu sešus mēnešus pirms b) punktā norādītās dienas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.   
  Kad marķējuma skala tiek atjaunināta:

5.   
  Ja konkrētajā ražojumu grupā vairs nav neviena F vai G energoklases modeļa, ko atļauts laist tirgū, un tam par iemeslu ir ekodizaina īstenošanas pasākums, kurš pieņemts saskaņā ar Direktīvu 2009/125/EK, attiecīgo klasi vai klases marķējumā parāda pelēkā krāsā, kā norādīts attiecīgajā deleģētajā aktā. Standarta spektru no tumši zaļas līdz sarkanai krāsai marķējumā saglabā atlikušajām augstākajām energoefektivitātes klasēm. Izmaiņas attiecas tikai uz jaunām ražojumu vienībām, ko laiž tirgū.

(a)

piegādātāji tirgotājus nodrošina gan ar pašreizējo marķējumu, gan ar marķējumu ar atjaunināto skalu sešus mēnešus pirms b) punktā norādītās dienas;

| (b) | tirgotāji esošo marķējumu uz izstādītajiem (tostarp internetā) ražojumiem nomaina ar marķējumu ar atjauninātu skalu vienas nedēļas laikā pēc dienas, kas norādīta attiecīgajā deleģētajā aktā. Tirgotāji marķējumu ar atjauninātu skalu neizstāda pirms minētās dienas. |
| --- | --- |

(b)

tirgotāji esošo marķējumu uz izstādītajiem (tostarp internetā) ražojumiem nomaina ar marķējumu ar atjauninātu skalu vienas nedēļas laikā pēc dienas, kas norādīta attiecīgajā deleģētajā aktā. Tirgotāji marķējumu ar atjauninātu skalu neizstāda pirms minētās dienas.

Tirgotāji var pārdot energopatēriņu ietekmējošus ražojumus bez marķējuma vai bez atjauninātas skalas marķējuma tikai gadījumā, ja (atjauninātais) marķējums attiecīgajam ražojumam nekad nav ticis sagatavots un šī ražojuma piegādātājs vairs neveic darījumus tirgū.

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

7. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.
     
  Marķējumu, kas ieviests ar deleģētajiem aktiem saskaņā ar Direktīvas 2010/30/ES 10. pantu pirms šīs regulas piemērošanas dienas, uzskata par marķējumu šīs regulas nozīmē. Piecu gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija šos marķējumus pārskata nolūkā atjaunināt to skalu. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.
     
  Marķējumu, kas ieviests ar deleģētajiem aktiem saskaņā ar Direktīvas 2010/30/ES 10. pantu pirms šīs regulas piemērošanas dienas, uzskata par marķējumu šīs regulas nozīmē. Piecu gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija šos marķējumus pārskata nolūkā atjaunināt to skalu.

svītrots

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

8. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ražojumu datubāze | Ražojumu datubāze |
| Komisija
  izveido un uztur ražojumu datubāzi, kurā
  ietilpst I pielikumā minētā informācija. I pielikuma 1. punktā uzskaitīto informāciju dara publiski pieejamu
  . | 1.
     
  Komisija
  izveido un uztur ražojumu datubāzi, kurā
  ir divas dažādas saskarnes — publiskā saskarne un atbilstības saskarne
  . |
| | Publiskajā saskarnē iekļauj informāciju, kas norādīta I pielikuma 1. punktā, ievērojot I pielikuma 3. punktā noteiktās funkcionālās prasības. |
| | Atbilstības saskarnē iekļauj informāciju, kas norādīta I pielikuma 2. punktā, ievērojot I pielikuma 4. punktā noteiktās funkcionālās prasības. |
| | 2.
     
  Kad ražojumu datubāzē ievada informāciju, piegādātājiem paliek piekļuves un labošanas tiesības attiecībā uz to. Visu izmaiņu veikšanas laiks tiek reģistrēts, un tās ir skaidri redzamas tirgus uzraudzības iestādēm. |
| | Atbilstības saskarnē iekļautos datus izmanto vienīgi nolūkiem, kas saistīti ar šīs regulas un saskaņā ar to pieņemto deleģēto aktu izpildi, un tos ir aizliegts izmantot iepriekš neparedzētiem mērķiem. |
| | Piegādātājiem ir atļauts glabāt savos serveros tehnisko dokumentāciju saskaņā ar 3. panta 1. punkta c) apakšpunktu, testa ziņojumus vai līdzīgu atbilstības novērtējuma dokumentāciju, kā noteikts I pielikuma 2. punkta a) apakšpunktā, kas saistīta ar pašu piegādātāju veiktajiem testiem, un kura pieejama tikai tirgus uzraudzības iestādēm un Komisijai. |
| | Datubāzes izveidē ņem vērā kritērijus, kas ļauj līdz minimumam samazināt administratīvo slogu piegādātājiem un citiem datubāzes lietotājiem, lietošanas vienkāršību un izmaksu lietderību. |
| | Ražojumu datubāze neaizstāj un negroza tirgus uzraudzības iestāžu pienākumus. |
| | 3.
     
  Komisija, izmantojot tirgus uzraudzības iestāžu un piegādātāju atbalstu, pievērš īpašu uzmanību pārejas procesam līdz publiskās un atbilstības saskarnes pilnīgai īstenošanai. |
| | 4.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 13. pantu, ar kuriem papildināšana šo regulu, norādot ražojumu datubāzes izveides funkcionālos aspektus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ražojumu datubāze

Ražojumu datubāze

Komisija
  izveido un uztur ražojumu datubāzi, kurā
  ietilpst I pielikumā minētā informācija. I pielikuma 1. punktā uzskaitīto informāciju dara publiski pieejamu
  .

1.
     
  Komisija
  izveido un uztur ražojumu datubāzi, kurā
  ir divas dažādas saskarnes — publiskā saskarne un atbilstības saskarne
  .

Publiskajā saskarnē iekļauj informāciju, kas norādīta I pielikuma 1. punktā, ievērojot I pielikuma 3. punktā noteiktās funkcionālās prasības.

Atbilstības saskarnē iekļauj informāciju, kas norādīta I pielikuma 2. punktā, ievērojot I pielikuma 4. punktā noteiktās funkcionālās prasības.

2.
     
  Kad ražojumu datubāzē ievada informāciju, piegādātājiem paliek piekļuves un labošanas tiesības attiecībā uz to. Visu izmaiņu veikšanas laiks tiek reģistrēts, un tās ir skaidri redzamas tirgus uzraudzības iestādēm.

Atbilstības saskarnē iekļautos datus izmanto vienīgi nolūkiem, kas saistīti ar šīs regulas un saskaņā ar to pieņemto deleģēto aktu izpildi, un tos ir aizliegts izmantot iepriekš neparedzētiem mērķiem.

Piegādātājiem ir atļauts glabāt savos serveros tehnisko dokumentāciju saskaņā ar 3. panta 1. punkta c) apakšpunktu, testa ziņojumus vai līdzīgu atbilstības novērtējuma dokumentāciju, kā noteikts I pielikuma 2. punkta a) apakšpunktā, kas saistīta ar pašu piegādātāju veiktajiem testiem, un kura pieejama tikai tirgus uzraudzības iestādēm un Komisijai.

Datubāzes izveidē ņem vērā kritērijus, kas ļauj līdz minimumam samazināt administratīvo slogu piegādātājiem un citiem datubāzes lietotājiem, lietošanas vienkāršību un izmaksu lietderību.

Ražojumu datubāze neaizstāj un negroza tirgus uzraudzības iestāžu pienākumus.

3.
     
  Komisija, izmantojot tirgus uzraudzības iestāžu un piegādātāju atbalstu, pievērš īpašu uzmanību pārejas procesam līdz publiskās un atbilstības saskarnes pilnīgai īstenošanai.

4.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 13. pantu, ar kuriem papildināšana šo regulu, norādot ražojumu datubāzes izveides funkcionālos aspektus.

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja ražojuma atbilstības novērtēšanā tiek piemēroti šie saskaņotie standarti, uzskata, ka
  ražojums
  atbilst attiecīgajām deleģētajā aktā noteiktajām prasībām par mērījumiem un aprēķiniem. | 2.
     Ja ražojuma atbilstības novērtēšanā tiek piemēroti šie saskaņotie standarti, uzskata, ka
  ražojuma modelis
  atbilst attiecīgajām deleģētajā aktā noteiktajām prasībām par mērījumiem un aprēķiniem. |
| | 2a.
     
  Saskaņoto standartu mērķis ir pēc iespējas vairāk simulēt reālos lietošanas apstākļus, vienlaikus saglabājot standarta testa metodi, neskarot salīdzināmību ražojumu grupas ietvaros. |
| | 2b.
     
  Mērījumu un aprēķinu metodes, kas iekļautas saskaņotajos standartos, ir ticamas, precīzas un reproducējamas un atbilst 3. panta 1.a punkta prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ja ražojuma atbilstības novērtēšanā tiek piemēroti šie saskaņotie standarti, uzskata, ka
  ražojums
  atbilst attiecīgajām deleģētajā aktā noteiktajām prasībām par mērījumiem un aprēķiniem.

2.
     Ja ražojuma atbilstības novērtēšanā tiek piemēroti šie saskaņotie standarti, uzskata, ka
  ražojuma modelis
  atbilst attiecīgajām deleģētajā aktā noteiktajām prasībām par mērījumiem un aprēķiniem.

2a.
     
  Saskaņoto standartu mērķis ir pēc iespējas vairāk simulēt reālos lietošanas apstākļus, vienlaikus saglabājot standarta testa metodi, neskarot salīdzināmību ražojumu grupas ietvaros.

2b.
     
  Mērījumu un aprēķinu metodes, kas iekļautas saskaņotajos standartos, ir ticamas, precīzas un reproducējamas un atbilst 3. panta 1.a punkta prasībām.

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija, veikdama šajā regulā paredzētos darbus,
  attiecībā uz katru deleģēto aktu
  nodrošina dalībvalstu pārstāvju un visu ieinteresēto personu, kuru interešu lokā ir attiecīgā ražojumu grupa, piemēram, nozares (tostarp MVU un amatniecības sektora), arodbiedrību, tirgotāju, mazumtirgotāju, importētāju, vides aizsardzības grupu un patērētāju organizāciju, līdzsvarotu līdzdalību
  . Tālab
  Komisija izveido Apspriežu forumu, kurā
  šīs
  personas
  tiekas. Šo Apspriežu forumu var apvienot ar Direktīvas 2009/125/EK 18. pantā minēto Apspriežu forumu
  . | 1.
     Komisija, veikdama šajā regulā paredzētos darbus,
  saistībā ar marķējuma ieviešanu vai skalas atjaunināšanu saskaņā ar 7. pantu un datubāzes izveidi saskaņā ar 8. pantu
  nodrošina dalībvalstu pārstāvju
  , tostarp tirgus uzraudzības iestāžu,
  un visu ieinteresēto personu, kuru interešu lokā ir attiecīgā ražojumu grupa, piemēram, nozares (tostarp MVU un amatniecības sektora), arodbiedrību, tirgotāju, mazumtirgotāju, importētāju, vides aizsardzības grupu un patērētāju organizāciju, līdzsvarotu līdzdalību,
  kā arī Eiropas Parlamenta iesaistīšanu
  . |
| | 2.
     
  Komisija
  izveido Apspriežu forumu, kurā
  ar šo mērķi tiekas
  personas
  , kas minētas 1. punktā.
  Šo Apspriežu forumu var
  pilnībā vai daļēji
  apvienot ar Direktīvas 2009/125/EK 18. pantā minēto Apspriežu forumu.
  Apspriežu foruma sanāksmju protokolus publicē saskaņā ar 8. pantu izveidotās datubāzes publiskajā saskarnē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Komisija, veikdama šajā regulā paredzētos darbus,
  attiecībā uz katru deleģēto aktu
  nodrošina dalībvalstu pārstāvju un visu ieinteresēto personu, kuru interešu lokā ir attiecīgā ražojumu grupa, piemēram, nozares (tostarp MVU un amatniecības sektora), arodbiedrību, tirgotāju, mazumtirgotāju, importētāju, vides aizsardzības grupu un patērētāju organizāciju, līdzsvarotu līdzdalību
  . Tālab
  Komisija izveido Apspriežu forumu, kurā
  šīs
  personas
  tiekas. Šo Apspriežu forumu var apvienot ar Direktīvas 2009/125/EK 18. pantā minēto Apspriežu forumu
  .

1.
     Komisija, veikdama šajā regulā paredzētos darbus,
  saistībā ar marķējuma ieviešanu vai skalas atjaunināšanu saskaņā ar 7. pantu un datubāzes izveidi saskaņā ar 8. pantu
  nodrošina dalībvalstu pārstāvju
  , tostarp tirgus uzraudzības iestāžu,
  un visu ieinteresēto personu, kuru interešu lokā ir attiecīgā ražojumu grupa, piemēram, nozares (tostarp MVU un amatniecības sektora), arodbiedrību, tirgotāju, mazumtirgotāju, importētāju, vides aizsardzības grupu un patērētāju organizāciju, līdzsvarotu līdzdalību,
  kā arī Eiropas Parlamenta iesaistīšanu
  .

2.
     
  Komisija
  izveido Apspriežu forumu, kurā
  ar šo mērķi tiekas
  personas
  , kas minētas 1. punktā.
  Šo Apspriežu forumu var
  pilnībā vai daļēji
  apvienot ar Direktīvas 2009/125/EK 18. pantā minēto Apspriežu forumu.
  Apspriežu foruma sanāksmju protokolus publicē saskaņā ar 8. pantu izveidotās datubāzes publiskajā saskarnē.

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

10. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja tas ir lietderīgi, pirms deleģēto aktu pieņemšanas Komisija konkrētām ražojumu grupām paredzētā marķējuma dizainu un saturu testē patērētāju vidū, lai nodrošinātu, ka patērētāji skaidri izprot marķējumu. | 3.
     Ja tas ir lietderīgi, pirms
  šajā regulā paredzēto
  deleģēto aktu pieņemšanas Komisija konkrētām ražojumu grupām paredzētā marķējuma dizainu un saturu testē
  reprezentatīvu Savienības
  patērētāju
  grupu
  vidū, lai nodrošinātu, ka patērētāji skaidri izprot marķējumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ja tas ir lietderīgi, pirms deleģēto aktu pieņemšanas Komisija konkrētām ražojumu grupām paredzētā marķējuma dizainu un saturu testē patērētāju vidū, lai nodrošinātu, ka patērētāji skaidri izprot marķējumu.

3.
     Ja tas ir lietderīgi, pirms
  šajā regulā paredzēto
  deleģēto aktu pieņemšanas Komisija konkrētām ražojumu grupām paredzētā marķējuma dizainu un saturu testē
  reprezentatīvu Savienības
  patērētāju
  grupu
  vidū, lai nodrošinātu, ka patērētāji skaidri izprot marķējumu.

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

11. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija, apspriedusies
  ar
  10
  . 
  pantā minēto Apspriežu forumu
  ,
  izstrādā darba plānu, ko dara publiski pieejamu. Darba plānā nosaka to ražojumu grupu indikatīvu sarakstu
  ,
  kuras uzskata par prioritārām deleģēto aktu pieņemšanas ziņā
  .
  Darba plānā ietver arī ražojumu vai ražojumu grupu marķējuma pārskatīšanas un skalas atjaunināšanas plānus. Pēc apspriešanās ar
  Apspriežu forumu
  Komisija var periodiski izdarīt grozījumus darba plānā. Šo darba plānu var apvienot
  ar
  Direktīvas 2009/125/EK 16
  . 
  pantā minēto darba plānu
  . | 1.
     
  Komisija saskaņā
  ar
  13
  . 
  pantu pieņem deleģētos aktus
  ,
  ar kuriem papildina šo regulu
  ,
  pēc apspriešanās ar 10
  . 
  pantā minēto
  Apspriežu forumu
  , lai izstrādātu ilgtermiņa darba plānu, ko dara publiski pieejamu, tostarp izmantojot saskaņā
  ar
  8
  . 
  pantu izveidotās datubāzes publisko saskarni
  . |
| | 2.
     
  Komisija darba plānu organizē sadaļās, kurās iekļauj prioritātes energoefektivitātes marķējuma ieviešanai jaunās ražojumu grupās un ražojumu grupu marķējuma skalu atjaunināšanai. |
| | Komisija nodrošina plānam nepieciešamos resursus un tā saskaņotību. |
| | Šo darba plānu var apvienot ar Direktīvas 2009/125/EK 16. pantā minēto ekodizaina darba plānu. |
| | Komisija, apspriedusies ar Apspriežu forumu, periodiski atjaunina darba plānu. Eiropas Parlamentu un Padomi ik gadu informē par panākto progresu un oficiāli informē par visām izmaiņām šajā sakarā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Komisija, apspriedusies
  ar
  10
  . 
  pantā minēto Apspriežu forumu
  ,
  izstrādā darba plānu, ko dara publiski pieejamu. Darba plānā nosaka to ražojumu grupu indikatīvu sarakstu
  ,
  kuras uzskata par prioritārām deleģēto aktu pieņemšanas ziņā
  .
  Darba plānā ietver arī ražojumu vai ražojumu grupu marķējuma pārskatīšanas un skalas atjaunināšanas plānus. Pēc apspriešanās ar
  Apspriežu forumu
  Komisija var periodiski izdarīt grozījumus darba plānā. Šo darba plānu var apvienot
  ar
  Direktīvas 2009/125/EK 16
  . 
  pantā minēto darba plānu
  .

1.
     
  Komisija saskaņā
  ar
  13
  . 
  pantu pieņem deleģētos aktus
  ,
  ar kuriem papildina šo regulu
  ,
  pēc apspriešanās ar 10
  . 
  pantā minēto
  Apspriežu forumu
  , lai izstrādātu ilgtermiņa darba plānu, ko dara publiski pieejamu, tostarp izmantojot saskaņā
  ar
  8
  . 
  pantu izveidotās datubāzes publisko saskarni
  .

2.
     
  Komisija darba plānu organizē sadaļās, kurās iekļauj prioritātes energoefektivitātes marķējuma ieviešanai jaunās ražojumu grupās un ražojumu grupu marķējuma skalu atjaunināšanai.

Komisija nodrošina plānam nepieciešamos resursus un tā saskaņotību.

Šo darba plānu var apvienot ar Direktīvas 2009/125/EK 16. pantā minēto ekodizaina darba plānu.

Komisija, apspriedusies ar Apspriežu forumu, periodiski atjaunina darba plānu. Eiropas Parlamentu un Padomi ik gadu informē par panākto progresu un oficiāli informē par visām izmaiņām šajā sakarā.

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem
  nosaka
  sīkākas prasības par konkrētu energopatēriņu ietekmējošu ražojumu grupu (“konkrētas ražojumu grupas”) marķējumu
  saskaņā ar 13. pantu
  . | 1.   Komisija ir pilnvarota
  saskaņā ar 13. pantu
  pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem
  papildina šo regulu, nosakot
  sīkākas prasības par konkrētu energopatēriņu ietekmējošu ražojumu grupu (“konkrētas ražojumu grupas”) marķējumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem
  nosaka
  sīkākas prasības par konkrētu energopatēriņu ietekmējošu ražojumu grupu (“konkrētas ražojumu grupas”) marķējumu
  saskaņā ar 13. pantu
  .

1.   Komisija ir pilnvarota
  saskaņā ar 13. pantu
  pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem
  papildina šo regulu, nosakot
  sīkākas prasības par konkrētu energopatēriņu ietekmējošu ražojumu grupu (“konkrētas ražojumu grupas”) marķējumu.

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

12. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Deleģētajos aktos norāda ražojumu grupas, kas atbilst šādiem kritērijiem: | 2.   Deleģētajos aktos norāda ražojumu grupas, kas atbilst šādiem kritērijiem: |
| (a) | ievērojot jaunākos pieejamos datus un ņemot vērā
  Savienības tirgū
  laistos daudzumus
  ,
  ražojumu grupai
  ir būtisks potenciāls ietaupīt enerģiju un attiecīgā gadījumā citus resursus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Deleģētajos aktos norāda ražojumu grupas, kas atbilst šādiem kritērijiem:

2.   Deleģētajos aktos norāda ražojumu grupas, kas atbilst šādiem kritērijiem:

(a)

ievērojot jaunākos pieejamos datus un ņemot vērā
  Savienības tirgū
  laistos daudzumus
  ,
  ražojumu grupai
  ir būtisks potenciāls ietaupīt enerģiju un attiecīgā gadījumā citus resursus;

| (a) | ņemot vērā faktisko izplatību
  Savienības tirgū, ir būtisks potenciāls ietaupīt enerģiju un attiecīgā gadījumā citus resursus; |
| --- | --- |

(a)

ņemot vērā faktisko izplatību
  Savienības tirgū, ir būtisks potenciāls ietaupīt enerģiju un attiecīgā gadījumā citus resursus;

| (b) | ražojumu
  grupas
  ar līdzvērtīgu funkcionalitāti ievērojami atšķiras
  pēc raksturlielumiem
  ; |
| --- | --- |

(b)

ražojumu
  grupas
  ar līdzvērtīgu funkcionalitāti ievērojami atšķiras
  pēc raksturlielumiem
  ;

| (b) | ražojumu
  grupā modeļiem
  ar līdzvērtīgu funkcionalitāti ievērojami atšķiras
  energoefektivitātes līmeņi
  ; |
| --- | --- |

(b)

ražojumu
  grupā modeļiem
  ar līdzvērtīgu funkcionalitāti ievērojami atšķiras
  energoefektivitātes līmeņi
  ;

| (c) | nav ievērojamas negatīvas ietekmes
  ražojumu grupas cenas
  un
  ar aprites ciklu saistīto izmaksu ziņā. |
| --- | --- |

(c)

nav ievērojamas negatīvas ietekmes
  ražojumu grupas cenas
  un
  ar aprites ciklu saistīto izmaksu ziņā.

| (c) | nav ievērojamas negatīvas ietekmes
  attiecībā uz pieejamību, aprites cikla izmaksām
  un
  ražojuma funkcionalitāti no lietotāja perspektīvas. |
| --- | --- |

(c)

nav ievērojamas negatīvas ietekmes
  attiecībā uz pieejamību, aprites cikla izmaksām
  un
  ražojuma funkcionalitāti no lietotāja perspektīvas.

Grozījums Nr. 73 un 98

Regulas priekšlikums

12. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Deleģētajos aktos par konkrētām ražojumu grupām jo īpaši norāda šādu informāciju: | 3.   Deleģētajos aktos par konkrētām ražojumu grupām jo īpaši norāda šādu informāciju
  par attiecīgo ražojumu grupu
  : |
| (a) | to konkrēto
  ražojumu
  grupu
  definīcija
  , ko aptver 2. panta 11. punkta “energopatēriņu ietekmējoša ražojuma” definīcija un uz ko attiecināmi deleģētie akti
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Deleģētajos aktos par konkrētām ražojumu grupām jo īpaši norāda šādu informāciju:

3.   Deleģētajos aktos par konkrētām ražojumu grupām jo īpaši norāda šādu informāciju
  par attiecīgo ražojumu grupu
  :

(a)

to konkrēto
  ražojumu
  grupu
  definīcija
  , ko aptver 2. panta 11. punkta “energopatēriņu ietekmējoša ražojuma” definīcija un uz ko attiecināmi deleģētie akti
  ;

| (a) | attiecīgo energopatēriņu ietekmējošo
  ražojumu definīcija; |
| --- | --- |

(a)

attiecīgo energopatēriņu ietekmējošo
  ražojumu definīcija;

| (b) | marķējuma dizains un saturs,
  tai skaitā energopatēriņa skala no A līdz G, kam iespēju robežās
  ir
  vienotas dizaina pazīmes pa ražojumu grupām un kas visos gadījumos ir skaidrs un salasāms; |
| --- | --- |

(b)

marķējuma dizains un saturs,
  tai skaitā energopatēriņa skala no A līdz G, kam iespēju robežās
  ir
  vienotas dizaina pazīmes pa ražojumu grupām un kas visos gadījumos ir skaidrs un salasāms;

| (b) | marķējuma dizains
  , izmēri
  un saturs,
  kas visos gadījumos ir skaidrs un salasāms, ņemot vērā vajadzības, kādas
  ir
  cilvēkiem ar redzes traucējumiem, un redzamā vietā satur šādu informāciju, ko nosaka saskaņā ar attiecīgo deleģēto aktu: |
| --- | --- |

(b)

marķējuma dizains
  , izmēri
  un saturs,
  kas visos gadījumos ir skaidrs un salasāms, ņemot vērā vajadzības, kādas
  ir
  cilvēkiem ar redzes traucējumiem, un redzamā vietā satur šādu informāciju, ko nosaka saskaņā ar attiecīgo deleģēto aktu:

| | (i) | skala no A līdz G, kur parādīta atbilstošā ražojuma modeļa energoefektivitātes klase un kam iespēju robežās ir vienotas dizaina pazīmes pa ražojumu grupām; |
| --- | --- | --- |

(i)

skala no A līdz G, kur parādīta atbilstošā ražojuma modeļa energoefektivitātes klase un kam iespēju robežās ir vienotas dizaina pazīmes pa ražojumu grupām;

| | (ii) | absolūtais energopatēriņš kWh, ko uzrāda uz gadu vai citu attiecīgu laikposmu. |
| --- | --- | --- |

(ii)

absolūtais energopatēriņš kWh, ko uzrāda uz gadu vai citu attiecīgu laikposmu.

| (c) | vajadzības gadījumā — citu resursu izmantojums un papildu informācija par energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem; tādā gadījumā marķējumā uzsvars ir uz ražojuma energoefektivitāti; |
| --- | --- |

(c)

vajadzības gadījumā — citu resursu izmantojums un papildu informācija par energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem; tādā gadījumā marķējumā uzsvars ir uz ražojuma energoefektivitāti;

| (c) | vajadzības gadījumā — citu resursu izmantojums un papildu informācija par energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem; tādā gadījumā marķējumā uzsvars ir uz ražojuma energoefektivitāti; |
| --- | --- |

(c)

vajadzības gadījumā — citu resursu izmantojums un papildu informācija par energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem; tādā gadījumā marķējumā uzsvars ir uz ražojuma energoefektivitāti;

| (ca) | attiecīgā gadījumā atsauce uz marķējuma, kas patērētājiem ļauj identificēt ražojumus, kuriem ir savienojamības funkcijas (proti, viedās ierīces); |
| --- | --- |

(ca)

attiecīgā gadījumā atsauce uz marķējuma, kas patērētājiem ļauj identificēt ražojumus, kuriem ir savienojamības funkcijas (proti, viedās ierīces);

| (d) | vietas, kur marķējumu izvieto, piemēram, vai to piestiprina ražojumam, uzdrukā uz iepakojuma, nodrošina elektroniskā formātā vai izvieto tiešsaistē; |
| --- | --- |

(d)

vietas, kur marķējumu izvieto, piemēram, vai to piestiprina ražojumam, uzdrukā uz iepakojuma, nodrošina elektroniskā formātā vai izvieto tiešsaistē;

| (d) | vietas, kur marķējumu izvieto, piemēram, vai to piestiprina ražojumam,
  ja tas nerada bojājumu,
  uzdrukā uz iepakojuma, nodrošina elektroniskā formātā vai izvieto tiešsaistē; |
| --- | --- |

(d)

vietas, kur marķējumu izvieto, piemēram, vai to piestiprina ražojumam,
  ja tas nerada bojājumu,
  uzdrukā uz iepakojuma, nodrošina elektroniskā formātā vai izvieto tiešsaistē;

| (e) | vajadzības gadījumā — ražojumu marķēšanas elektroniskie līdzekļi; |
| --- | --- |

(e)

vajadzības gadījumā — ražojumu marķēšanas elektroniskie līdzekļi;

| (e) | vajadzības gadījumā — ražojumu marķēšanas elektroniskie līdzekļi; |
| --- | --- |

(e)

vajadzības gadījumā — ražojumu marķēšanas elektroniskie līdzekļi;

| (f) | veids, kā marķējums un tehniskā informācija jānodrošina tālpārdošanas gadījumā; |
| --- | --- |

(f)

veids, kā marķējums un tehniskā informācija jānodrošina tālpārdošanas gadījumā;

| (f) | veids, kā marķējums un tehniskā informācija jānodrošina tālpārdošanas gadījumā; |
| --- | --- |

(f)

veids, kā marķējums un tehniskā informācija jānodrošina tālpārdošanas gadījumā;

| (g) | tehniskās dokumentācijas un ražojuma informācijas lapas
  saturs un, ja vajadzīgs, formāts un citas ziņas; |
| --- | --- |

(g)

tehniskās dokumentācijas un ražojuma informācijas lapas
  saturs un, ja vajadzīgs, formāts un citas ziņas;

| (g) | nepieciešamais
  saturs un, ja vajadzīgs, formāts un citas ziņas
  par ražojuma informācijas lapu un tehnisko dokumentāciju
  ; |
| --- | --- |

(g)

nepieciešamais
  saturs un, ja vajadzīgs, formāts un citas ziņas
  par ražojuma informācijas lapu un tehnisko dokumentāciju
  ;

| (h) | norāde, ka, verificējot atbilstību prasībām, piemēro tikai deleģētajā(-os) aktā(-os) noteiktās verifikācijas pielaides; |
| --- | --- |

(h)

norāde, ka, verificējot atbilstību prasībām, piemēro tikai deleģētajā(-os) aktā(-os) noteiktās verifikācijas pielaides;

| (h) | norāde, ka, verificējot atbilstību prasībām, piemēro tikai deleģētajā(-os) aktā(-os) noteiktās verifikācijas pielaides; |
| --- | --- |

(h)

norāde, ka, verificējot atbilstību prasībām, piemēro tikai deleģētajā(-os) aktā(-os) noteiktās verifikācijas pielaides;

| (i) | piegādātāju un tirgotāju pienākumi saistībā ar ražojumu datubāzi; |
| --- | --- |

(i)

piegādātāju un tirgotāju pienākumi saistībā ar ražojumu datubāzi;

| (i) | piegādātāju un tirgotāju pienākumi saistībā ar ražojumu datubāzi; |
| --- | --- |

(i)

piegādātāju un tirgotāju pienākumi saistībā ar ražojumu datubāzi;

| (j) | specifiska
  norāde uz energoklasi, kas iekļaujama reklāmās un tehniskajos reklāmizdevumos, tostarp prasība, ka norādei jābūt salasāmai un redzamai; |
| --- | --- |

(j)

specifiska
  norāde uz energoklasi, kas iekļaujama reklāmās un tehniskajos reklāmizdevumos, tostarp prasība, ka norādei jābūt salasāmai un redzamai;

| (j) | vajadzības gadījumā specifiska
  norāde uz energoklasi, kas iekļaujama reklāmās un tehniskajos reklāmizdevumos, tostarp prasība, ka norādei jābūt salasāmai un redzamai; |
| --- | --- |

(j)

vajadzības gadījumā specifiska
  norāde uz energoklasi, kas iekļaujama reklāmās un tehniskajos reklāmizdevumos, tostarp prasība, ka norādei jābūt salasāmai un redzamai;

| (k) | atbilstības novērtēšanas procedūras un mērījumu un aprēķinu metodes, kas jāizmanto, nosakot, kāda informācija iekļaujama marķējuma un ražojuma informācijas lapā; |
| --- | --- |

(k)

atbilstības novērtēšanas procedūras un mērījumu un aprēķinu metodes, kas jāizmanto, nosakot, kāda informācija iekļaujama marķējuma un ražojuma informācijas lapā;

| (k) | atbilstības novērtēšanas procedūras un mērījumu un aprēķinu metodes,
  kā noteikts 9. pantā un
  kas jāizmanto, nosakot, kāda informācija iekļaujama marķējuma un ražojuma informācijas lapā
  , tostarp energoefektivitātes indekss (EEI) vai līdzvērtīgs parametrs un A līdz G soļi, kas nosaka energoefektivitātes klases
  ; |
| --- | --- |

(k)

atbilstības novērtēšanas procedūras un mērījumu un aprēķinu metodes,
  kā noteikts 9. pantā un
  kas jāizmanto, nosakot, kāda informācija iekļaujama marķējuma un ražojuma informācijas lapā
  , tostarp energoefektivitātes indekss (EEI) vai līdzvērtīgs parametrs un A līdz G soļi, kas nosaka energoefektivitātes klases
  ;

| (l) | tas, vai lielākām ierīcēm ir jābūt ar lielāku energoefektivitāti, lai sasniegtu konkrēto energoklasi; |
| --- | --- |

(l)

tas, vai lielākām ierīcēm ir jābūt ar lielāku energoefektivitāti, lai sasniegtu konkrēto energoklasi;

| (l) | tas, vai lielākām ierīcēm ir jābūt ar lielāku energoefektivitāti, lai sasniegtu konkrēto energoklasi; |
| --- | --- |

(l)

tas, vai lielākām ierīcēm ir jābūt ar lielāku energoefektivitāti, lai sasniegtu konkrēto energoklasi;

| (m) | marķējumā ietverto papildu norāžu formāts, kuras dod klientam iespēju ar elektroniskiem līdzekļiem piekļūt sīkākai informācijai par ražojuma raksturlielumiem, kas iekļauta ražojuma informācijas lapā; |
| --- | --- |

(m)

marķējumā ietverto papildu norāžu formāts, kuras dod klientam iespēju ar elektroniskiem līdzekļiem piekļūt sīkākai informācijai par ražojuma raksturlielumiem, kas iekļauta ražojuma informācijas lapā;

| (m) | marķējumā ietverto papildu norāžu formāts, kuras dod klientam iespēju ar elektroniskiem līdzekļiem piekļūt sīkākai informācijai par ražojuma raksturlielumiem, kas iekļauta ražojuma informācijas lapā; |
| --- | --- |

(m)

marķējumā ietverto papildu norāžu formāts, kuras dod klientam iespēju ar elektroniskiem līdzekļiem piekļūt sīkākai informācijai par ražojuma raksturlielumiem, kas iekļauta ražojuma informācijas lapā;

| (n) | tas, vai un kā energoklases, ar kurām apraksta ražojuma energopatēriņu lietošanas laikā, būtu jārāda uz viedajiem energoskaitītājiem vai uz ražojuma interaktīvā displeja; |
| --- | --- |

(n)

tas, vai un kā energoklases, ar kurām apraksta ražojuma energopatēriņu lietošanas laikā, būtu jārāda uz viedajiem energoskaitītājiem vai uz ražojuma interaktīvā displeja;

| (n) | tas, vai un kā energoklases, ar kurām apraksta ražojuma energopatēriņu lietošanas laikā, būtu jārāda uz viedajiem energoskaitītājiem vai uz ražojuma interaktīvā displeja; |
| --- | --- |

(n)

tas, vai un kā energoklases, ar kurām apraksta ražojuma energopatēriņu lietošanas laikā, būtu jārāda uz viedajiem energoskaitītājiem vai uz ražojuma interaktīvā displeja;

| (o) | deleģētā akta novērtēšanas un iespējamas pārskatīšanas diena. |
| --- | --- |

(o)

deleģētā akta novērtēšanas un iespējamas pārskatīšanas diena.

| (o) | deleģētā akta novērtēšanas un iespējamas pārskatīšanas diena. |
| --- | --- |

(o)

deleģētā akta novērtēšanas un iespējamas pārskatīšanas diena.

Kas attiecas uz pirmās daļas b) punktā minēto marķējuma saturu, klasifikācijas pakāpes no A līdz G atbilst ievērojamam enerģijas un izmaksu ietaupījumam no klienta viedokļa.

Kas attiecas uz pirmās daļas m) punktā minēto atsauču formātu, šīs atsauces var būt tīmekļa vietnes adrese, QR kods, saite uz marķējumu tiešsaistē vai jebkādi citi patērētājam derīgi līdzekļi.

Kas attiecas uz pirmās daļas m) punktā minēto atsauču formātu, šīs atsauces var būt tīmekļa vietnes adrese,
  dinamisks
  QR kods, saite uz marķējumu tiešsaistē vai jebkādi citi patērētājam derīgi līdzekļi
  , kas saistīti ar publisko saskarni saskaņā ar 8. pantu izveidotajā datubāzē
  .

Deleģētā akta aptvertā ražojuma marķējuma ieviešanai nav būtiskas negatīvas ietekmes
  uz
  ražojuma funkcionalitāti no lietotāja viedokļa
  .

Ražojuma informācijas lapa, kas minēta pirmās daļas g) punktā, sniedz tiešas saites
  uz
  publisko saskarni datubāzē, kas izveidota saskaņā ar 8. pantu, un to dara pieejamu klientiem visās Savienības oficiālajās valodās to valstu tirgos, kur attiecīgais ražojums ir darīts pieejams
  .

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 13. pantu pieņemt deleģētos aktus
  par
  ražojumu
  datubāzes
  funkcionēšanas
  aspektiem
  , tostarp par jebkādiem piegādātāju un tirgotāju pienākumiem.

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 13. pantu pieņemt deleģētos aktus
  šīs regulas papildināšanai, norādot ar
  ražojumu
  datubāzi saistītus
  funkcionēšanas
  aspektus
  , tostarp par jebkādiem piegādātāju un tirgotāju pienākumiem.

Attiecībā uz pirmās daļas g) apakšpunktā minēto informāciju, lai nodrošinātu pienācīgu konfidenciālas informācijas un tehniskās dokumentācijas aizsardzību, šajos deleģētajos aktos precizē, kāda informācija ir augšuplādējama ražojumu datubāzē un kādai informācijai jābūt pieejamai tikai pēc valstu iestāžu un Komisijas pieprasījuma.

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

12. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija uztur atjauninātu sarakstu ar visiem deleģētajiem aktiem, kas papildina šo regulu, un tiem, kas saistīti ar Ekodizaina Direktīvu 2009/125/EK, tostarp pilnas atsauces uz visiem saskaņotajiem standartiem, kuri atbilst attiecīgajām mērījumu un aprēķinu metodēm, kā noteikts 9. pantā, un dara to publiski pieejamu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3a.
     
  Komisija uztur atjauninātu sarakstu ar visiem deleģētajiem aktiem, kas papildina šo regulu, un tiem, kas saistīti ar Ekodizaina Direktīvu 2009/125/EK, tostarp pilnas atsauces uz visiem saskaņotajiem standartiem, kuri atbilst attiecīgajām mērījumu un aprēķinu metodēm, kā noteikts 9. pantā, un dara to publiski pieejamu.

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

13. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pilnvaras pieņemt 7. un 12. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz
  nenoteiktu laiku
  no
  šās regulas piemērošanas datuma
  . | 2.   Pilnvaras pieņemt 7. 
  pantā, 8. panta 4. punktā, 11. panta 1. punktā
   un 12. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz
  sešiem gadiem
  no
  2017. gada 1. janvāra
  . |
| | Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms sešu gadu laikposma beigām. |
| | Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Pilnvaras pieņemt 7. un 12. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz
  nenoteiktu laiku
  no
  šās regulas piemērošanas datuma
  .

2.   Pilnvaras pieņemt 7. 
  pantā, 8. panta 4. punktā, 11. panta 1. punktā
   un 12. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz
  sešiem gadiem
  no
  2017. gada 1. janvāra
  .

Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms sešu gadu laikposma beigām.

Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

13. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 7. un 12. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz
  šajā regulā
  norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. | 3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 7. 
  pantā, 8. panta 4. punktā, 11. panta 1. punktā
   un 12. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz
  minētajā lēmumā
  norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 7. un 12. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz
  šajā regulā
  norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 7. 
  pantā, 8. panta 4. punktā, 11. panta 1. punktā
   un 12. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz
  minētajā lēmumā
  norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

13. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3a.
     
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

13. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Saskaņā ar 7. un 12. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. | 5.   Saskaņā ar 7. 
  pantu, 8. panta 4. punktu, 11. panta 1. punktu
  un 12. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.   Saskaņā ar 7. un 12. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

5.   Saskaņā ar 7. 
  pantu, 8. panta 4. punktu, 11. panta 1. punktu
  un 12. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ne vēlāk kā astoņus
  gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija novērtē
  tās
  piemērošanu un
  nosūta
  ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Ziņojumā novērtē, cik iedarbīgi šī regula
  devusi
  klientiem iespēju izvēlēties
  efektīvākus
  ražojumus, ņemot vērā tās
  ietekmi
  uz uzņēmējdarbību. | Līdz... [seši
  gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā] Komisija novērtē
  šīs regulas
  piemērošanu un
  iesniedz
  ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Ziņojumā novērtē, cik iedarbīgi šī regula
  un tās deleģētie akti ir devuši
  klientiem iespēju izvēlēties
  energoefektīvākus
  ražojumus, ņemot vērā
  tādus kritērijus kā
  tās
  ietekme
  uz uzņēmējdarbību
  , energopatēriņu, siltumnīcefekta gāzu emisijām un tirgus uzraudzības darbībām un datubāzes izveides un uzturēšanas izmaksas
  . |
| | Vērtēšanā, kuru veic saskaņā ar 1. punktu, skaidri izmanto gada ziņojumu par noteikumu izpildi un tirgus uzraudzību, ko sagatavo saskaņā ar 5. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ne vēlāk kā astoņus
  gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija novērtē
  tās
  piemērošanu un
  nosūta
  ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Ziņojumā novērtē, cik iedarbīgi šī regula
  devusi
  klientiem iespēju izvēlēties
  efektīvākus
  ražojumus, ņemot vērā tās
  ietekmi
  uz uzņēmējdarbību.

Līdz... [seši
  gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā] Komisija novērtē
  šīs regulas
  piemērošanu un
  iesniedz
  ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Ziņojumā novērtē, cik iedarbīgi šī regula
  un tās deleģētie akti ir devuši
  klientiem iespēju izvēlēties
  energoefektīvākus
  ražojumus, ņemot vērā
  tādus kritērijus kā
  tās
  ietekme
  uz uzņēmējdarbību
  , energopatēriņu, siltumnīcefekta gāzu emisijām un tirgus uzraudzības darbībām un datubāzes izveides un uzturēšanas izmaksas
  .

Vērtēšanā, kuru veic saskaņā ar 1. punktu, skaidri izmanto gada ziņojumu par noteikumu izpildi un tirgus uzraudzību, ko sagatavo saskaņā ar 5. pantu.

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

16. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tomēr tās 3. panta 1. punkta d) apakšpunktu piemēro
  no


  2019
  . gada 1.
  janvāra
  . | Tomēr tās 3. panta 1. punkta d) apakšpunktu piemēro
  , tiklīdz sāk pilnībā darboties publiskā saskarne ražojumu datubāzei, kas izveidota saskaņā ar 8. pantu, un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā


  2018
  . gada 1. 
  janvārī
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Tomēr tās 3. panta 1. punkta d) apakšpunktu piemēro
  no


  2019
  . gada 1.
  janvāra
  .

Tomēr tās 3. panta 1. punkta d) apakšpunktu piemēro
  , tiklīdz sāk pilnībā darboties publiskā saskarne ražojumu datubāzei, kas izveidota saskaņā ar 8. pantu, un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā


  2018
  . gada 1. 
  janvārī
  .

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

I pielikums – virsraksts un 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ražojumu datubāzē iekļaujamā informācija | Ražojumu datubāzē iekļaujamā informācija
  , kā arī funkcionālās prasības |
| 1. | Publiski pieejama informācija par ražojumu
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ražojumu datubāzē iekļaujamā informācija

Ražojumu datubāzē iekļaujamā informācija
  , kā arī funkcionālās prasības

1.

Publiski pieejama informācija par ražojumu
  :

| 1. | informācija, kas iekļaujama datubāzes publiskajā saskarnē
  : |
| --- | --- |

1.

informācija, kas iekļaujama datubāzes publiskajā saskarnē
  :

| (a) | ražotāja vai piegādātāja
  nosaukums vai prečzīme; |
| --- | --- |

(a)

ražotāja vai piegādātāja
  nosaukums vai prečzīme;

| (a) | piegādātāja
  nosaukums vai prečzīme
  , adrese, kontaktinformācija un cita juridiski identificējoša informācija
  ; |
| --- | --- |

(a)

piegādātāja
  nosaukums vai prečzīme
  , adrese, kontaktinformācija un cita juridiski identificējoša informācija
  ;

| (aa) | dalībvalstu tirgus uzraudzības iestāžu kontaktinformācija; |
| --- | --- |

(aa)

dalībvalstu tirgus uzraudzības iestāžu kontaktinformācija;

| (b) | modeļa identifikators(-i), t. sk. visu ekvivalento modeļu identifikatori; |
| --- | --- |

(b)

modeļa identifikators(-i), t. sk. visu ekvivalento modeļu identifikatori;

| (b) | modeļa identifikators(-i), t. sk. visu ekvivalento modeļu identifikatori; |
| --- | --- |

(b)

modeļa identifikators(-i), t. sk. visu ekvivalento modeļu identifikatori;

| (c) | marķējums elektroniskā formātā; |
| --- | --- |

(c)

marķējums elektroniskā formātā;

| (c) | marķējums elektroniskā formātā; |
| --- | --- |

(c)

marķējums elektroniskā formātā;

| (d) | uz marķējuma attēlotā klase(-es) un citi parametri; |
| --- | --- |

(d)

uz marķējuma attēlotā klase(-es) un citi parametri;

| (d) | uz marķējuma attēlotā
  energoefektivitātes
  klase(-es) un citi parametri; |
| --- | --- |

(d)

uz marķējuma attēlotā
  energoefektivitātes
  klase(-es) un citi parametri;

| (t) | ražojuma informācijas
  lapa
  elektroniskā formātā. |
| --- | --- |

(t)

ražojuma informācijas
  lapa
  elektroniskā formātā.

| (e) | ražojuma informācijas
  lapas
  elektroniskā formātā
  parametri; |
| --- | --- |

(e)

ražojuma informācijas
  lapas
  elektroniskā formātā
  parametri;

| (ea) | dalībvalstu izglītošanas un informēšanas kampaņas, kā minēts 4. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

(ea)

dalībvalstu izglītošanas un informēšanas kampaņas, kā minēts 4. panta 4. punktā;

| (eb) | Komisijas darba plāns, kā minēts 11. pantā; |
| --- | --- |

(eb)

Komisijas darba plāns, kā minēts 11. pantā;

| (ec) | Apspriežu foruma protokoli; |
| --- | --- |

(ec)

Apspriežu foruma protokoli;

| (ed) | attiecīgo deleģēto aktu un saskaņoto standartu saraksts. |
| --- | --- |

(ed)

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

I pielikums – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. | Atbilstības informācija, kas pieejama tikai dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādēm un Komisijai
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.

Atbilstības informācija, kas pieejama tikai dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādēm un Komisijai
  :

| 2. | Informācija
  ,
  kas iekļaujama datubāzes atbilstības saskarnē
  : |
| --- | --- |

2.

Informācija
  ,
  kas iekļaujama datubāzes atbilstības saskarnē
  :

| (a) | piemērojamajā deleģētajā aktā norādītā tehniskā
  dokumentācija; |
| --- | --- |

(a)

piemērojamajā deleģētajā aktā norādītā tehniskā
  dokumentācija;

| (a) | testēšanas pārskats vai līdzīga atbilstības novērtējuma
  dokumentācija
  , kas ļauj novērtēt atbilstību visām piemērojamā deleģētā akta prasībām, tostarp testēšanas metode un mērījumu sērijas
  ; |
| --- | --- |

(a)

testēšanas pārskats vai līdzīga atbilstības novērtējuma
  dokumentācija
  , kas ļauj novērtēt atbilstību visām piemērojamā deleģētā akta prasībām, tostarp testēšanas metode un mērījumu sērijas
  ;

| (b) | testēšanas pārskats vai citi līdzīgi tehniski pierādījumi
  , kas
  ļauj novērtēt atbilstību visām piemērojamā deleģētā akta prasībām
  ; |
| --- | --- |

(b)

testēšanas pārskats vai citi līdzīgi tehniski pierādījumi
  , kas
  ļauj novērtēt atbilstību visām piemērojamā deleģētā akta prasībām
  ;

| (b) | provizoriskie pasākumi
  , kas
  pieņemti tirgus uzraudzības ietvaros saistībā ar šo regulu
  ; |
| --- | --- |

(b)

provizoriskie pasākumi
  , kas
  pieņemti tirgus uzraudzības ietvaros saistībā ar šo regulu
  ;

| (c) | piegādātāja nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

(c)

piegādātāja nosaukums un adrese;

| (c) | tehniskā dokumentācija, kas minēta 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā: |
| --- | --- |

(c)

tehniskā dokumentācija, kas minēta 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā:

| (ca) | dalībvalstu tirgus uzraudzības iestāžu un Komisijas koordinācijas iestāžu tieša kontaktinformācija; |
| --- | --- |

(ca)

dalībvalstu tirgus uzraudzības iestāžu un Komisijas koordinācijas iestāžu tieša kontaktinformācija;

| (cb) | dalībvalstu un Komisijas atbilstības pārbaužu rezultāti un attiecīgā gadījumā korektīvās darbības un ierobežojošie pasākumi, ko veic tirgus uzraudzības iestādes, kā minēts 5. un 6. pantā; |
| --- | --- |

(cb)

dalībvalstu un Komisijas atbilstības pārbaužu rezultāti un attiecīgā gadījumā korektīvās darbības un ierobežojošie pasākumi, ko veic tirgus uzraudzības iestādes, kā minēts 5. un 6. pantā;

| (d) | piegādātāja pārstāvja kontaktinformācija. |
| --- | --- |

(d)

piegādātāja pārstāvja kontaktinformācija.

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

I pielikums– 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2a. | Funkcionālās prasības datubāzes publiskajai saskarnei: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2a.

| (a) | katram ražojuma modelim ir organizēts atsevišķs ieraksts; |
| --- | --- |

(a)

katram ražojuma modelim ir organizēts atsevišķs ieraksts;

| (b) | tā ļauj patērētājam viegli noteikt labāko energoefektivitātes klasi katrai ražojumu grupai, sniedzot iespēju salīdzināt modeļa īpašības un izvēlēties energoefektīvākos ražojumus; |
| --- | --- |

(b)

tā ļauj patērētājam viegli noteikt labāko energoefektivitātes klasi katrai ražojumu grupai, sniedzot iespēju salīdzināt modeļa īpašības un izvēlēties energoefektīvākos ražojumus;

| (c) | tā ģenerē vienu apskatāmu un izdrukājamu datni par katra ražojuma energomarķējumu, kā arī valodu versijas pilnai ražojuma informācijas lapai, aptverot visas Savienības oficiālās valodas; |
| --- | --- |

(c)

tā ģenerē vienu apskatāmu un izdrukājamu datni par katra ražojuma energomarķējumu, kā arī valodu versijas pilnai ražojuma informācijas lapai, aptverot visas Savienības oficiālās valodas;

| (d) | informācija ir mašīnlasāma, šķirojama un meklējama, ievērojot atklātos standartus trešo personu izmantošanai un bez maksas; |
| --- | --- |

(d)

informācija ir mašīnlasāma, šķirojama un meklējama, ievērojot atklātos standartus trešo personu izmantošanai un bez maksas;

| (e) | dubultas reģistrācijas automātiski novērš; |
| --- | --- |

(e)

dubultas reģistrācijas automātiski novērš;

| (f) | tiek izveidots un uzturēts tiešsaistes palīdzības dienests vai klientu kontaktpunkts ar skaidrām norādēm saskarnē. |
| --- | --- |

(f)

tiek izveidots un uzturēts tiešsaistes palīdzības dienests vai klientu kontaktpunkts ar skaidrām norādēm saskarnē.

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

I pielikums– 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2b. | Funkcionālās prasības datubāzes atbilstības saskarnei: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2b.

| (a) | tiek nodrošināti stingri drošības pasākumi, lai aizsargātu konfidenciālu informāciju; |
| --- | --- |

(a)

tiek nodrošināti stingri drošības pasākumi, lai aizsargātu konfidenciālu informāciju;

| (b) | piekļuves tiesību pamatā ir nepieciešamības zināt princips; |
| --- | --- |

(b)

piekļuves tiesību pamatā ir nepieciešamības zināt princips;

| (c) | tiek sniegta saite uz tirgus uzraudzības informācijas un saziņas sistēmu (ICSMS). |
| --- | --- |

(c)

tiek sniegta saite uz tirgus uzraudzības informācijas un saziņas sistēmu (ICSMS).

---

(1)  Pēc tam jautājumu nodeva atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai saskaņā ar 61. panta otrā punkta otro daļu (A8-0213/2016).

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīva 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (OV L 285, 31.10.2009., 10. lpp.).

(21)  OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.

(21)  OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.

(1a)  
  Komisijas 2013. gada 18. februāra Deleģētā Regula (ES) Nr. 811/2013, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES papildina attiecībā uz telpu sildītāju, kombinēto sildītāju, telpu sildītāja, temperatūras regulatora un saules enerģijas iekārtas komplektu un kombinētā sildītāja, temperatūras regulatora un saules enerģijas iekārtas komplektu energomarķējumu (OV L 239, 6.9.2013., 1. lpp.).

(1b)  
  Komisijas 2013. gada 18. februāra Deleģētā regula (ES) Nr. 812/2013, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES papildina attiecībā uz ūdenssildītāju, karstā ūdens tvertņu un ūdenssildītāja un saules enerģijas iekārtas komplektu energomarķējumu (OV L 239, 6.9.2013., 83. lpp.).

(1c)  
  Komisijas 2010. gada 28. septembra Deleģētā regula (ES) Nr. 1059/2010, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES attiecībā uz sadzīves trauku mazgāšanas mašīnu energomarķējumu (OV L 314, 30.11.2010., 1. lpp.).

(1d)  
  Komisijas 2010. gada 28. septembra Deleģētā regula (ES) Nr. 1060/2010, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES attiecībā uz mājsaimniecībā lietojamo aukstumiekārtu energomarķējumu (OV L 314, 30.11.2010., 17. lpp.).

(1e)  
  Komisijas 2010. gada 28. septembra Deleģētā regula (ES) Nr. 1061/2010, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES attiecībā uz sadzīves veļas mazgāšanas mašīnu energomarķējumu (OV L 314, 30.11.2010., 47. lpp.).

(1f)  
  Komisijas 2010. gada 28. septembra Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2010, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES attiecībā uz televizoru energomarķējumu (OV L 314, 30.11.2010., 64. lpp.).

(1 g)  
  Komisijas 2012. gada 12. jūlija Deleģētā regula (ES) Nr. 874/2012, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES attiecībā uz elektrisko lampu un gaismekļu energomarķējumu (OV L 258, 26.9.2012., 1. lpp.).

---

| 16.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/222 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/222

---

P8_TA(2016)0305

Eiropas robežu un krasta apsardze ***I

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas robežu un krasta apsardzi un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2007/2004, Regulu (EK) Nr. 863/2007 un Lēmumu 2005/267/EK (COM(2015)0671 – C8-0408/2015 – 2015/0310(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 101/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0671), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0671),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 77. panta 2. punkta b un d apakšpunktu un 79. panta 2. punkta c apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0408/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 77. panta 2. punkta b un d apakšpunktu un 79. panta 2. punkta c apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0408/2015),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 25. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 25. maija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2016. gada 30. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2016. gada 30. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Budžeta komitejas un Zivsaimniecības komitejas atzinumus (A8-0200/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Budžeta komitejas un Zivsaimniecības komitejas atzinumus (A8-0200/2016),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P8_TC1-COD(2015)0310

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/... par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/399 un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 863/2007, Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 un Padomes Lēmumu 2005/267/EK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2016/1624.)

---

| 16.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/223 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/223

---

P8_TA(2016)0306

Eiropas Jūras drošības aģentūra ***I

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (COM(2015)0667 – C8-0404/2015 – 2015/0313(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 101/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0667), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0667),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 100. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0404/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 100. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0404/2015),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 16. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 16. marta atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A8-0215/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A8-0215/2016),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P8_TC1-COD(2015)0313

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/..., ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2016/1625.)

---

| 16.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/224 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/224

---

P8_TA(2016)0307

Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra ***I

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 768/2005, ar ko izveido Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru (COM(2015)0669 – C8-0406/2015 – 2015/0308(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 101/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0669), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0669),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0406/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0406/2015),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 25. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 25. maija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A8-0068/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A8-0068/2016),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P8_TC1-COD(2015)0308

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/..., ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 768/2005, ar ko izveido Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūru

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2016/1626.)

---

| 16.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/225 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/225

---

P8_TA(2016)0308

OLAF Uzraudzības komitejas sekretariāts ***I

Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 attiecībā uz Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) Uzraudzības komitejas sekretariātu (COM(2016)0113 – C8-0109/2016 – 2016/0064(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 101/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0113), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0113),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 325. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0109/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 325. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0109/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas 2016. gada 5. aprīļa atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas 2016. gada 5. aprīļa atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2016. gada 8. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2016. gada 8. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0188/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0188/2016),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai;

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 150, 27.4.2016., 1. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0064

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/..., ar ko Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 groza attiecībā uz Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) Uzraudzības komitejas sekretariātu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2016/2030.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Komisijas paziņojums

Komisija pilnībā apņemas nodrošināt OLAF Uzraudzības komitejas sekretariāta neatkarīgu darbību. Galvenais OLAF Regulai (ES, Euratom) Nr. 883/2013 ierosinātā grozījuma mērķis ir sniegt papildu garantijas saistībā ar sekretariāta neatkarību. Grozītā regula tiks īstenota, ievērojot šo mērķi.

Kā 2016. gada 20. maija vēstulē Uzraudzības komitejas priekšsēdētājam apstiprināja Komisijas priekšsēdētāja vietniece Kristalina Georgieva, Komisija ir paredzējusi minētās komitejas sekretariātu pievienot PMO, sākot ar grozītās regulas piemērošanas datumu. Šī pievienošana būs tikai administratīva, lai atvieglotu dažus organizatoriskus un ar budžetu saistītus aspektus. Tā neietekmēs sekretariāta darbības neatkarību.

Minētajā vēstulē arī norādīts, ka sekretariāta administratīva pievienošana PMO neietekmēs tā pašreizējo personālu un budžeta līdzekļus. Sekretariāta vadītājs būs atbildīgs par sava personāla vadību un novērtēšanu. Sekretariāta vadītāja novērtējums būs balstīts uz Uzraudzības komitejas ziņojumu.

Komisija pēc apspriešanās ar Uzraudzības komiteju apsvērs iespēju ieviest atbilstīgus iekšējos mobilitātes noteikumus, kas ierobežo ilgumu norīkošanai darbā sekretariātā, vienlaikus nodrošinot darbības nepārtrauktību, lai norīkoto darbinieku neatkarība būtu efektīva un novērstu interešu konfliktu risku vai “virpuļdurvju efektu” attiecībā uz OLAF.

Izmaiņas šajā regulā neietekmē Uzraudzības komitejas piekļuvi informācijai, piemēram, OLAF IT sistēmās, datubāzēs un dokumentos esošajai informācijai.

Uzraudzības komitejas sekretariāta darbinieku biroji arī turpmāk būs ēkā, kurā pašlaik atrodas OLAF, aizsargājot Uzraudzības komitejas un OLAF neatkarību un vienlaikus nodrošinot vienkāršu saziņu

---