# Eiropas Savienības C 76/2018

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 76 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 61. gadagājums2018. gada 28. februāris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 76

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

61. gadagājums2018. gada 28. februāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2016.–2017. GADA SESIJA2016. gada 9.–12. maija sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti
  OV C 211, 30.6.2017 .PIEŅEMTIE TEKSTI2016. gada 25. un 26. maija sēde
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti
  OV C 217, 6.7.2017 .PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2016.–2017. GADA SESIJA2016. gada 9.–12. maija sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti
  OV C 211, 30.6.2017 .PIEŅEMTIE TEKSTI2016. gada 25. un 26. maija sēde
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti
  OV C 217, 6.7.2017 .PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti

OV C 211, 30.6.2017

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti

OV C 217, 6.7.2017

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2016. gada 10. maija |
| 2018/C 76/01 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 10. maija rezolūcija par jauniem teritoriālās attīstības instrumentiem 2014.–2020. gada kohēzijas politikā — integrēti teritoriālie ieguldījumi un sabiedrības virzīta vietējā attīstība (2015/2224(INI)) | 2 |
| 2018/C 76/02 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 10. maija rezolūcija par kohēzijas politiku ES kalnu reģionos (2015/2279(INI)) | 11 |
| | Trešdiena, 2016. gada 11. maija |
| 2018/C 76/03 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 11. maija rezolūcija par kohēzijas politikas īstenošanas paātrināšanu (2016/2550(RSP)) | 23 |
| | Ceturtdiena, 2016. gada 12. maija |
| 2018/C 76/04 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija rezolūcija par Krimas tatāriem (2016/2692(RSP)) | 27 |
| 2018/C 76/05 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija rezolūcija par Gambiju (2016/2693(RSP)) | 31 |
| 2018/C 76/06 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija rezolūcija par Džibutiju (2016/2694(RSP)) | 35 |
| 2018/C 76/07 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija rezolūcija par zvejas un akvakultūras produktu izsekojamību sabiedriskās ēdināšanas un mazumtirdzniecības sektorā (2016/2532(RSP)) | 40 |
| 2018/C 76/08 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija rezolūcija par Ķīnas kā tirgus ekonomikas statusu (2016/2667(RSP)) | 43 |
| 2018/C 76/09 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija rezolūcija par turpmākajiem pasākumiem un pašreizējo stāvokli saistībā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam (2016/2696(RSP)) | 45 |
| 2018/C 76/10 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija rezolūcija par obligāto izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādi attiecībā uz konkrētiem pārtikas produktiem (2016/2583(RSP)) | 49 |
| 2018/C 76/11 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija rezolūcija attiecībā uz to, kā tiek piemērota Padomes 2010. gada 8. marta Direktīva 2010/18/ES, ar ko īsteno pārskatīto BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP un ETUC pamatnolīgumu par vecāku atvaļinājumu un atceļ Direktīvu 96/34/EK (2015/2097(INI)) | 54 |
| 2018/C 76/12 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija rezolūcija par 2011. gada 5. aprīļa Direktīvas 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību īstenošanu dzimumu līdztiesības aspektā (2015/2118(INI)) | 61 |
| | Trešdiena, 2016. gada 26. maija |
| 2018/C 76/13 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. maija rezolūcija par virtuālajām valūtām (2016/2007(INI)) | 76 |
| 2018/C 76/14 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. maija rezolūcija par transatlantiskajām datu plūsmām (2016/2727(RSP)) | 82 |
| 2018/C 76/15 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. maija rezolūcija par jauno kursu, kas orientēts uz patērētājiem (2015/2323(INI)) | 86 |
| 2018/C 76/16 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. maija rezolūcija par nabadzību — dzimuma perspektīva (2015/2228(INI)) | 93 |
| 2018/C 76/17 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. maija rezolūcija par netarifu šķēršļiem vienotajā tirgū (2015/2346(INI)) | 105 |
| 2018/C 76/18 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. maija rezolūcija par vienotā tirgus stratēģiju (2015/2354(INI)) | 112 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2016. gada 10. maija

2018/C 76/01

Eiropas Parlamenta 2016. gada 10. maija rezolūcija par jauniem teritoriālās attīstības instrumentiem 2014.–2020. gada kohēzijas politikā — integrēti teritoriālie ieguldījumi un sabiedrības virzīta vietējā attīstība (2015/2224(INI))

2

2018/C 76/02

Eiropas Parlamenta 2016. gada 10. maija rezolūcija par kohēzijas politiku ES kalnu reģionos (2015/2279(INI))

11

Trešdiena, 2016. gada 11. maija

2018/C 76/03

Eiropas Parlamenta 2016. gada 11. maija rezolūcija par kohēzijas politikas īstenošanas paātrināšanu (2016/2550(RSP))

23

Ceturtdiena, 2016. gada 12. maija

2018/C 76/04

Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija rezolūcija par Krimas tatāriem (2016/2692(RSP))

27

2018/C 76/05

Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija rezolūcija par Gambiju (2016/2693(RSP))

31

2018/C 76/06

Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija rezolūcija par Džibutiju (2016/2694(RSP))

35

2018/C 76/07

Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija rezolūcija par zvejas un akvakultūras produktu izsekojamību sabiedriskās ēdināšanas un mazumtirdzniecības sektorā (2016/2532(RSP))

40

2018/C 76/08

Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija rezolūcija par Ķīnas kā tirgus ekonomikas statusu (2016/2667(RSP))

43

2018/C 76/09

Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija rezolūcija par turpmākajiem pasākumiem un pašreizējo stāvokli saistībā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam (2016/2696(RSP))

45

2018/C 76/10

Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija rezolūcija par obligāto izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādi attiecībā uz konkrētiem pārtikas produktiem (2016/2583(RSP))

49

2018/C 76/11

Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija rezolūcija attiecībā uz to, kā tiek piemērota Padomes 2010. gada 8. marta Direktīva 2010/18/ES, ar ko īsteno pārskatīto BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP un ETUC pamatnolīgumu par vecāku atvaļinājumu un atceļ Direktīvu 96/34/EK (2015/2097(INI))

BUSINESSEUROPE

UEAPME

CEEP

ETUC

54

2018/C 76/12

Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija rezolūcija par 2011. gada 5. aprīļa Direktīvas 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību īstenošanu dzimumu līdztiesības aspektā (2015/2118(INI))

61

Trešdiena, 2016. gada 26. maija

2018/C 76/13

Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. maija rezolūcija par virtuālajām valūtām (2016/2007(INI))

76

2018/C 76/14

Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. maija rezolūcija par transatlantiskajām datu plūsmām (2016/2727(RSP))

82

2018/C 76/15

Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. maija rezolūcija par jauno kursu, kas orientēts uz patērētājiem (2015/2323(INI))

86

2018/C 76/16

Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. maija rezolūcija par nabadzību — dzimuma perspektīva (2015/2228(INI))

93

2018/C 76/17

Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. maija rezolūcija par netarifu šķēršļiem vienotajā tirgū (2015/2346(INI))

105

2018/C 76/18

Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. maija rezolūcija par vienotā tirgus stratēģiju (2015/2354(INI))

112

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Trešdiena, 2016. gada 26. maija |
| 2018/C 76/19 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. maija lēmums par pieprasījumu atcelt Gianluca Buonanno imunitāti (2016/2003(IMM)) | 128 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2016. gada 26. maija

2018/C 76/19

Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. maija lēmums par pieprasījumu atcelt Gianluca Buonanno imunitāti (2016/2003(IMM))

Gianluca Buonanno

128

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Otrdiena, 2016. gada 10. maija |
| 2018/C 76/20 | Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2016. gada 8. aprīļa deleģēto regulu, ar kuru labo Deleģēto regulu (ES) 2016/341, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz pārejas noteikumiem, kurus paredz attiecībā uz konkrētiem Savienības Muitas Kodeksa noteikumiem, ja attiecīgās elektroniskās sistēmas vēl nedarbojas, un groza Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/2446 (C(2016)2002 – 2016/2656(DEA)) | 130 |
| 2018/C 76/21 | P8_TA(2016)0206Aizsardzība pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (kodificēta redakcija) (COM(2014)0660 – C8-0229/2014 – 2014/0305(COD))P8_TC1-COD(2014)0305Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 10. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/... par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (kodifikācija) | 132 |
| 2018/C 76/22 | P8_TA(2016)0207Aizsardzība pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (kodificēta redakcija) (COM(2014)0667 – C8-0232/2014 – 2014/0309(COD))P8_TC1-COD(2014)0309Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 10. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/... par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (kodifikācija) | 133 |
| 2018/C 76/23 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Libērijas Republiku un tā īstenošanas protokolu (13015/2015 – C8-0402/2015 – 2015/0224(NLE)) | 134 |
| 2018/C 76/24 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu protokolu, ar kuru uz četriem gadiem nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku (12773/2015 – C8-0354/2015 – 2015/0229(NLE)) | 135 |
| 2018/C 76/25 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par Sadarbības nolīguma noslēgšanu civilās globālās navigācijas pavadoņu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (05977/2016 – C8-0116/2016 – 2015/0265(NLE)) | 136 |
| 2018/C 76/26 | P8_TA(2016)0212Statistika attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko attiecībā uz deleģēto un īstenošanas pilnvaru piešķiršanu Komisijai konkrētu pasākumu pieņemšanai groza Regulu (EK) Nr. 184/2005 par Kopienas statistiku attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem (COM(2014)0379 – C8-0038/2014 – 2014/0194(COD))P8_TC1-COD(2014)0194Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 10. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/..., ar ko groza Regulu (EK) Nr. 184/2005 par Kopienas statistiku attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem | 137 |
| | Trešdiena, 2016. gada 11. maija |
| 2018/C 76/27 | P8_TA(2016)0214Atbrīvojumi preču dīleriem ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 11. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza attiecībā uz atbrīvojumiem preču dīleriem (COM(2015)0648 – C8-0403/2015 – 2015/0295(COD))P8_TC1-COD(2015)0295Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 11. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/..., ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza attiecībā uz atbrīvojumiem preču dīleriem | 138 |
| 2018/C 76/28 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 11. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (14957/2/2015 – C8-0130/2016 – 2013/0091(COD)) | 139 |
| 2018/C 76/29 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 11. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos pētniecības, studiju, stažēšanās, brīvprātīga darba, skolēnu apmaiņas programmu vai izglītības projektu un viesaukles darba nolūkā (pārstrādāta redakcija) (14958/2/2015 – C8-0131/2016 – 2013/0081(COD)) | 141 |
| | Ceturtdiena, 2016. gada 12. maija |
| 2018/C 76/30 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligātu automātisku informācijas apmaiņu nodokļu jomā (COM(2016)0025 – C8-0030/2016 – 2016/0010(CNS)) | 143 |
| | Trešdiena, 2016. gada 26. maija |
| 2018/C 76/31 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. maija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (Francijas pieteikums EGF/2015/010 FR/MoryGlobal) (COM(2016)0185 – C8-0136/2016 – 2016/2043(BUD)) | 158 |
| 2018/C 76/32 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. maija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (Grieķijas pieteikums EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa) (COM(2016)0210 – C8-0149/2016 – 2016/2050(BUD)) | 162 |
| 2018/C 76/33 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko nosaka pagaidu pasākumus starptautiskās aizsardzības jomā Zviedrijas labā saskaņā ar Padomes Lēmuma (ES) 2015/1523 9. pantu un Padomes Lēmuma (ES) 2015/1601 9. pantu, ar kuriem nosaka pagaidu pasākumus starptautiskās aizsardzības jomā Itālijas un Grieķijas labā (COM(2015)0677 – C8-0017/2016 – 2015/0314(NLE)) | 166 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2016. gada 10. maija

2018/C 76/20

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2016. gada 8. aprīļa deleģēto regulu, ar kuru labo Deleģēto regulu (ES) 2016/341, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz pārejas noteikumiem, kurus paredz attiecībā uz konkrētiem Savienības Muitas Kodeksa noteikumiem, ja attiecīgās elektroniskās sistēmas vēl nedarbojas, un groza Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/2446 (C(2016)2002 – 2016/2656(DEA))

130

2018/C 76/21

P8_TA(2016)0206Aizsardzība pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (kodificēta redakcija) (COM(2014)0660 – C8-0229/2014 – 2014/0305(COD))P8_TC1-COD(2014)0305Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 10. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/... par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (kodifikācija)

132

2018/C 76/22

P8_TA(2016)0207Aizsardzība pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (kodificēta redakcija) (COM(2014)0667 – C8-0232/2014 – 2014/0309(COD))P8_TC1-COD(2014)0309Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 10. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/... par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (kodifikācija)

133

2018/C 76/23

Eiropas Parlamenta 2016. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Libērijas Republiku un tā īstenošanas protokolu (13015/2015 – C8-0402/2015 – 2015/0224(NLE))

134

2018/C 76/24

Eiropas Parlamenta 2016. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu protokolu, ar kuru uz četriem gadiem nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku (12773/2015 – C8-0354/2015 – 2015/0229(NLE))

135

2018/C 76/25

Eiropas Parlamenta 2016. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par Sadarbības nolīguma noslēgšanu civilās globālās navigācijas pavadoņu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (05977/2016 – C8-0116/2016 – 2015/0265(NLE))

136

2018/C 76/26

P8_TA(2016)0212Statistika attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko attiecībā uz deleģēto un īstenošanas pilnvaru piešķiršanu Komisijai konkrētu pasākumu pieņemšanai groza Regulu (EK) Nr. 184/2005 par Kopienas statistiku attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem (COM(2014)0379 – C8-0038/2014 – 2014/0194(COD))P8_TC1-COD(2014)0194Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 10. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/..., ar ko groza Regulu (EK) Nr. 184/2005 par Kopienas statistiku attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem

137

Trešdiena, 2016. gada 11. maija

2018/C 76/27

P8_TA(2016)0214Atbrīvojumi preču dīleriem ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 11. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza attiecībā uz atbrīvojumiem preču dīleriem (COM(2015)0648 – C8-0403/2015 – 2015/0295(COD))P8_TC1-COD(2015)0295Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 11. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/..., ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza attiecībā uz atbrīvojumiem preču dīleriem

138

2018/C 76/28

Eiropas Parlamenta 2016. gada 11. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (14957/2/2015 – C8-0130/2016 – 2013/0091(COD))

139

2018/C 76/29

Eiropas Parlamenta 2016. gada 11. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos pētniecības, studiju, stažēšanās, brīvprātīga darba, skolēnu apmaiņas programmu vai izglītības projektu un viesaukles darba nolūkā (pārstrādāta redakcija) (14958/2/2015 – C8-0131/2016 – 2013/0081(COD))

141

Ceturtdiena, 2016. gada 12. maija

2018/C 76/30

Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligātu automātisku informācijas apmaiņu nodokļu jomā (COM(2016)0025 – C8-0030/2016 – 2016/0010(CNS))

143

Trešdiena, 2016. gada 26. maija

2018/C 76/31

Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. maija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (Francijas pieteikums EGF/2015/010 FR/MoryGlobal) (COM(2016)0185 – C8-0136/2016 – 2016/2043(BUD))

158

2018/C 76/32

Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. maija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (Grieķijas pieteikums EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa) (COM(2016)0210 – C8-0149/2016 – 2016/2050(BUD))

162

2018/C 76/33

Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko nosaka pagaidu pasākumus starptautiskās aizsardzības jomā Zviedrijas labā saskaņā ar Padomes Lēmuma (ES) 2015/1523 9. pantu un Padomes Lēmuma (ES) 2015/1601 9. pantu, ar kuriem nosaka pagaidu pasākumus starptautiskās aizsardzības jomā Itālijas un Grieķijas labā (COM(2015)0677 – C8-0017/2016 – 2015/0314(NLE))

166

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

28.2.2018

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2016.–2017. GADA SESIJA

2016. gada 9.–12. maija sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti

  OV C 211, 30.6.2017
  .

PIEŅEMTIE TEKSTI

2016. gada 25. un 26. maija sēde

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti

  OV C 217, 6.7.2017
  .

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2016. gada 10. maija

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/2

---

P8_TA(2016)0211

Jauni teritoriālās attīstības instrumenti 2014.–2020. gada kohēzijas politikā

Eiropas Parlamenta 2016. gada 10. maija rezolūcija par jauniem teritoriālās attīstības instrumentiem 2014.–2020. gada kohēzijas politikā — integrēti teritoriālie ieguldījumi un sabiedrības virzīta vietējā attīstība (2015/2224(INI))

(2018/C 076/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā XVIII sadaļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā XVIII sadaļu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (1) (turpmāk “KNR”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (1) (turpmāk “KNR”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1301/2013 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un īpašiem noteikumiem attiecībā uz mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1301/2013 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un īpašiem noteikumiem attiecībā uz mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1080/2006 (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 508/2014 par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 508/2014 par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1299/2013 par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1299/2013 par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (5),

| — | ņemot vērā ES Teritoriālās attīstības programmu 2020. gadam, kas tika pieņemta par telpisko plānošanu un teritoriālo attīstību atbildīgo ministru neformālajā sanāksmē, kura notika Gedellē 2011. gada 19. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Teritoriālās attīstības programmu 2020. gadam, kas tika pieņemta par telpisko plānošanu un teritoriālo attīstību atbildīgo ministru neformālajā sanāksmē, kura notika Gedellē 2011. gada 19. maijā,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 29. novembra atzinumu “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 29. novembra atzinumu “Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība” (6),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2015. gada 9. jūlija atzinumu “Sarunu par partnerības nolīgumiem un darbības programmām rezultāts” (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2015. gada 9. jūlija atzinumu “Sarunu par partnerības nolīgumiem un darbības programmām rezultāts” (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 11. decembra atzinumu par tematu “Sabiedrības virzīta vietējā attīstība: 2014.–2020. gada kohēzijas politikas instruments vietējai, lauku, pilsētu un piepilsētu attīstībai” (izpētes atzinums pēc ES Padomes prezidentvalsts Grieķijas pieprasījuma) (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 11. decembra atzinumu par tematu “Sabiedrības virzīta vietējā attīstība: 2014.–2020. gada kohēzijas politikas instruments vietējai, lauku, pilsētu un piepilsētu attīstībai” (izpētes atzinums pēc ES Padomes prezidentvalsts Grieķijas pieprasījuma) (8),

| — | ņemot vērā 2011. gada 15. novembra rezolūciju par demogrāfiskām izmaiņām un to ietekmi uz ES turpmāko kohēzijas politiku (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 15. novembra rezolūciju par demogrāfiskām izmaiņām un to ietekmi uz ES turpmāko kohēzijas politiku (9),

| — | ņemot vērā 2013. gada 15. janvāra rezolūciju par optimālas teritoriālās attīstības nozīmi kohēzijas politikā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 15. janvāra rezolūciju par optimālas teritoriālās attīstības nozīmi kohēzijas politikā (10),

| — | ņemot vērā 2014. gada 14. janvāra rezolūciju par ES dalībvalstu sagatavotību jaunā kohēzijas politikas plānošanas perioda efektīvam un savlaicīgam sākumam (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 14. janvāra rezolūciju par ES dalībvalstu sagatavotību jaunā kohēzijas politikas plānošanas perioda efektīvam un savlaicīgam sākumam (11),

| — | ņemot vērā 2015. gada 26. novembra rezolūciju par virzību uz 2014.–2020. gada kohēzijas politikas vienkāršošanu un orientēšanu uz rezultātiem (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 26. novembra rezolūciju par virzību uz 2014.–2020. gada kohēzijas politikas vienkāršošanu un orientēšanu uz rezultātiem (12),

| — | ņemot vērā informatīvo paziņojumu “Instrumenti teritoriālās un pilsētvides dimensijas atbalstam kohēzijas politikā: integrēti teritoriālie ieguldījumi (ITI) un sabiedrības virzīta vietējā attīstība (SVVA)”, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, B departaments — Struktūrpolitika un kohēzijas politika, Eiropas Parlaments, 2015. gada oktobris, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā informatīvo paziņojumu “Instrumenti teritoriālās un pilsētvides dimensijas atbalstam kohēzijas politikā: integrēti teritoriālie ieguldījumi (ITI) un sabiedrības virzīta vietējā attīstība (SVVA)”, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, B departaments — Struktūrpolitika un kohēzijas politika, Eiropas Parlaments, 2015. gada oktobris,

| — | ņemot vērā pētījumu “Teritoriālā pārvaldība un kohēzijas politika”, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, B departaments — Struktūrpolitika un kohēzijas politika, Eiropas Parlaments, 2015. gada jūlijs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu “Teritoriālā pārvaldība un kohēzijas politika”, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, B departaments — Struktūrpolitika un kohēzijas politika, Eiropas Parlaments, 2015. gada jūlijs,

| — | ņemot vērā pētījumu “Kohēzijas politikas stratēģiskā saskaņotība: 2007.–2013. gada un 2014.–2020. gada plānošanas periodu salīdzinājums”, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, B departaments — Struktūrpolitika un kohēzijas politika, Eiropas Parlaments, 2015. gada februāris, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu “Kohēzijas politikas stratēģiskā saskaņotība: 2007.–2013. gada un 2014.–2020. gada plānošanas periodu salīdzinājums”, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, B departaments — Struktūrpolitika un kohēzijas politika, Eiropas Parlaments, 2015. gada februāris,

| — | ņemot vērā Komisijas sesto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju — “Ieguldījumi darbvietās un izaugsmē. Attīstības un labas pārvaldības veicināšana ES reģionos un pilsētās”, 2014. gada jūlijs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas sesto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju — “Ieguldījumi darbvietās un izaugsmē. Attīstības un labas pārvaldības veicināšana ES reģionos un pilsētās”, 2014. gada jūlijs,

| — | ņemot vērā pētījumu “Teritoriālās attīstības programma 2020. gadam praksē — uzlabot kohēzijas politikas efektivitāti un lietderību ar teritoriālu pieeju”, II sējums — Gadījumu izpēte, Eiropas Komisija, 2015. gada maijs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu “Teritoriālās attīstības programma 2020. gadam praksē — uzlabot kohēzijas politikas efektivitāti un lietderību ar teritoriālu pieeju”, II sējums — Gadījumu izpēte, Eiropas Komisija, 2015. gada maijs,

| — | ņemot vērā ziņojumu “Kā stiprināt stratēģijas “Eiropa 2020” teritoriālo dimensiju un ES kohēzijas politiku, balstoties uz teritoriālās attīstības programmu 2020. gadam”, kas sagatavots pēc Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts Polijas pieprasījuma, 2011. gada septembris, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu “Kā stiprināt stratēģijas “Eiropa 2020” teritoriālo dimensiju un ES kohēzijas politiku, balstoties uz teritoriālās attīstības programmu 2020. gadam”, kas sagatavots pēc Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts Polijas pieprasījuma, 2011. gada septembris,

| — | ņemot vērā ziņojumu “Darbvietu izveide un vietējās ekonomikas attīstība”, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO), 2014. gada novembris, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu “Darbvietu izveide un vietējās ekonomikas attīstība”, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO), 2014. gada novembris,

| — | ņemot vērā ziņojumu “Vietējās ekonomikas vadība”, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO), 2015. gads, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu “Vietējās ekonomikas vadība”, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO), 2015. gads,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A8-0032/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A8-0032/2016),

| A. | tā kā teritoriālā kohēzija ir Eiropas Savienības pamatmērķis, kas ietverts Lisabonas līgumā; |
| --- | --- |

A.

tā kā teritoriālā kohēzija ir Eiropas Savienības pamatmērķis, kas ietverts Lisabonas līgumā;

| B. | tā kā 2014.–2020. gada kohēzijas politika paredz un veicina integrētu un teritoriālu pieeju, lai stiprinātu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, vienlaikus veicinot arī teritoriālo pārvaldību; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2014.–2020. gada kohēzijas politika paredz un veicina integrētu un teritoriālu pieeju, lai stiprinātu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, vienlaikus veicinot arī teritoriālo pārvaldību;

| C. | tā kā ar integrētu un teritoriālu pieeju ir paredzēts uzlabot publiskās intervences rādītājus un efektivitāti, izpildot teritoriju īpašās prasības un palīdzot tām kļūt pievilcīgākām; |
| --- | --- |

C.

tā kā ar integrētu un teritoriālu pieeju ir paredzēts uzlabot publiskās intervences rādītājus un efektivitāti, izpildot teritoriju īpašās prasības un palīdzot tām kļūt pievilcīgākām;

| D. | tā kā SVVA un ITI ir novatoriski instrumenti kohēzijas politikā, kurus dažas dalībvalstis šādā veidā īstenos pirmo reizi un kuri var sniegt būtisku ieguldījumu, lai panāktu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, izveidotu kvalitatīvas vietējās darbvietas, nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību un sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus; |
| --- | --- |

D.

tā kā SVVA un ITI ir novatoriski instrumenti kohēzijas politikā, kurus dažas dalībvalstis šādā veidā īstenos pirmo reizi un kuri var sniegt būtisku ieguldījumu, lai panāktu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, izveidotu kvalitatīvas vietējās darbvietas, nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību un sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus;

| E. | tā kā jaunās ITI un SVVA iniciatīvas paredz vērienīgas izmaiņas vietējo ieinteresēto personu spējās apvienot finansēšanas plūsmas un plānot mērķtiecīgas vietējās iniciatīvas; |
| --- | --- |

E.

tā kā jaunās ITI un SVVA iniciatīvas paredz vērienīgas izmaiņas vietējo ieinteresēto personu spējās apvienot finansēšanas plūsmas un plānot mērķtiecīgas vietējās iniciatīvas;

| F. | tā kā lielāku iespēju nodrošināšana reģionālajām un vietējām organizācijām ir īpaši būtiska, lai pilnībā īstenotu ekonomiskās, sociālās un teritoriālas kohēzijas politiku; tā kā arvien lielāku nozīmi iegūst novatoriskas pieejas, kurās prioritāti piešķir vietējām zināšanām, lai risinātu vietēja mēroga problēmas, izmantojot vietējus risinājumus; tā kā līdzdalības pārvaldība, piemēram, iedzīvotāju līdzdalība budžeta plānošanā, nodrošina nepieciešamos līdzekļus sabiedrības līdzdalībai, lai piešķirtu atbildību par lēmumiem vietējo kopienu līmenī; |
| --- | --- |

F.

tā kā lielāku iespēju nodrošināšana reģionālajām un vietējām organizācijām ir īpaši būtiska, lai pilnībā īstenotu ekonomiskās, sociālās un teritoriālas kohēzijas politiku; tā kā arvien lielāku nozīmi iegūst novatoriskas pieejas, kurās prioritāti piešķir vietējām zināšanām, lai risinātu vietēja mēroga problēmas, izmantojot vietējus risinājumus; tā kā līdzdalības pārvaldība, piemēram, iedzīvotāju līdzdalība budžeta plānošanā, nodrošina nepieciešamos līdzekļus sabiedrības līdzdalībai, lai piešķirtu atbildību par lēmumiem vietējo kopienu līmenī;

| G. | tā kā SVVA ir balstīta uz pieredzi, kas gūta īstenojot LEADER, URBAN un EQUAL programmas iepriekšējos finansēšanas posmos, un tās pamatā galvenokārt ir LEADER pieeja, kā rezultātā kopš tās izveides 1991. gadā strauji palielinājās vietējās rīcības grupu (VRG) skaits un ievērojami uzlabojās iedzīvotāju dzīves kvalitāte, jo īpaši lauku apvidos; |
| --- | --- |

G.

tā kā SVVA ir balstīta uz pieredzi, kas gūta īstenojot LEADER, URBAN un EQUAL programmas iepriekšējos finansēšanas posmos, un tās pamatā galvenokārt ir LEADER pieeja, kā rezultātā kopš tās izveides 1991. gadā strauji palielinājās vietējās rīcības grupu (VRG) skaits un ievērojami uzlabojās iedzīvotāju dzīves kvalitāte, jo īpaši lauku apvidos;

| H. | tā kā SVVA ir obligāta tikai ELFLA, savukārt fakultatīva — ERAF, ESF un EJZF; |
| --- | --- |

H.

tā kā SVVA ir obligāta tikai ELFLA, savukārt fakultatīva — ERAF, ESF un EJZF;

| I. | tā kā šiem diviem jaunajiem instrumentiem var būt liela nozīme, lai pielāgotos demogrāfiskajām pārmaiņām un novērstu reģionu nevienmērīgu attīstību; |
| --- | --- |

I.

tā kā šiem diviem jaunajiem instrumentiem var būt liela nozīme, lai pielāgotos demogrāfiskajām pārmaiņām un novērstu reģionu nevienmērīgu attīstību;

| J. | tā kā SVVA notiek saskaņā ar augšupēju pieeju ar mērķi noteikt uzdevumus un finansēt projektus, kas saistīti ar vietējās kopienas vajadzībām, nevis paredzēt mērķus valsts līmenī; |
| --- | --- |

J.

tā kā SVVA notiek saskaņā ar augšupēju pieeju ar mērķi noteikt uzdevumus un finansēt projektus, kas saistīti ar vietējās kopienas vajadzībām, nevis paredzēt mērķus valsts līmenī;

| K. | tā kā ITI ir instruments, ko var izmantot, lai īstenotu integrētas darbības pilsētu ilgtspējīgai attīstībai, kā noteikts 7. pantā Regulā (ES) Nr. 1301/2013; |
| --- | --- |

K.

tā kā ITI ir instruments, ko var izmantot, lai īstenotu integrētas darbības pilsētu ilgtspējīgai attīstībai, kā noteikts 7. pantā Regulā (ES) Nr. 1301/2013;

| L. | tā kā starp dalībvalstīm pastāv būtiskas atšķirības līmeņa ziņā attiecībā uz valdības struktūrām un pieredzi ar augšupējām attīstības iniciatīvām; |
| --- | --- |

L.

tā kā starp dalībvalstīm pastāv būtiskas atšķirības līmeņa ziņā attiecībā uz valdības struktūrām un pieredzi ar augšupējām attīstības iniciatīvām;

| M. | tā kā vietējo dalībnieku spējas un iesaistīšanās ir īpaši būtiski nosacījumi, lai šie instrumenti darbotos veiksmīgi, neatkarīgi no katrai organizācijai noteiktajām kompetencēm; |
| --- | --- |

M.

tā kā vietējo dalībnieku spējas un iesaistīšanās ir īpaši būtiski nosacījumi, lai šie instrumenti darbotos veiksmīgi, neatkarīgi no katrai organizācijai noteiktajām kompetencēm;

| N. | tā kā reģionālās un vietējās iestādes tiek aicinātas iejaukties attiecībā uz lēmumiem, kas skar pašu attīstību, un veicināt sinerģiju starp publisko un privāto sektoru kā pamatu efektīvai pārvaldībai un projektu vadībai, kā arī nolūkā nodrošināt jau pieņemto saistību izpildes stabilitāti; |
| --- | --- |

N.

tā kā reģionālās un vietējās iestādes tiek aicinātas iejaukties attiecībā uz lēmumiem, kas skar pašu attīstību, un veicināt sinerģiju starp publisko un privāto sektoru kā pamatu efektīvai pārvaldībai un projektu vadībai, kā arī nolūkā nodrošināt jau pieņemto saistību izpildes stabilitāti;

| O. | tā kā vietējām un reģionālajām iestādēm ir būtiski lēmumos, kas attiecas uz pašu attīstību, atbilstīgi kopienas ieguldījumam pareizi noteikt to aktīvus un stratēģiskās priekšrocības un izmantot tos, izstrādājot reģionālās un vietējās attīstības stratēģijas, kas līdz ar kopienas ieguldījumu uzlabotu iedzīvotāju dzīves kvalitāti, skaidrojot problēmas, kas rodas, nosakot prioritātes un rodot ilgtspējīgus risinājumus kopā ar pilsoņiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā vietējām un reģionālajām iestādēm ir būtiski lēmumos, kas attiecas uz pašu attīstību, atbilstīgi kopienas ieguldījumam pareizi noteikt to aktīvus un stratēģiskās priekšrocības un izmantot tos, izstrādājot reģionālās un vietējās attīstības stratēģijas, kas līdz ar kopienas ieguldījumu uzlabotu iedzīvotāju dzīves kvalitāti, skaidrojot problēmas, kas rodas, nosakot prioritātes un rodot ilgtspējīgus risinājumus kopā ar pilsoņiem;

| P. | tā kā 7. panta 3. punktā Regulā (ES) Nr. 1301/2013 ir noteikts, ka “ņemot vērā savu specifisko teritoriālo stāvokli, katra dalībvalsts savā partnerattiecību nolīgumā iekļauj to pilsētu atlases principus, kurās paredzēts īstenot integrētas darbības ilgtspējīgai pilsētu attīstībai, un norāda indikatīvu piešķīrumu minētajām darbībām valsts līmenī”; |
| --- | --- |

P.

tā kā 7. panta 3. punktā Regulā (ES) Nr. 1301/2013 ir noteikts, ka “ņemot vērā savu specifisko teritoriālo stāvokli, katra dalībvalsts savā partnerattiecību nolīgumā iekļauj to pilsētu atlases principus, kurās paredzēts īstenot integrētas darbības ilgtspējīgai pilsētu attīstībai, un norāda indikatīvu piešķīrumu minētajām darbībām valsts līmenī”;

| Q. | tā kā RURBAN iniciatīva sadarbībai starp lauku un pilsētu teritorijām palīdz stiprināt reģionālo konkurētspēju un izveidot partnerības attīstībai; |
| --- | --- |

Q.

tā kā RURBAN iniciatīva sadarbībai starp lauku un pilsētu teritorijām palīdz stiprināt reģionālo konkurētspēju un izveidot partnerības attīstībai;

| R. | tā kā Eiropas Savienības līmenī budžetam vajadzētu būt pamatotam uz darbības rādītājiem un tā kā resursi, ko piešķir ITI un SVVA, jāizmanto efektīvi, īstenojot politikas mērķus un noteiktās prioritātes, un tiem jābūt visaugstākajai pievienotajai vērtībai attiecībā uz īstenojamo mērķi, un tā kā rezultāti būtu jāsasniedz par iespējami zemākām izmaksām, |
| --- | --- |

R.

tā kā Eiropas Savienības līmenī budžetam vajadzētu būt pamatotam uz darbības rādītājiem un tā kā resursi, ko piešķir ITI un SVVA, jāizmanto efektīvi, īstenojot politikas mērķus un noteiktās prioritātes, un tiem jābūt visaugstākajai pievienotajai vērtībai attiecībā uz īstenojamo mērķi, un tā kā rezultāti būtu jāsasniedz par iespējami zemākām izmaksām,

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | norāda — lai veiksmīgi īstenotu augšupēju pieeju, ir nepieciešama reģionālā un vietējā līmeņa dalībnieku aktīva līdzdalība teritoriālās attīstības stratēģijās un atbildība par tām no paša sākuma, kā arī atbilstīga pienākumu deleģēšana un resursu piešķiršana nolūkā pazemināt lēmumu pieņemšanas līmeni; uzskata, ka partneru iesaistīšana var arī uzlabot integrēto un teritoriālo pieeju, jo īpaši, ja SVVA un ITI izmantošanas līmenis ir zems; tomēr uzsver, ka vietējiem dalībniekiem ir vajadzīgs tehniskais un finansiālais atbalsts reģionālā, valsts un ES līmenī, jo īpaši īstenošanas procesa sākumposmos; |
| --- | --- |

1.

norāda — lai veiksmīgi īstenotu augšupēju pieeju, ir nepieciešama reģionālā un vietējā līmeņa dalībnieku aktīva līdzdalība teritoriālās attīstības stratēģijās un atbildība par tām no paša sākuma, kā arī atbilstīga pienākumu deleģēšana un resursu piešķiršana nolūkā pazemināt lēmumu pieņemšanas līmeni; uzskata, ka partneru iesaistīšana var arī uzlabot integrēto un teritoriālo pieeju, jo īpaši, ja SVVA un ITI izmantošanas līmenis ir zems; tomēr uzsver, ka vietējiem dalībniekiem ir vajadzīgs tehniskais un finansiālais atbalsts reģionālā, valsts un ES līmenī, jo īpaši īstenošanas procesa sākumposmos;

| 2. | prasa īstenošanas procesa sākumposmos izstrādāt stratēģijas sadarbībā ar reģionālajiem un vietējiem dalībniekiem, jo īpaši nodrošināt konkrētu un specializētu apmācību un tehnisko un finansiālo atbalstu saistībā ar efektīvu partnerību starp reģioniem, dalībvalstīm un ES; |
| --- | --- |

2.

prasa īstenošanas procesa sākumposmos izstrādāt stratēģijas sadarbībā ar reģionālajiem un vietējiem dalībniekiem, jo īpaši nodrošināt konkrētu un specializētu apmācību un tehnisko un finansiālo atbalstu saistībā ar efektīvu partnerību starp reģioniem, dalībvalstīm un ES;

| 3. | uzskata, ka kompetenču tālāka deleģēšana un resursu piešķiršana ESI fondu ietvaros ir jāatbalsta arī turpmāk un ka vadošo iestāžu nevēlēšanās to darīt var ierobežot abu šo instrumentu potenciālu; aicina dalībvalstis atbalstīt augšupēju pieeju, piešķirot atbildību vietējām grupām; aicina Komisiju savu pilnvaru ietvaros sniegt ieteikumus un visaptverošas vadlīnijas dalībvalstīm par to, kā pārvarēt uzticēšanās trūkumu un administratīvos šķēršļus starp dažādiem pārvaldes līmeņiem saistībā ar SVVA un ITI īstenošanu; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka kompetenču tālāka deleģēšana un resursu piešķiršana ESI fondu ietvaros ir jāatbalsta arī turpmāk un ka vadošo iestāžu nevēlēšanās to darīt var ierobežot abu šo instrumentu potenciālu; aicina dalībvalstis atbalstīt augšupēju pieeju, piešķirot atbildību vietējām grupām; aicina Komisiju savu pilnvaru ietvaros sniegt ieteikumus un visaptverošas vadlīnijas dalībvalstīm par to, kā pārvarēt uzticēšanās trūkumu un administratīvos šķēršļus starp dažādiem pārvaldes līmeņiem saistībā ar SVVA un ITI īstenošanu;

| 4. | uzsver, ka vietējā līmenī augstas kvalitātes integrētu daudznozaru novatorisku stratēģiju izstrāde ir problemātiska, jo īpaši gadījumos, kad tas ir jādara līdzdalīgā veidā; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka vietējā līmenī augstas kvalitātes integrētu daudznozaru novatorisku stratēģiju izstrāde ir problemātiska, jo īpaši gadījumos, kad tas ir jādara līdzdalīgā veidā;

| 5. | vērš uzmanību uz to, ka pasākumi, kas veikti saskaņā ar šiem instrumentiem, vienlaikus ņemot vērā vietējo dalībnieku prioritātes, ir jāsaskaņo ar darbības programmu pamatmērķiem, kā arī ar citām ES, valsts, reģionālajām un vietējām attīstības stratēģijām un viedām specializācijas stratēģijām, pieļaujot rīcības brīvību; |
| --- | --- |

5.

vērš uzmanību uz to, ka pasākumi, kas veikti saskaņā ar šiem instrumentiem, vienlaikus ņemot vērā vietējo dalībnieku prioritātes, ir jāsaskaņo ar darbības programmu pamatmērķiem, kā arī ar citām ES, valsts, reģionālajām un vietējām attīstības stratēģijām un viedām specializācijas stratēģijām, pieļaujot rīcības brīvību;

| 6. | atgādina par nepieciešamību ne vien padarīt elastīgākas un labāk integrēt ES programmas, bet arī integrēt valsts un reģionālās politikas jomas; uzsver, ka vispārīgāks pārvaldības reformas gars palīdzēs nodrošināt, ka ES līdzekļi netiek piešķirti saskaņā ar valsts un reģionālajai politikai “paralēlu” sistēmu, bet drīzāk tie tiek iekļauti plašākos centienos panākt ilgtspējīgus ekonomiskos rezultātus; |
| --- | --- |

6.

atgādina par nepieciešamību ne vien padarīt elastīgākas un labāk integrēt ES programmas, bet arī integrēt valsts un reģionālās politikas jomas; uzsver, ka vispārīgāks pārvaldības reformas gars palīdzēs nodrošināt, ka ES līdzekļi netiek piešķirti saskaņā ar valsts un reģionālajai politikai “paralēlu” sistēmu, bet drīzāk tie tiek iekļauti plašākos centienos panākt ilgtspējīgus ekonomiskos rezultātus;

| 7. | uzskata, ka jauniešu bezdarbs līdz ar MVU finansējuma trūkumu ir dalībvalstīm vissteidzamāk risināmie jautājumi; uzsver, ka vietējās un teritoriālās attīstības stratēģijās prioritārā kārtā ir jārisina šie jautājumi; aicina vietējās un reģionālās iestādes sniegt nodokļu un citus stimulus, lai veicinātu jauniešu nodarbinātību un jauniešu mobilitāti reģionu iekšienē, kā arī noteikt par prioritāti arodmācības partnerībā ar apmācības iestādēm; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka jauniešu bezdarbs līdz ar MVU finansējuma trūkumu ir dalībvalstīm vissteidzamāk risināmie jautājumi; uzsver, ka vietējās un teritoriālās attīstības stratēģijās prioritārā kārtā ir jārisina šie jautājumi; aicina vietējās un reģionālās iestādes sniegt nodokļu un citus stimulus, lai veicinātu jauniešu nodarbinātību un jauniešu mobilitāti reģionu iekšienē, kā arī noteikt par prioritāti arodmācības partnerībā ar apmācības iestādēm;

| 8. | iesaka vietējām un reģionālajām iestādēm pievērst īpašu uzmanību projektiem, kuru mērķis ir pielāgot apvidus un reģionus jaunajai demogrāfiskajai situācijai un novērst tās izraisīto nelīdzsvarotību, jo īpaši: 1. pielāgojot sociālo un mobilitātes infrastruktūru demogrāfiskajām pārmaiņām un migrācijas plūsmām; 2. radot īpašas preces un pakalpojumus, kas paredzēti novecojošiem iedzīvotājiem; 3. atbalstot darba iespējas vecāka gadagājuma cilvēkiem, sievietēm un migrantiem, tādējādi veicinot sociālo iekļaušanu; 4. pastiprinot digitālos sakarus un izveidojot platformas, kas sekmētu un veicinātu pilsoņu līdzdalību un sadarbību nomaļākos reģionos ar dažādiem iestāžu administratīviem, sociāliem un politiskiem dienestiem visos līmeņos (vietējā, reģionu, valstu un Eiropas mērogā); |
| --- | --- |

8.

iesaka vietējām un reģionālajām iestādēm pievērst īpašu uzmanību projektiem, kuru mērķis ir pielāgot apvidus un reģionus jaunajai demogrāfiskajai situācijai un novērst tās izraisīto nelīdzsvarotību, jo īpaši: 1. pielāgojot sociālo un mobilitātes infrastruktūru demogrāfiskajām pārmaiņām un migrācijas plūsmām; 2. radot īpašas preces un pakalpojumus, kas paredzēti novecojošiem iedzīvotājiem; 3. atbalstot darba iespējas vecāka gadagājuma cilvēkiem, sievietēm un migrantiem, tādējādi veicinot sociālo iekļaušanu; 4. pastiprinot digitālos sakarus un izveidojot platformas, kas sekmētu un veicinātu pilsoņu līdzdalību un sadarbību nomaļākos reģionos ar dažādiem iestāžu administratīviem, sociāliem un politiskiem dienestiem visos līmeņos (vietējā, reģionu, valstu un Eiropas mērogā);

| 9. | aicina Komisiju un dalībvalstis sniegt papildu atbalstu, apmācību un vadlīnijas mazākām un mazāk attīstītām pašvaldībām, kurām ir ierobežotāki resursi un spējas un kurām ar šiem instrumentiem saistītais administratīvais slogs un sarežģītība var būt pārmērīga plānošanas un īstenošanas laikā; atgādina, ka teritoriālā kohēzija sākas “no apakšas uz augšu” un tai jāietver arī mazas administratīvas vienības bez izņēmumiem vai diskriminācijas attiecībā uz piekļuvi ITI un SVVA; aicina Komisiju informēt par labākās prakses rezultātiem katrā dalībvalstī un ierosina tos publiskot, izmantojot tiešsaistes tīklu, kas nodrošinātu minētajām vienībām vienlīdzīgas iespējas piekļūt instrumentiem; mudina valsts un reģionālās iestādes izstrādāt risinājumus mazo administratīvo vienību grupēšanai, ņemot vērā teritoriālo aspektu un īpašās attīstības vajadzības; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju un dalībvalstis sniegt papildu atbalstu, apmācību un vadlīnijas mazākām un mazāk attīstītām pašvaldībām, kurām ir ierobežotāki resursi un spējas un kurām ar šiem instrumentiem saistītais administratīvais slogs un sarežģītība var būt pārmērīga plānošanas un īstenošanas laikā; atgādina, ka teritoriālā kohēzija sākas “no apakšas uz augšu” un tai jāietver arī mazas administratīvas vienības bez izņēmumiem vai diskriminācijas attiecībā uz piekļuvi ITI un SVVA; aicina Komisiju informēt par labākās prakses rezultātiem katrā dalībvalstī un ierosina tos publiskot, izmantojot tiešsaistes tīklu, kas nodrošinātu minētajām vienībām vienlīdzīgas iespējas piekļūt instrumentiem; mudina valsts un reģionālās iestādes izstrādāt risinājumus mazo administratīvo vienību grupēšanai, ņemot vērā teritoriālo aspektu un īpašās attīstības vajadzības;

| 10. | mudina dalībvalstis izstrādāt stratēģiju SVVA un ITI plašākai izmantošanai, izmantojot vairāku fondu pieeju efektīvāku reģionālās un vietējās attīstības stratēģiju izveidei, jo īpaši apgabalos, kas minēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 174. pantā; aicina dalībvalstis attiecīgā gadījumā izmantot elastīgumu, kā paredzēts Kopīgo noteikumu regulas 33. panta 6. punktā, lai labāk ņemtu vērā šo reģionu īpatnības; mudina veikt īpašus pasākumus, lai nodrošinātu tehnisko atbalstu un administratīvo struktūru spēju veidošanu šajos apgabalos, ņemot vērā to izolētību un daļēji neizdevīgākos konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

10.

mudina dalībvalstis izstrādāt stratēģiju SVVA un ITI plašākai izmantošanai, izmantojot vairāku fondu pieeju efektīvāku reģionālās un vietējās attīstības stratēģiju izveidei, jo īpaši apgabalos, kas minēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 174. pantā; aicina dalībvalstis attiecīgā gadījumā izmantot elastīgumu, kā paredzēts Kopīgo noteikumu regulas 33. panta 6. punktā, lai labāk ņemtu vērā šo reģionu īpatnības; mudina veikt īpašus pasākumus, lai nodrošinātu tehnisko atbalstu un administratīvo struktūru spēju veidošanu šajos apgabalos, ņemot vērā to izolētību un daļēji neizdevīgākos konkurences apstākļus;

| 11. | uzsver, ka ieinteresētajām personām joprojām ir grūtības integrēt vairākus fondus, jo īpaši saistībā ar SVVA un ITI; uzskata, ka ir vajadzīgi vienkāršošanas centieni, lai radītu apstākļus šo instrumentu īstenošanai; tādēļ atzinīgi vērtē izveidoto augsta līmeņa neatkarīgu ekspertu grupu par pārraudzības vienkāršošanu Eiropas strukturālo un investīciju fondu atbalsta saņēmējiem un Komisijas centienus labāka regulējuma jomā; uzsver, ka, sagatavojot ieteikumus, ir vajadzīga Eiropas mēroga sistēma; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka ieinteresētajām personām joprojām ir grūtības integrēt vairākus fondus, jo īpaši saistībā ar SVVA un ITI; uzskata, ka ir vajadzīgi vienkāršošanas centieni, lai radītu apstākļus šo instrumentu īstenošanai; tādēļ atzinīgi vērtē izveidoto augsta līmeņa neatkarīgu ekspertu grupu par pārraudzības vienkāršošanu Eiropas strukturālo un investīciju fondu atbalsta saņēmējiem un Komisijas centienus labāka regulējuma jomā; uzsver, ka, sagatavojot ieteikumus, ir vajadzīga Eiropas mēroga sistēma;

| 12. | jo īpaši uzsver nepieciešamību novērst pārmērīgas reglamentēšanas praksi, ar ko bieži vien tiek nevajadzīgi radītas papildus prasības un šķēršļi valsts, reģionālajā un vietējā līmenī; norāda, ka bieži vien pastāvošie daudzie revīzijas līmeņi palielina finansiālo un administratīvo slogu atbalsta saņēmējiem; uzstāj, ka ir jāizvairās no administratīvo uzdevumu pārklāšanās, un uzsver, cik svarīgi ir paredzēt nosacījumus ieguldījumiem un publiskā un privātā sektora partnerībām; iesaka racionalizēt revīzijas darbības un uzraudzību vērst uz procesa un rādītāju novērtēšanu, vienlaikus saglabājot efektīvu kontroli; |
| --- | --- |

12.

jo īpaši uzsver nepieciešamību novērst pārmērīgas reglamentēšanas praksi, ar ko bieži vien tiek nevajadzīgi radītas papildus prasības un šķēršļi valsts, reģionālajā un vietējā līmenī; norāda, ka bieži vien pastāvošie daudzie revīzijas līmeņi palielina finansiālo un administratīvo slogu atbalsta saņēmējiem; uzstāj, ka ir jāizvairās no administratīvo uzdevumu pārklāšanās, un uzsver, cik svarīgi ir paredzēt nosacījumus ieguldījumiem un publiskā un privātā sektora partnerībām; iesaka racionalizēt revīzijas darbības un uzraudzību vērst uz procesa un rādītāju novērtēšanu, vienlaikus saglabājot efektīvu kontroli;

| 13. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt un īstenot mērķtiecīgus mācību pasākumus, kas vērsti uz SVVA un ITI reģionālo un vietējo dalībnieku vajadzībām, un aicina Komisiju pievērst uzmanību mācību programmām, kas ir vērstas uz vietējiem saņēmējiem; uzskata, ka ir īpaši svarīgi nodrošināt visu attiecīgo sabiedrības daļu līdzdalību un pārstāvību šādos pasākumos; uzsver, cik svarīgi, atbalstot šos instrumentus, ir efektīvi un lietderīgi izmantot tehnisko palīdzību, nedublējot struktūru darbību; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt un īstenot mērķtiecīgus mācību pasākumus, kas vērsti uz SVVA un ITI reģionālo un vietējo dalībnieku vajadzībām, un aicina Komisiju pievērst uzmanību mācību programmām, kas ir vērstas uz vietējiem saņēmējiem; uzskata, ka ir īpaši svarīgi nodrošināt visu attiecīgo sabiedrības daļu līdzdalību un pārstāvību šādos pasākumos; uzsver, cik svarīgi, atbalstot šos instrumentus, ir efektīvi un lietderīgi izmantot tehnisko palīdzību, nedublējot struktūru darbību;

| 14. | atzinīgi vērtē Komisijas orientēšanos uz rezultātiem un iznākumu, kam būtu jāpalīdz arī vietējās politikas veidotājiem atteikties no pārāk lielas koncentrēšanās uz fondu apguvi un īstenošanas procesa kataloģizēšanu, lai noteiktu patiesus un nozīmīgus mērķus, kas ļautu panākt reālas pārmaiņas saviem vietējiem uzņēmumiem un iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē Komisijas orientēšanos uz rezultātiem un iznākumu, kam būtu jāpalīdz arī vietējās politikas veidotājiem atteikties no pārāk lielas koncentrēšanās uz fondu apguvi un īstenošanas procesa kataloģizēšanu, lai noteiktu patiesus un nozīmīgus mērķus, kas ļautu panākt reālas pārmaiņas saviem vietējiem uzņēmumiem un iedzīvotājiem;

| 15. | pauž bažas par to, ka trūkst pienācīgas saziņas starp dažādām ieinteresētajām personām; atbalsta iniciatīvas, kuru mērķis ir palielināt informācijas apmaiņu; aicina Komisiju, sadarbojoties ar dalībvalstīm, pastiprināt koordināciju un informācijas izplatīšanu par SVVA un ITI; uzstāj, ka SVVA un ITI palielina iedzīvotāju līdzdalību vietējā un reģionālā pārvaldībā, tieši iesaistot viņus lēmumu pieņemšanas procesā, lai palielinātu atbildību par lēmumu pieņemšanu, un aicina vietējās un reģionālās pašvaldības pieņemt atbilstošas metodes, lai iesaistītu iedzīvotājus sabiedriskajās apspriešanās, veicinot augstāka līmeņa apspriežu un sadarbības kultūru; |
| --- | --- |

15.

pauž bažas par to, ka trūkst pienācīgas saziņas starp dažādām ieinteresētajām personām; atbalsta iniciatīvas, kuru mērķis ir palielināt informācijas apmaiņu; aicina Komisiju, sadarbojoties ar dalībvalstīm, pastiprināt koordināciju un informācijas izplatīšanu par SVVA un ITI; uzstāj, ka SVVA un ITI palielina iedzīvotāju līdzdalību vietējā un reģionālā pārvaldībā, tieši iesaistot viņus lēmumu pieņemšanas procesā, lai palielinātu atbildību par lēmumu pieņemšanu, un aicina vietējās un reģionālās pašvaldības pieņemt atbilstošas metodes, lai iesaistītu iedzīvotājus sabiedriskajās apspriešanās, veicinot augstāka līmeņa apspriežu un sadarbības kultūru;

| 16. | mudina Komisiju, dalībvalstis un reģionus vajadzības gadījumā nodrošināt, ka pastāv atbilstoši mehānismi, lai nepieļautu problēmas starp vadošajām iestādēm un individuālām partnerībām, kā arī nodrošināt, ka potenciālie saņēmēji ir pienācīgi informēti un aizsargāti attiecībā uz šiem mehānismiem; norāda uz kavēšanos, ko izraisa strīdu izšķiršana pēc apstrīdēšanas, un prasa izveidot īpašu noteikumu kopumu, lai noteiktu procedūras apstrīdēšanai un ātri atrisinātu publiskā iepirkuma jautājumus; |
| --- | --- |

16.

mudina Komisiju, dalībvalstis un reģionus vajadzības gadījumā nodrošināt, ka pastāv atbilstoši mehānismi, lai nepieļautu problēmas starp vadošajām iestādēm un individuālām partnerībām, kā arī nodrošināt, ka potenciālie saņēmēji ir pienācīgi informēti un aizsargāti attiecībā uz šiem mehānismiem; norāda uz kavēšanos, ko izraisa strīdu izšķiršana pēc apstrīdēšanas, un prasa izveidot īpašu noteikumu kopumu, lai noteiktu procedūras apstrīdēšanai un ātri atrisinātu publiskā iepirkuma jautājumus;

| 17. | aicina Komisiju un jo īpaši tās Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorātu izveidot sadarbības shēmu ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO), lai izmantotu tās ilgo pieredzi, kas gūta, īstenojot vietējās ekonomikas un nodarbinātības attīstības (LEED) programmu, un rast sinerģiju starp šiem instrumentiem, jo īpaši attiecībā uz vietējo dalībnieku īstenošanas spēju uzlabošanu; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju un jo īpaši tās Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorātu izveidot sadarbības shēmu ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO), lai izmantotu tās ilgo pieredzi, kas gūta, īstenojot vietējās ekonomikas un nodarbinātības attīstības (LEED) programmu, un rast sinerģiju starp šiem instrumentiem, jo īpaši attiecībā uz vietējo dalībnieku īstenošanas spēju uzlabošanu;

| 18. | uzsver, ka ir svarīgi pastiprināt gan dalībvalstu, gan Komisijas centienus, lai plašāk izmantotu jaunos instrumentus saistībā ar Eiropas teritoriālo sadarbību (ETS); uzsver, ka kaimiņvalstu pierobežas apgabali bieži vien saskaras ar līdzīgām problēmām, kuras var labāk risināt kopīgi vietējā līmenī; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka ir svarīgi pastiprināt gan dalībvalstu, gan Komisijas centienus, lai plašāk izmantotu jaunos instrumentus saistībā ar Eiropas teritoriālo sadarbību (ETS); uzsver, ka kaimiņvalstu pierobežas apgabali bieži vien saskaras ar līdzīgām problēmām, kuras var labāk risināt kopīgi vietējā līmenī;

| 19. | pauž bažas par augsto bezdarba līmeni daudzās ES dalībvalstīs un reģionos; mudina dalībvalstis izmantot šos instrumentus projektiem nolūkā radīt augsti kvalitatīvas darbvietas un iespējas MVU, veicināt ieguldījumus, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi un sociālos ieguldījumus, kā arī veicināt nabadzības samazināšanu un sociālo integrāciju, jo īpaši reģionos un apakšreģionos, kur tas visvairāk nepieciešams; šajā sakarībā norāda uz integrēta finansējuma nozīmīgumu un jo īpaši uz ESF un ERAF finansējuma kombinēšanu; norāda uz iespējām ieguldīt daļu no vietējiem nodokļiem uz rezultātiem orientētās darbībās; aicina Komisiju izstrādāt īpašu ieguldījumu plānu atbilstīgi sociālo ieguldījumu paketei, kurš varētu labvēlīgi ietekmēt reģionus ar visaugstāko bezdarba līmeni; |
| --- | --- |

19.

pauž bažas par augsto bezdarba līmeni daudzās ES dalībvalstīs un reģionos; mudina dalībvalstis izmantot šos instrumentus projektiem nolūkā radīt augsti kvalitatīvas darbvietas un iespējas MVU, veicināt ieguldījumus, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi un sociālos ieguldījumus, kā arī veicināt nabadzības samazināšanu un sociālo integrāciju, jo īpaši reģionos un apakšreģionos, kur tas visvairāk nepieciešams; šajā sakarībā norāda uz integrēta finansējuma nozīmīgumu un jo īpaši uz ESF un ERAF finansējuma kombinēšanu; norāda uz iespējām ieguldīt daļu no vietējiem nodokļiem uz rezultātiem orientētās darbībās; aicina Komisiju izstrādāt īpašu ieguldījumu plānu atbilstīgi sociālo ieguldījumu paketei, kurš varētu labvēlīgi ietekmēt reģionus ar visaugstāko bezdarba līmeni;

| 20. | uzsver SVVA augšupējas pieejas potenciālu vietējo attīstības stratēģiju atbalstīšanā, nodarbinātības iespēju radīšanā un ilgtspējīgas lauku attīstības veicināšanā; uzskata, ka ar ITI un SVVA ir iespējams mērķtiecīgāk un atbilstīgāk nepastarpināti reaģēt uz vietējām vajadzībām un problēmām, prasa uzlabot pilsētu teritoriju iekļaušanu šajā mehānismā un aicina Komisiju aktīvi censties īstenot šo stratēģiju; norāda, ka ITI ir efektīvs mehānisms integrēto pilsētvides atjaunošanas un attīstības plānu īstenošanai; mudina Komisiju īstenot kopumā noteikumus, kas attiecas uz SVVA un ITI finansēšanu no ESIF, lai uzlabotu sinerģiju; |
| --- | --- |

20.

uzsver SVVA augšupējas pieejas potenciālu vietējo attīstības stratēģiju atbalstīšanā, nodarbinātības iespēju radīšanā un ilgtspējīgas lauku attīstības veicināšanā; uzskata, ka ar ITI un SVVA ir iespējams mērķtiecīgāk un atbilstīgāk nepastarpināti reaģēt uz vietējām vajadzībām un problēmām, prasa uzlabot pilsētu teritoriju iekļaušanu šajā mehānismā un aicina Komisiju aktīvi censties īstenot šo stratēģiju; norāda, ka ITI ir efektīvs mehānisms integrēto pilsētvides atjaunošanas un attīstības plānu īstenošanai; mudina Komisiju īstenot kopumā noteikumus, kas attiecas uz SVVA un ITI finansēšanu no ESIF, lai uzlabotu sinerģiju;

| 21. | norāda Komisijai uz to, ka, lai panāktu jūtamu progresu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā, šīs stratēģijas un daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanā ir jāpievērš lielāka uzmanība reģionālajai un vietējai situācijai, kā arī attiecīgo teritoriju konkrētajai specifikai; |
| --- | --- |

21.

norāda Komisijai uz to, ka, lai panāktu jūtamu progresu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā, šīs stratēģijas un daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanā ir jāpievērš lielāka uzmanība reģionālajai un vietējai situācijai, kā arī attiecīgo teritoriju konkrētajai specifikai;

Sabiedrības virzīta vietējā attīstība (SVVA)

| 22. | atzinīgi vērtē jaunā SVVA instrumenta, kas ir plašāks par programmu LEADER, izveidi, lai stiprinātu vietējās kopienas un sniegtu īpašus vietējus risinājumus ne tikai ar ELFLA, bet arī citu ESI fondu starpniecību; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē jaunā SVVA instrumenta, kas ir plašāks par programmu LEADER, izveidi, lai stiprinātu vietējās kopienas un sniegtu īpašus vietējus risinājumus ne tikai ar ELFLA, bet arī citu ESI fondu starpniecību;

| 23. | norāda, ka SVVA paver iespējas pilsētu un piepilsētu teritorijās un tai vajadzētu būt plašāku pilsētu attīstības stratēģiju neatņemamai sastāvdaļai, tostarp izmantojot pārrobežu sadarbību; atgādina — lai nodrošinātu, ka teritoriālās attīstības stratēģijas ir pēc iespējas efektīvākas, pilsētu teritoriju attīstībai jābūt ilgtspējīgai un saskanīgai ar apkārtni piepilsētās un lauku apvidos; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka SVVA paver iespējas pilsētu un piepilsētu teritorijās un tai vajadzētu būt plašāku pilsētu attīstības stratēģiju neatņemamai sastāvdaļai, tostarp izmantojot pārrobežu sadarbību; atgādina — lai nodrošinātu, ka teritoriālās attīstības stratēģijas ir pēc iespējas efektīvākas, pilsētu teritoriju attīstībai jābūt ilgtspējīgai un saskanīgai ar apkārtni piepilsētās un lauku apvidos;

| 24. | pauž nožēlu, ka vairākās dalībvalstīs tiks uzsākta SVVA, izmantojot viena fonda pieeju, kas var novest pie neizmantotām iespējām izveidot efektīvākas vietējās attīstības stratēģijas; atgādina, cik svarīga ir integrēta pieeja un nepieciešamība iesaistīt pēc iespējas vairāk vietējās pilsoniskās sabiedrības ieinteresēto personu; |
| --- | --- |

24.

pauž nožēlu, ka vairākās dalībvalstīs tiks uzsākta SVVA, izmantojot viena fonda pieeju, kas var novest pie neizmantotām iespējām izveidot efektīvākas vietējās attīstības stratēģijas; atgādina, cik svarīga ir integrēta pieeja un nepieciešamība iesaistīt pēc iespējas vairāk vietējās pilsoniskās sabiedrības ieinteresēto personu;

| 25. | atzinīgi vērtē horizontālo darba grupu par partnerību, kas izveidota ar REGIO ĢD palīdzību; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē horizontālo darba grupu par partnerību, kas izveidota ar REGIO ĢD palīdzību;

| 26. | prasa konsekventi ievērot rīcības kodeksu partnerības jomā, jo īpaši attiecībā uz partnerības principa piemērošanu ITI un SVVA īstenošanā; |
| --- | --- |

26.

prasa konsekventi ievērot rīcības kodeksu partnerības jomā, jo īpaši attiecībā uz partnerības principa piemērošanu ITI un SVVA īstenošanā;

| 27. | mudina veicināt sociālo un ekonomisko partneru, kā arī pilsoniskās sabiedrības ieinteresēto personu spēju veidošanu un izpratni, kā arī minēto pušu aktīvu līdzdalību, lai pēc iespējas vairāk partneru varētu ierosināt SVVA stratēģijas, pirms beidzas šim nolūkam paredzētais termiņš (līdz 2017. gada 31. decembrim); |
| --- | --- |

27.

mudina veicināt sociālo un ekonomisko partneru, kā arī pilsoniskās sabiedrības ieinteresēto personu spēju veidošanu un izpratni, kā arī minēto pušu aktīvu līdzdalību, lai pēc iespējas vairāk partneru varētu ierosināt SVVA stratēģijas, pirms beidzas šim nolūkam paredzētais termiņš (līdz 2017. gada 31. decembrim);

| 28. | pauž bažas par to, ka dažās dalībvalstīs SVVA dažkārt ir tikai formalitāte, nevis patiesa augšupēja pieeja; šajā sakarībā prasa, lai vietējiem dalībniekiem tiktu nodrošinātas īstas lēmumu pieņemšanas pilnvaras; |
| --- | --- |

28.

pauž bažas par to, ka dažās dalībvalstīs SVVA dažkārt ir tikai formalitāte, nevis patiesa augšupēja pieeja; šajā sakarībā prasa, lai vietējiem dalībniekiem tiktu nodrošinātas īstas lēmumu pieņemšanas pilnvaras;

| 29. | aicina Komisiju kopā ar dalībvalstīm veicināt VRG paraugprakses apmaiņu, balstoties uz informācijas stratēģiju Eiropas līmenī attiecībā uz veiksmīgiem projektiem, vienlaikus izmantojot pašreizējos instrumentus un platformas, piemēram, TAIEX REGIO PEER 2 PEER, URBACT un Pilsētu attīstības tīklu; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju kopā ar dalībvalstīm veicināt VRG paraugprakses apmaiņu, balstoties uz informācijas stratēģiju Eiropas līmenī attiecībā uz veiksmīgiem projektiem, vienlaikus izmantojot pašreizējos instrumentus un platformas, piemēram, TAIEX REGIO PEER 2 PEER, URBACT un Pilsētu attīstības tīklu;

| 30. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt SVVA iniciatīvas un nodrošināt lielāku elastību attiecībā uz darbības programmām un saistībā ar reģionālo, valstu un ES politikas satvaru, lai tajā varētu labāk ņemt vērā SVVA stratēģiju prioritātes; atzīst veiksmīgo VRG projektu vadību un prasa sniegt plašāku finansējumu un apsvērt iespēju paplašināt to darbības jomu; pauž nožēlu par to, ka dažās dalībvalstīs valsts iestādes ierobežo SVVA tikai attiecībā uz vienu konkrētu politikas mērķi; mudina Komisiju sniegt vadlīnijas dalībvalstīm par SVVA finansēšanu saskaņā ar vairāku fondu pieeju, kā arī mudināt finanšu instrumentu izmantošanu; |
| --- | --- |

30.

aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt SVVA iniciatīvas un nodrošināt lielāku elastību attiecībā uz darbības programmām un saistībā ar reģionālo, valstu un ES politikas satvaru, lai tajā varētu labāk ņemt vērā SVVA stratēģiju prioritātes; atzīst veiksmīgo VRG projektu vadību un prasa sniegt plašāku finansējumu un apsvērt iespēju paplašināt to darbības jomu; pauž nožēlu par to, ka dažās dalībvalstīs valsts iestādes ierobežo SVVA tikai attiecībā uz vienu konkrētu politikas mērķi; mudina Komisiju sniegt vadlīnijas dalībvalstīm par SVVA finansēšanu saskaņā ar vairāku fondu pieeju, kā arī mudināt finanšu instrumentu izmantošanu;

| 31. | atgādina, ka ESF regulā saskaņā ar 9. tematisko mērķi ir paredzēta īpaša prioritāte investīcijām “sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijās”, un mudina dalībvalstis to iekļaut savās darbības programmās; uzsver, ka fonds var sniegt būtisku atbalstu teritoriālajiem nodarbinātības paktiem, pilsētu attīstības stratēģijām un institucionālo spēju veidošanai vietējā un reģionālā līmenī, un prasa Komisijai sniegt papildu atbalstu dalībvalstīm, īstenojot šīs īpašās ieguldījumu prioritātes, un savos gada darbības pārskatos sniegt informāciju par to izpildi; aicina Komisiju izmantot daudzgadu finanšu shēmas (DFS) vidusposma pārskatīšanu, lai novērstu jau konstatētās grūtības instrumentu piemērošanā un rastu ilgtspējīgus risinājumus; |
| --- | --- |

31.

atgādina, ka ESF regulā saskaņā ar 9. tematisko mērķi ir paredzēta īpaša prioritāte investīcijām “sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijās”, un mudina dalībvalstis to iekļaut savās darbības programmās; uzsver, ka fonds var sniegt būtisku atbalstu teritoriālajiem nodarbinātības paktiem, pilsētu attīstības stratēģijām un institucionālo spēju veidošanai vietējā un reģionālā līmenī, un prasa Komisijai sniegt papildu atbalstu dalībvalstīm, īstenojot šīs īpašās ieguldījumu prioritātes, un savos gada darbības pārskatos sniegt informāciju par to izpildi; aicina Komisiju izmantot daudzgadu finanšu shēmas (DFS) vidusposma pārskatīšanu, lai novērstu jau konstatētās grūtības instrumentu piemērošanā un rastu ilgtspējīgus risinājumus;

| 32. | uzskata, ka tādi instrumenti kā iedzīvotāju līdzdalība budžeta izstrādē būtu jāiekļauj SVVA stratēģijā, jo tas ir demokrātisks process, kas ievērojami palielina sociālo un ekonomisko partneru iesaisti, lai stiprinātu sociālo kohēziju vietējā līmenī un uzlabotu publisko izdevumu lietderību; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka tādi instrumenti kā iedzīvotāju līdzdalība budžeta izstrādē būtu jāiekļauj SVVA stratēģijā, jo tas ir demokrātisks process, kas ievērojami palielina sociālo un ekonomisko partneru iesaisti, lai stiprinātu sociālo kohēziju vietējā līmenī un uzlabotu publisko izdevumu lietderību;

| 33. | uzsver to, cik svarīga ir nediskriminējoša un pārredzama pieeja, un iespējamo interešu konfliktu ierobežošana attiecībā uz mijiedarbību starp personām publiskajā un privātajā sektorā, lai nodrošinātu līdzsvaru starp efektivitāti, vienkāršošanu un pārredzamību; turklāt atzinīgi vērtē plaša partneru loka līdzdalību VRG; uzskata par vajadzīgu noteikumu, saskaņā ar kuru ne publiskajām iestādēm, ne kādai atsevišķai interešu grupai saskaņā ar pašreizējo tiesisko regulējumu nav vairāk par 49 % balsstiesību VRG, kas ļauj veicināt pāreju no administratīvas pieejas uz pieeju, kura ir uz rezultātiem vērsta un inovatīva; aicina Komisiju cieši uzraudzīt un novērtēt šā noteikuma īstenošanu, tostarp apstākļus, kādos var noteikt izņēmumus, un nodrošināt mērķtiecīgu spēju veidošanu un tehnisko palīdzību; |
| --- | --- |

33.

uzsver to, cik svarīga ir nediskriminējoša un pārredzama pieeja, un iespējamo interešu konfliktu ierobežošana attiecībā uz mijiedarbību starp personām publiskajā un privātajā sektorā, lai nodrošinātu līdzsvaru starp efektivitāti, vienkāršošanu un pārredzamību; turklāt atzinīgi vērtē plaša partneru loka līdzdalību VRG; uzskata par vajadzīgu noteikumu, saskaņā ar kuru ne publiskajām iestādēm, ne kādai atsevišķai interešu grupai saskaņā ar pašreizējo tiesisko regulējumu nav vairāk par 49 % balsstiesību VRG, kas ļauj veicināt pāreju no administratīvas pieejas uz pieeju, kura ir uz rezultātiem vērsta un inovatīva; aicina Komisiju cieši uzraudzīt un novērtēt šā noteikuma īstenošanu, tostarp apstākļus, kādos var noteikt izņēmumus, un nodrošināt mērķtiecīgu spēju veidošanu un tehnisko palīdzību;

Integrētie teritoriālie ieguldījumi (ITI)

| 34. | norāda, ka, veicot ITI, ir iespējamas dažādas pārvaldības pieejas; uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai vietējie partneri būtiski līdzdarbotos ITI teritoriālās attīstības stratēģijas sagatavošanā un pilnībā iesaistītos tās pārvaldības, uzraudzības un revīzijas pienākumu veikšanā, tādējādi palīdzot nodrošināt patiesu vietēju atbildību par ITI intervencēm; |
| --- | --- |

34.

norāda, ka, veicot ITI, ir iespējamas dažādas pārvaldības pieejas; uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai vietējie partneri būtiski līdzdarbotos ITI teritoriālās attīstības stratēģijas sagatavošanā un pilnībā iesaistītos tās pārvaldības, uzraudzības un revīzijas pienākumu veikšanā, tādējādi palīdzot nodrošināt patiesu vietēju atbildību par ITI intervencēm;

| 35. | uzsver, ka ITI nevajadzētu aprobežoties tikai ar pilsētu teritorijām, bet tie varētu attiekties uz tādām ģeogrāfiskām teritorijām kā pilsētu rajoniem, lielpilsētu teritorijām, pilsētu un lauku apvidiem, apakšreģioniem vai pārrobežu apgabaliem; uzsver, ka ITI var vislabāk ņemt vērā īpašās teritoriālās vajadzības, elastīgāk nosakot tās piemērojamības teritoriālo apjomu un tādējādi īstenojot patiesu teritoriālo pieeju; uzskata, ka ITI arī nodrošina atbilstīgu struktūru, lai risinātu problēmas teritorijās ar sliktu piekļuvi pakalpojumiem, kā arī izolētās un nelabvēlīgos apstākļos esošās kopienās; aicina Komisiju un dalībvalstis optimizēt cilvēkresursus un tehniskos resursus un vairāk izmantot ITI pārrobežu sadarbības jomā; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka ITI nevajadzētu aprobežoties tikai ar pilsētu teritorijām, bet tie varētu attiekties uz tādām ģeogrāfiskām teritorijām kā pilsētu rajoniem, lielpilsētu teritorijām, pilsētu un lauku apvidiem, apakšreģioniem vai pārrobežu apgabaliem; uzsver, ka ITI var vislabāk ņemt vērā īpašās teritoriālās vajadzības, elastīgāk nosakot tās piemērojamības teritoriālo apjomu un tādējādi īstenojot patiesu teritoriālo pieeju; uzskata, ka ITI arī nodrošina atbilstīgu struktūru, lai risinātu problēmas teritorijās ar sliktu piekļuvi pakalpojumiem, kā arī izolētās un nelabvēlīgos apstākļos esošās kopienās; aicina Komisiju un dalībvalstis optimizēt cilvēkresursus un tehniskos resursus un vairāk izmantot ITI pārrobežu sadarbības jomā;

| 36. | uzsver, ka agrīna iesaiste un plašāka pienākumu deleģēšana reģionālajām un vietējām iestādēm un iesaistītajām personām, tostarp pilsoniskajai sabiedrībai, augšupējā teritoriālās attīstības stratēģijā ir īpaši būtiska, lai nākotnē nodrošinātu līdzatbildību, līdzdalību un veiksmīgu integrētu teritoriālo stratēģiju, kas tiktu īstenota vietējā un starpnozaru līmenī; uzstāj, ka ir jāpalielina viņu pašu attīstības potenciāla izmantošanas spējas atbilstoši vietējām īpatnībām; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka agrīna iesaiste un plašāka pienākumu deleģēšana reģionālajām un vietējām iestādēm un iesaistītajām personām, tostarp pilsoniskajai sabiedrībai, augšupējā teritoriālās attīstības stratēģijā ir īpaši būtiska, lai nākotnē nodrošinātu līdzatbildību, līdzdalību un veiksmīgu integrētu teritoriālo stratēģiju, kas tiktu īstenota vietējā un starpnozaru līmenī; uzstāj, ka ir jāpalielina viņu pašu attīstības potenciāla izmantošanas spējas atbilstoši vietējām īpatnībām;

| 37. | mudina dalībvalstis izvēlēties vairāku fondu pieeju ITI, lai panāktu sinerģiju starp fondiem attiecīgajā teritorijā un novērstu problēmas visaptverošākā veidā; uzsver — lai atvieglotu finanšu līdzekļu apvienošanu no dažādiem avotiem, ir nepieciešama mērķtiecīga spēju veidošana; |
| --- | --- |

37.

mudina dalībvalstis izvēlēties vairāku fondu pieeju ITI, lai panāktu sinerģiju starp fondiem attiecīgajā teritorijā un novērstu problēmas visaptverošākā veidā; uzsver — lai atvieglotu finanšu līdzekļu apvienošanu no dažādiem avotiem, ir nepieciešama mērķtiecīga spēju veidošana;

| 38. | uzsver, ka vēlu pieņemtais lēmums valsts līmenī izmantot ITI instrumentu tiek uzsvērts kā būtisks šķērslis pienācīgai teritoriālo stratēģiju izstrādei, koordinācijas struktūras izveidei, budžeta noteikšanai un ITI valsts juridiskā pamata sagatavošanai; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka vēlu pieņemtais lēmums valsts līmenī izmantot ITI instrumentu tiek uzsvērts kā būtisks šķērslis pienācīgai teritoriālo stratēģiju izstrādei, koordinācijas struktūras izveidei, budžeta noteikšanai un ITI valsts juridiskā pamata sagatavošanai;

| 39. | atzinīgi vērtē Komisijas centienus, kopīgi ar ekspertu grupu teritoriālās kohēzijas un pilsētu jautājumos (TCUM) sagatavojot ITI scenārijus; atbalsta viedokli, ka šādām vadlīnijām vajadzētu parādīties agrāk plānošanas procesā; uzskata, ka šie norādījumi ir jāatjaunina ar jauniem reāliem piemēriem un pieredzi, kas gūta no ITI, tiklīdz tie ir īstenoti; |
| --- | --- |

39.

atzinīgi vērtē Komisijas centienus, kopīgi ar ekspertu grupu teritoriālās kohēzijas un pilsētu jautājumos (TCUM) sagatavojot ITI scenārijus; atbalsta viedokli, ka šādām vadlīnijām vajadzētu parādīties agrāk plānošanas procesā; uzskata, ka šie norādījumi ir jāatjaunina ar jauniem reāliem piemēriem un pieredzi, kas gūta no ITI, tiklīdz tie ir īstenoti;

| 40. | aicina Komisiju ņemt vērā Reģionu komitejas 2015. gada apsekojuma rezultātus, efektīvāk izmantojot IT rīkus un radot mazāk formalitāšu, ieviešot elastīgākus noteikumus attiecībā uz valstīm / reģioniem ar ļoti zemu piešķīrumu līmeni, uzlabojot līdzfinansējuma mehānismus dalībvalstīs un nodrošinot papildu apmācību tiem, kuri ir atbildīgi par pārvaldību un līdzekļu apguvi, tostarp vēlētiem politiķiem; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju ņemt vērā Reģionu komitejas 2015. gada apsekojuma rezultātus, efektīvāk izmantojot IT rīkus un radot mazāk formalitāšu, ieviešot elastīgākus noteikumus attiecībā uz valstīm / reģioniem ar ļoti zemu piešķīrumu līmeni, uzlabojot līdzfinansējuma mehānismus dalībvalstīs un nodrošinot papildu apmācību tiem, kuri ir atbildīgi par pārvaldību un līdzekļu apguvi, tostarp vēlētiem politiķiem;

Turpmāki ieteikumi

| 41. | uzskata, ka SVVA un ITI būtu jāpiešķir pat vēl lielāka nozīme turpmākajā kohēzijas politikā; aicina Komisiju sagatavot ziņojumu, kurā tiktu norādītas šo abu instrumentu īstenošanas stiprās un vājās puses, iespējas un draudi (SVID analīze), pirms tiek iesniegts jauns tiesību akta priekšlikums par iespējamiem scenārijiem pēc 2020. gada saistībā ar šiem instrumentiem; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka SVVA un ITI būtu jāpiešķir pat vēl lielāka nozīme turpmākajā kohēzijas politikā; aicina Komisiju sagatavot ziņojumu, kurā tiktu norādītas šo abu instrumentu īstenošanas stiprās un vājās puses, iespējas un draudi (SVID analīze), pirms tiek iesniegts jauns tiesību akta priekšlikums par iespējamiem scenārijiem pēc 2020. gada saistībā ar šiem instrumentiem;

| 42. | prasa minētajā ziņojumā analizēt SVVA un ITI ietekmi un efektivitāti un to, vai obligāta pieeja tiesību aktos par kohēzijas politiku pēc 2020. gada attiecībā uz šiem instrumentiem būtu vēlama, nosakot šo instrumentu minimālo robežvērtību darbības programmās; ierosina novērtēt konkrētas ierosmes, lai mudinātu dalībvalstis īstenot SVVA un veikt ITI, līdz ar iespējamiem līdzekļiem, lai nodrošinātu lielāku saskaņotību starp darbības programmām un SVVA un ITI; uzsver, ka šī analīze būtu jāveic, balstoties uz atbilstīgu rādītāju kopumu, kas atspoguļo gan kvalitatīvus, gan kvantitatīvus elementus; |
| --- | --- |

42.

prasa minētajā ziņojumā analizēt SVVA un ITI ietekmi un efektivitāti un to, vai obligāta pieeja tiesību aktos par kohēzijas politiku pēc 2020. gada attiecībā uz šiem instrumentiem būtu vēlama, nosakot šo instrumentu minimālo robežvērtību darbības programmās; ierosina novērtēt konkrētas ierosmes, lai mudinātu dalībvalstis īstenot SVVA un veikt ITI, līdz ar iespējamiem līdzekļiem, lai nodrošinātu lielāku saskaņotību starp darbības programmām un SVVA un ITI; uzsver, ka šī analīze būtu jāveic, balstoties uz atbilstīgu rādītāju kopumu, kas atspoguļo gan kvalitatīvus, gan kvantitatīvus elementus;

| 43. | pieprasa nākamās paaudzes kohēzijas politikā gan plānošanas gan īstenošanas posmā saistībā ar ITI padarīt oficiālu augšupēju pieeju; |
| --- | --- |

43.

pieprasa nākamās paaudzes kohēzijas politikā gan plānošanas gan īstenošanas posmā saistībā ar ITI padarīt oficiālu augšupēju pieeju;

| 44. | mudina Komisiju un dalībvalstis, saskaņojot rīcību ar kompetentajām vietējām iestādēm, uzraudzīt ITI līdzekļu izmantošanu, kas ir kvantitatīvi svarīgāki nekā jebkad agrāk to apvienošanas dēļ; uzsver, ka tas ir būtiski, lai samazinātu korupcijas iespējamību dalībvalstīs; |
| --- | --- |

44.

mudina Komisiju un dalībvalstis, saskaņojot rīcību ar kompetentajām vietējām iestādēm, uzraudzīt ITI līdzekļu izmantošanu, kas ir kvantitatīvi svarīgāki nekā jebkad agrāk to apvienošanas dēļ; uzsver, ka tas ir būtiski, lai samazinātu korupcijas iespējamību dalībvalstīs;

| 45. | atkārtoti norāda, ka ir vajadzīga divējāda pieeja, jo īpaši sniedzot vadlīnijas, pirmkārt, dalībvalstīm, kurās tiek īstenotas tikai valsts darbības programmas, un, otrkārt, dalībvalstīm, kurās tiek īstenotas arī reģionālās darbības programmas; |
| --- | --- |

45.

atkārtoti norāda, ka ir vajadzīga divējāda pieeja, jo īpaši sniedzot vadlīnijas, pirmkārt, dalībvalstīm, kurās tiek īstenotas tikai valsts darbības programmas, un, otrkārt, dalībvalstīm, kurās tiek īstenotas arī reģionālās darbības programmas;

| 46. | pieprasa uzlabot sadarbību starp Komisiju, dalībvalstīm un reģioniem attiecībā uz norādījumiem par šiem instrumentiem; iesaka izstrādāt norādījumus vienlaicīgi ar priekšlikumu par jaunajiem kohēzijas politikas tiesību aktiem plānošanas periodā pēc 2020. gada līdz ar turpmākiem atjauninājumiem; uzsver, ka tas ļautu laikus nodrošināt vadlīniju dokumentus, palielināt tiesisko noteiktību visām pusēm, kā arī sniegt skaidrojumus par to, kā ierosinātie noteikumi tiks īstenoti praksē; |
| --- | --- |

46.

pieprasa uzlabot sadarbību starp Komisiju, dalībvalstīm un reģioniem attiecībā uz norādījumiem par šiem instrumentiem; iesaka izstrādāt norādījumus vienlaicīgi ar priekšlikumu par jaunajiem kohēzijas politikas tiesību aktiem plānošanas periodā pēc 2020. gada līdz ar turpmākiem atjauninājumiem; uzsver, ka tas ļautu laikus nodrošināt vadlīniju dokumentus, palielināt tiesisko noteiktību visām pusēm, kā arī sniegt skaidrojumus par to, kā ierosinātie noteikumi tiks īstenoti praksē;

o

o o

| 47. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un reģionālajiem un valstu parlamentiem. |
| --- | --- |

47.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un reģionālajiem un valstu parlamentiem.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 289. lpp.

(3)  OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.

(4)  OV L 149, 20.5.2014., 1. lpp.

(5)  OV L 347, 20.12.2013., 259. lpp.

(6)  OV C 17, 19.1.2013., 18. lpp.

(7)  OV C 313, 22.9.2015., 31. lpp.

(8)  OV C 230, 14.7.2015., 1. lpp.

(9)  OV C 153 E, 31.5.2013., 9. lpp..

(10)  OV C 440, 30.12.2015., 6. lpp.

(11)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0015.

(12)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0419.

---

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/11

---

P8_TA(2016)0213

Kohēzijas politika ES kalnu reģionos

Eiropas Parlamenta 2016. gada 10. maija rezolūcija par kohēzijas politiku ES kalnu reģionos (2015/2279(INI))

(2018/C 076/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas III sadaļu, kas jo īpaši attiecas uz lauksaimniecību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas III sadaļu, kas jo īpaši attiecas uz lauksaimniecību,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (1) (turpmāk “KNR”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (1) (turpmāk “KNR”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1301/2013 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un īpašiem noteikumiem attiecībā uz mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1301/2013 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un īpašiem noteikumiem attiecībā uz mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1080/2006 (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006 (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Regulu (ES) Nr. 1144/2014 par tādiem informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, ko īsteno iekšējā tirgū un trešās valstīs, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 3/2008 (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Regulu (ES) Nr. 1144/2014 par tādiem informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, ko īsteno iekšējā tirgū un trešās valstīs, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 3/2008 (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1299/2013 par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1299/2013 par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1302/2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) attiecībā uz šādu grupu izveides un darbības precizēšanu, vienkāršošanu un uzlabošanu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1302/2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) attiecībā uz šādu grupu izveides un darbības precizēšanu, vienkāršošanu un uzlabošanu (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. jūnija Regulu (ES) Nr. 2015/1017 par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 — Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. jūnija Regulu (ES) Nr. 2015/1017 par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 — Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (10),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa rezolūciju par jaunu ES meža stratēģiju mežiem un uz koksnes resursiem balstītai rūpniecībai (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 28. aprīļa rezolūciju par jaunu ES meža stratēģiju mežiem un uz koksnes resursiem balstītai rūpniecībai (11),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 22. septembra rezolūciju par Eiropas stratēģiju kalnu reģionu, salu un reti apdzīvotu teritoriju ekonomiskajai un sociālajai attīstībai (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 22. septembra rezolūciju par Eiropas stratēģiju kalnu reģionu, salu un reti apdzīvotu teritoriju ekonomiskajai un sociālajai attīstībai (12),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 11. decembra rezolūciju par piena ražošanas saglabāšanu kalnu apvidos, mazāk attīstītos apgabalos un attālākajos reģionos pēc piena kvotu atcelšanas (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 11. decembra rezolūciju par piena ražošanas saglabāšanu kalnu apvidos, mazāk attīstītos apgabalos un attālākajos reģionos pēc piena kvotu atcelšanas (13),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūciju par Alpu makroreģionālo stratēģiju (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 23. maija rezolūciju par Alpu makroreģionālo stratēģiju (14),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Savienības stratēģiju Alpu reģionam (COM(2015)0366), kā arī paziņojumam pievienoto rīcības plānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Savienības stratēģiju Alpu reģionam (COM(2015)0366), kā arī paziņojumam pievienoto rīcības plānu,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2014. gada 3. decembra atzinumu “Eiropas Savienības makroreģionālā stratēģija Alpu reģionam” (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2014. gada 3. decembra atzinumu “Eiropas Savienības makroreģionālā stratēģija Alpu reģionam” (15),

| — | ņemot vērā 2011. gada 17. februāra rezolūciju par Donavas reģionam paredzētās ES stratēģijas īstenošanu (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 17. februāra rezolūciju par Donavas reģionam paredzētās ES stratēģijas īstenošanu (16),

| — | ņemot vērā 2010. gada 21. janvāra rezolūciju par Eiropas stratēģiju Donavas reģionam (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 21. janvāra rezolūciju par Eiropas stratēģiju Donavas reģionam (17),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 13. aprīļa secinājumus par ES stratēģiju Donavas reģionam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 13. aprīļa secinājumus par ES stratēģiju Donavas reģionam,

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Savienības stratēģiju Donavas reģionam (COM(2013)0181), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Savienības stratēģiju Donavas reģionam (COM(2013)0181),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Eiropas stratēģiju Donavas reģionam (COM(2010)0715) un orientējošo rīcības plānu, kas papildina stratēģiju (SEC(2010)1489), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Eiropas stratēģiju Donavas reģionam (COM(2010)0715) un orientējošo rīcības plānu, kas papildina stratēģiju (SEC(2010)1489),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 16. jūnija atzinumu par Komisijas paziņojumu “Eiropas stratēģija Donavas reģionam” (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 16. jūnija atzinumu par Komisijas paziņojumu “Eiropas stratēģija Donavas reģionam” (18),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2011. gada 31. marta atzinumu par stratēģiju Donavas reģionam (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2011. gada 31. marta atzinumu par stratēģiju Donavas reģionam (19),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par makroreģionu stratēģiju pievienoto vērtību (COM(2013)0468) un attiecīgos Padomes 2013. gada 22. oktobra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par makroreģionu stratēģiju pievienoto vērtību (COM(2013)0468) un attiecīgos Padomes 2013. gada 22. oktobra secinājumus,

| — | ņemot vērā Sesto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju (COM(2014)0473), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sesto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju (COM(2014)0473),

| — | ņemot vērā Alpu konvenciju, tostarp Alpu konvencijas protokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Alpu konvenciju, tostarp Alpu konvencijas protokolus,

| — | ņemot vērā Euromontana2013. gada 28. februāra ziņojumu “Ceļā uz kalniem 2020. Pirmais solis: Euromontana paveiktā izmantošana plānošanā” [‘Toward Mountains 2020: Step 1 – capitalising on Euromontana work to inspire programming’], |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Euromontana2013. gada 28. februāra ziņojumu “Ceļā uz kalniem 2020. Pirmais solis: Euromontana paveiktā izmantošana plānošanā” [‘Toward Mountains 2020: Step 1 – capitalising on Euromontana work to inspire programming’],

| — | ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta (B departaments — Struktūrpolitika un kohēzijas politika) 2016. gada februāra pētījumu “Pētījums REGI komitejai. kohēzija ES kalnu reģionos” [‘Research for REGI Committee – Cohesion in mountainous regions of the EU’], |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta (B departaments — Struktūrpolitika un kohēzijas politika) 2016. gada februāra pētījumu “Pētījums REGI komitejai. kohēzija ES kalnu reģionos” [‘Research for REGI Committee – Cohesion in mountainous regions of the EU’],

| — | ņemot vērā Sieviešu Alpnet projektu, kas ir daļa no Interreg Alpu reģiona programmas 2001.–2006. gadam “Vietējo iestāžu un resursu tīkls sievietēm. Sieviešu līdzdalības veicināšana Alpu reģiona ilgtspējīgā attīstībā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu Alpnet projektu, kas ir daļa no Interreg Alpu reģiona programmas 2001.–2006. gadam “Vietējo iestāžu un resursu tīkls sievietēm. Sieviešu līdzdalības veicināšana Alpu reģiona ilgtspējīgā attīstībā”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A8-0074/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A8-0074/2016),

| A. | tā kā kalnu reģioni veido ievērojamu daļu ES teritorijas (ap 30 %) un tā kā visa ES ir atkarīga no to ekosistēmu pakalpojumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā kalnu reģioni veido ievērojamu daļu ES teritorijas (ap 30 %) un tā kā visa ES ir atkarīga no to ekosistēmu pakalpojumiem;

| B. | tā kā ES reģionālajā politikā nav skaidras kalnu reģionu definīcijas un tā kā definīcija, ko lieto Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA), nav piemērota kohēzijas politikai un nevar bez izmaiņām tikt lietota šīs politikas efektīvas pārvaldības mērķiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES reģionālajā politikā nav skaidras kalnu reģionu definīcijas un tā kā definīcija, ko lieto Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA), nav piemērota kohēzijas politikai un nevar bez izmaiņām tikt lietota šīs politikas efektīvas pārvaldības mērķiem;

| C. | tā kā šie reģioni to ekstremālo apstākļu un izolētības dēļ ir tik strukturāli atpalikuši, ka daudzos kalnu reģionos samazinās apdzīvotība, iedzīvotāji noveco, ir izjaukts dabiskais paaudžu nomaiņas cikls, kas noved pie sociālo standartu un dzīves kvalitātes pazemināšanās; tā kā tādēļ palielinās bezdarbs, sociālā atstumtība un migrācija uz pilsētām; |
| --- | --- |

C.

tā kā šie reģioni to ekstremālo apstākļu un izolētības dēļ ir tik strukturāli atpalikuši, ka daudzos kalnu reģionos samazinās apdzīvotība, iedzīvotāji noveco, ir izjaukts dabiskais paaudžu nomaiņas cikls, kas noved pie sociālo standartu un dzīves kvalitātes pazemināšanās; tā kā tādēļ palielinās bezdarbs, sociālā atstumtība un migrācija uz pilsētām;

| D. | tā kā kalnu reģioni sniedz vairākas iespējas sasniegt ES mērķus saistībā ar nodarbinātību, kohēziju un vides aizsardzību, ilgtspējīgi izmantojot to dabas resursus; |
| --- | --- |

D.

tā kā kalnu reģioni sniedz vairākas iespējas sasniegt ES mērķus saistībā ar nodarbinātību, kohēziju un vides aizsardzību, ilgtspējīgi izmantojot to dabas resursus;

| E. | tā kā pastāv ievērojamas atšķirības starp kalnu reģioniem un tāpēc ir vajadzīga politikas un sektoru koordinācija kā starp kalnu reģioniem (horizontāli), tā atsevišķu kalnu reģionu iekšienē (vertikāli); |
| --- | --- |

E.

tā kā pastāv ievērojamas atšķirības starp kalnu reģioniem un tāpēc ir vajadzīga politikas un sektoru koordinācija kā starp kalnu reģioniem (horizontāli), tā atsevišķu kalnu reģionu iekšienē (vertikāli);

| F. | tā kā atbalstam, kas kalnu reģioniem tiek sniegts no dažādiem ES instrumentiem, piemēram, ELFLA un Eiropas strukturālajiem un investīciju (ESI) fondiem ir jābūt savstarpēji papildinošam, lai veidotos sinerģijas, kas pavērtu iespējas labākai un iekļaujošākai attīstībai; |
| --- | --- |

F.

tā kā atbalstam, kas kalnu reģioniem tiek sniegts no dažādiem ES instrumentiem, piemēram, ELFLA un Eiropas strukturālajiem un investīciju (ESI) fondiem ir jābūt savstarpēji papildinošam, lai veidotos sinerģijas, kas pavērtu iespējas labākai un iekļaujošākai attīstībai;

| G. | tā kā kalnu reģioniem ir svarīga loma dalībvalstu ekonomiskā, sociālā un ilgtspējīgā attīstībā un tie nodrošina virkni ekosistēmas pakalpojumu; tā kā dzimumu līdztiesībai ir nozīmīga ietekme uz Eiropas ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; tā kā pārrobežu sadarbība kalnu apgabalos paver iespējas ilgtspējīgi sekmēt šo apgabalu ekonomisko un sociālo attīstību; |
| --- | --- |

G.

tā kā kalnu reģioniem ir svarīga loma dalībvalstu ekonomiskā, sociālā un ilgtspējīgā attīstībā un tie nodrošina virkni ekosistēmas pakalpojumu; tā kā dzimumu līdztiesībai ir nozīmīga ietekme uz Eiropas ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; tā kā pārrobežu sadarbība kalnu apgabalos paver iespējas ilgtspējīgi sekmēt šo apgabalu ekonomisko un sociālo attīstību;

| H. | tā kā kalnu reģionu īpatnību — jo īpaši atjaunojamo energoresursu bagātības un daudzveidības un šo reģionu atkarības no resursu efektīvas izmantošanas un energoefektivitātes — dēļ tie var veicināt jaunu tehnoloģiju izstrādi un inovāciju kopumā; |
| --- | --- |

H.

tā kā kalnu reģionu īpatnību — jo īpaši atjaunojamo energoresursu bagātības un daudzveidības un šo reģionu atkarības no resursu efektīvas izmantošanas un energoefektivitātes — dēļ tie var veicināt jaunu tehnoloģiju izstrādi un inovāciju kopumā;

| I. | tā kā kalnu reģioni labvēlīgi ietekmē ilgtspējīgu attīstību un sniedz ieguldījumu cīņā pret klimta pārmaiņām reģionālo ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā un aizsardzībā; tā kā liela daļa kalnu reģionu ir saskaņā ar ekoloģisko tīklu Natura 2000 un citiem dabas aizsardzības pasākumiem ir aizsargājamas teritorijas, kas, no vienas puses, ierobežo saimniecisko darbību, taču, no otras puses, palīdz veicināt ilgtspējīgākus lauksaimniecības veidus un ciešāk saistīt lauksaimniecību ar citiem saimnieciskās darbības veidiem; tā kā kalnu reģionu hidroģeoloģiskajai stabilitātei ir ļoti svarīgi, lai zeme kalnu apgabalos tiktu apsaimniekota un izmantota lauksaimniecības mērķiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā kalnu reģioni labvēlīgi ietekmē ilgtspējīgu attīstību un sniedz ieguldījumu cīņā pret klimta pārmaiņām reģionālo ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā un aizsardzībā; tā kā liela daļa kalnu reģionu ir saskaņā ar ekoloģisko tīklu Natura 2000 un citiem dabas aizsardzības pasākumiem ir aizsargājamas teritorijas, kas, no vienas puses, ierobežo saimniecisko darbību, taču, no otras puses, palīdz veicināt ilgtspējīgākus lauksaimniecības veidus un ciešāk saistīt lauksaimniecību ar citiem saimnieciskās darbības veidiem; tā kā kalnu reģionu hidroģeoloģiskajai stabilitātei ir ļoti svarīgi, lai zeme kalnu apgabalos tiktu apsaimniekota un izmantota lauksaimniecības mērķiem;

| J. | tā kā kalnu reģioni saskaras ar tādām nopietnām problēmām saistībā ar sociālo un ekonomisko attīstību, klimata pārmaiņām, transporta un demogrāfiskiem jautājumiem, kuras jārisina, izveidojot atbilstošus savienojumus ar pilsētu un zemieņu teritorijām un nodrošinot digitālo pakalpojumu pieejamību; |
| --- | --- |

J.

tā kā kalnu reģioni saskaras ar tādām nopietnām problēmām saistībā ar sociālo un ekonomisko attīstību, klimata pārmaiņām, transporta un demogrāfiskiem jautājumiem, kuras jārisina, izveidojot atbilstošus savienojumus ar pilsētu un zemieņu teritorijām un nodrošinot digitālo pakalpojumu pieejamību;

| K. | tā kā kalnu reģionu saglabātās ekosistēmas un to pakalpojumi var būt pamats daudzām saimnieciskām darbībām, īpaši lauksaimniecībai, mežsaimniecībai, tūrismam, enerģijas ražošanai, ņemot vērā šo reģionu kultūras un dabas mantojumu un dažādos lauku saimniecību veidus; tā kā to ir iespējams veicināt ar saskaņotām darbībām un/vai pārrobežu sadarbību un tā kā kalnu reģionos saglabājas unikāli apstākļi un tradicionālās zināšanas un ir vērojams liels potenciāls pārejai uz kvalitatīvām lauksaimniecības sistēmām; |
| --- | --- |

K.

tā kā kalnu reģionu saglabātās ekosistēmas un to pakalpojumi var būt pamats daudzām saimnieciskām darbībām, īpaši lauksaimniecībai, mežsaimniecībai, tūrismam, enerģijas ražošanai, ņemot vērā šo reģionu kultūras un dabas mantojumu un dažādos lauku saimniecību veidus; tā kā to ir iespējams veicināt ar saskaņotām darbībām un/vai pārrobežu sadarbību un tā kā kalnu reģionos saglabājas unikāli apstākļi un tradicionālās zināšanas un ir vērojams liels potenciāls pārejai uz kvalitatīvām lauksaimniecības sistēmām;

| L. | tā kā Eiropas kalniem ir raksturīgi ledāji, kuriem ir ievērojama loma kalnu ekosistēmās un ūdensapgādē, tā kā to masas un garuma samazināšanās, kas vērojama jau kopš 19. gs. vidus, šobrīd ir sasniegusi satraucošus apmērus un tā kā daudzi Eiropas ledāji jau ir izzduši vai tiem draud izzušana līdz 2050. gadam; |
| --- | --- |

L.

tā kā Eiropas kalniem ir raksturīgi ledāji, kuriem ir ievērojama loma kalnu ekosistēmās un ūdensapgādē, tā kā to masas un garuma samazināšanās, kas vērojama jau kopš 19. gs. vidus, šobrīd ir sasniegusi satraucošus apmērus un tā kā daudzi Eiropas ledāji jau ir izzduši vai tiem draud izzušana līdz 2050. gadam;

| M. | tā kā papildu izmaksas, kas saistītas ar klimatiskajiem un topogrāfiskajiem apstākļiem, atrašanos tālu no ekonomiskajiem centriem un nošķirtību, apgrūtina kalnu apgabalu ekonomisko, sociālo un kultūras attīstību; tā kā nepilnīga infrastruktūra, tostarp nepietiekams platjoslas pārklājums, un ieguldījumu trūkums kalnu reģionos sekmē atšķirību palielināšanos starp kalnu reģioniem un citām teritorijām; tā kā lauksaimnieciskās ekonomiskās ražošanas saglabāšanu ES kalnu reģionos ir nepieciešams atbalstīt, nodrošinot fizisko un digitālo pieejamību un infrastruktūru, kā arī šo teritoriju iedzīvotāju piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem un vispārējas nozīmes pakalpojumiem, piemēram, izglītībai, sociālo dienestu pakalpojumiem, veselības aprūpei, sabiedriskajam transportam, pasta pakalpojumiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā papildu izmaksas, kas saistītas ar klimatiskajiem un topogrāfiskajiem apstākļiem, atrašanos tālu no ekonomiskajiem centriem un nošķirtību, apgrūtina kalnu apgabalu ekonomisko, sociālo un kultūras attīstību; tā kā nepilnīga infrastruktūra, tostarp nepietiekams platjoslas pārklājums, un ieguldījumu trūkums kalnu reģionos sekmē atšķirību palielināšanos starp kalnu reģioniem un citām teritorijām; tā kā lauksaimnieciskās ekonomiskās ražošanas saglabāšanu ES kalnu reģionos ir nepieciešams atbalstīt, nodrošinot fizisko un digitālo pieejamību un infrastruktūru, kā arī šo teritoriju iedzīvotāju piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem un vispārējas nozīmes pakalpojumiem, piemēram, izglītībai, sociālo dienestu pakalpojumiem, veselības aprūpei, sabiedriskajam transportam, pasta pakalpojumiem;

| N. | tā kā Eiropā pastāv dažādi kalnu reģionu veidi, taču tiem visiem piemīt vairākas kopīgas problēmas, piemēram, slikta pieejamība, maz nodarbinātības iespēju, sabiedrības novecošanās, savienojamības trūkums, klimata pārmaiņu ietekme un cilvēku veiktas ražošanas darbības palielināšanās; tā kā ir aktīvi jārīkojas, lai risinātu šīs problēmas; |
| --- | --- |

N.

tā kā Eiropā pastāv dažādi kalnu reģionu veidi, taču tiem visiem piemīt vairākas kopīgas problēmas, piemēram, slikta pieejamība, maz nodarbinātības iespēju, sabiedrības novecošanās, savienojamības trūkums, klimata pārmaiņu ietekme un cilvēku veiktas ražošanas darbības palielināšanās; tā kā ir aktīvi jārīkojas, lai risinātu šīs problēmas;

| O. | tā kā, ņemot vērā nestabilo situāciju tirgos un cenu svārstības, ražošanas izmaksu palielināšanos, pastiprināto konkurenci, piena kvotu atcelšanu un ar vidi saistītās problēmas, ir būtiski svarīgi nodrošināt, lai kalnu reģionos notiktu pārtikas ražošana un tiktu īstenota daudzfunkcionāla lauksaimnieciskā darbība, tādējādi saglabājot pievienotās vērtības radīšanu, sekmējot ilgtspējīgu nodarbinātību un paverot iespējas gūt ienākumus arī no citiem avotiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā, ņemot vērā nestabilo situāciju tirgos un cenu svārstības, ražošanas izmaksu palielināšanos, pastiprināto konkurenci, piena kvotu atcelšanu un ar vidi saistītās problēmas, ir būtiski svarīgi nodrošināt, lai kalnu reģionos notiktu pārtikas ražošana un tiktu īstenota daudzfunkcionāla lauksaimnieciskā darbība, tādējādi saglabājot pievienotās vērtības radīšanu, sekmējot ilgtspējīgu nodarbinātību un paverot iespējas gūt ienākumus arī no citiem avotiem;

| P. | tā kā tie kalnu reģioni, kas ietver ES ārējās robežas, saskaras ar papildu grūtībām un tos lielākā mērā skar negatīvās, kalnu reģioniem raksturīgās tendences; |
| --- | --- |

P.

tā kā tie kalnu reģioni, kas ietver ES ārējās robežas, saskaras ar papildu grūtībām un tos lielākā mērā skar negatīvās, kalnu reģioniem raksturīgās tendences;

| Q. | tā kā Eiropā ir kalnu grēdas, kas stiepjas cauri vairākām dalībvalstīm un pat iestiepjas trešās valstīs, piemēram, Karpatu kalni, kas pēc pēdējās ES paplašināšanās kļuva par ES austrumu robežu un šobrīd ir ģeopolitiski ārkārtīgi svarīgs reģions, kura stratēģiskās politiskās intereses ir būtiski svarīgas Savienības stabilitātei; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Eiropā ir kalnu grēdas, kas stiepjas cauri vairākām dalībvalstīm un pat iestiepjas trešās valstīs, piemēram, Karpatu kalni, kas pēc pēdējās ES paplašināšanās kļuva par ES austrumu robežu un šobrīd ir ģeopolitiski ārkārtīgi svarīgs reģions, kura stratēģiskās politiskās intereses ir būtiski svarīgas Savienības stabilitātei;

| R. | tā kā daudzos kalnu reģionos, īpaši vietās, kurās aktivitāte ir sezonāla, trūkst pamata infrastruktūras, sabiedrisko pakalpojumu un regulāras piekļuves vispārējas nozīmes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

R.

tā kā daudzos kalnu reģionos, īpaši vietās, kurās aktivitāte ir sezonāla, trūkst pamata infrastruktūras, sabiedrisko pakalpojumu un regulāras piekļuves vispārējas nozīmes pakalpojumiem;

| S. | tā kā lauksaimniecība kalnos ir svarīga kalnu reģionu identitātes un kultūras sastāvdaļa un turpina sekmēt nodarbinātību un atsevišķas tautsaimniecības nozares šajos reģionos, piemēram, mežsaimniecības resursu izmantošanu un tūrismu, paturot prātā, ka turpinās saimnieciskās darbības un nodarbinātības dažādošana un ka tā ir daļa no aprites ekonomikas; |
| --- | --- |

S.

tā kā lauksaimniecība kalnos ir svarīga kalnu reģionu identitātes un kultūras sastāvdaļa un turpina sekmēt nodarbinātību un atsevišķas tautsaimniecības nozares šajos reģionos, piemēram, mežsaimniecības resursu izmantošanu un tūrismu, paturot prātā, ka turpinās saimnieciskās darbības un nodarbinātības dažādošana un ka tā ir daļa no aprites ekonomikas;

| T. | tā kā tālākie reģioni ir arī vulkāniskas izcelsmes kalnu reģioni (aktīvi vai dusoši vulkāni, vulkānu masīvi vai ķēdes un vulkāniskas izcelsmes salas), kuru daļas atrodas zem ūdens un tā kā šie reģioni savas topogrāfijas dēļ saskaras ar grūtībām; |
| --- | --- |

T.

tā kā tālākie reģioni ir arī vulkāniskas izcelsmes kalnu reģioni (aktīvi vai dusoši vulkāni, vulkānu masīvi vai ķēdes un vulkāniskas izcelsmes salas), kuru daļas atrodas zem ūdens un tā kā šie reģioni savas topogrāfijas dēļ saskaras ar grūtībām;

| U. | tā kā sievietes, kas dzīvo kalnu reģionos, sevišķi mazāk attīstītos reģionos, bieži vien saskaras ar grūtībām attiecībā uz piekļuvi augstākam izglītības līmeni un pienācīga darba iespējām; |
| --- | --- |

U.

tā kā sievietes, kas dzīvo kalnu reģionos, sevišķi mazāk attīstītos reģionos, bieži vien saskaras ar grūtībām attiecībā uz piekļuvi augstākam izglītības līmeni un pienācīga darba iespējām;

| V. | tā kā ir jārod risinājums dažādām problēmām, kuru pamatā ir iedzīvotāju skaita samazināšanās, klimata pārmaiņu ietekme, nepietiekama lauksaimniecības zemes pieejamība, pārstāšana zemi izmantot lauksaimnieciskiem mērķiem un ar to saistītā zemes aizaugšana ar krūmājiem un kokiem, un jāreaģē uz nepieciešamību saglabāt kalnu pļavas; |
| --- | --- |

V.

tā kā ir jārod risinājums dažādām problēmām, kuru pamatā ir iedzīvotāju skaita samazināšanās, klimata pārmaiņu ietekme, nepietiekama lauksaimniecības zemes pieejamība, pārstāšana zemi izmantot lauksaimnieciskiem mērķiem un ar to saistītā zemes aizaugšana ar krūmājiem un kokiem, un jāreaģē uz nepieciešamību saglabāt kalnu pļavas;

| W. | tā kā daudzu ES valstu kalnu reģionos ievērojama nozīme ir lopu audzēšanai (piena ražošanai, kā arī neintensīvai gaļas ražošanai); tā kā mazos lauksaimniecības uzņēmumus šajos apgabalos spēcīgi ietekmē sarežģītie tirgus apstākļi un visai neizdevīgā situācija izmaksu ziņā; |
| --- | --- |

W.

tā kā daudzu ES valstu kalnu reģionos ievērojama nozīme ir lopu audzēšanai (piena ražošanai, kā arī neintensīvai gaļas ražošanai); tā kā mazos lauksaimniecības uzņēmumus šajos apgabalos spēcīgi ietekmē sarežģītie tirgus apstākļi un visai neizdevīgā situācija izmaksu ziņā;

| X. | tā kā LESD 174. panta 3. punktā ir skaidri norādīts, ka īpaša uzmanība cita starpā ir jāvelta kalnu reģioniem; tā kā pastāv vairākas ES politikas jomas, programmas un stratēģijas, kas netieši ietekmē kalnu reģionus, |
| --- | --- |

X.

tā kā LESD 174. panta 3. punktā ir skaidri norādīts, ka īpaša uzmanība cita starpā ir jāvelta kalnu reģioniem; tā kā pastāv vairākas ES politikas jomas, programmas un stratēģijas, kas netieši ietekmē kalnu reģionus,

Koordinēta pieeja un vispārēji apsvērumi

| 1. | aicina Komisiju saistībā ar kohēzijas politiku sākt veidot funkcionējošu kalnu reģionu darba definīciju, kas papildinātu kalnu reģionu definīciju, ko izmanto Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai kontekstā, nolūkā uzlabot attiecīgo politikas virzienu un pasākumu koordināciju; uzskata, ka šādai definīcijai ir jābūt plašai un iekļaujošai, ņemot vērā dažādus faktorus, piemēram, augstumu virs jūras līmeņa, pieejamību un nogāzes slīpumu; aicina Komisiju izveidot visaptverošu definīciju, lai aptvertu arī vulkāniskos reģionus salās un tālākos reģionus, kā arī apgabalus, kas lai arī nav kalni, ir daļa no kalnu reģioniem; šajā sakarā kā uz labu iniciatīvu norāda uz ES stratēģijas Alpu reģionam (EUSALP) ierosmi iekļaut stratēģijā teritorijas, kas neatrodas kalnos; |
| --- | --- |

1.

aicina Komisiju saistībā ar kohēzijas politiku sākt veidot funkcionējošu kalnu reģionu darba definīciju, kas papildinātu kalnu reģionu definīciju, ko izmanto Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai kontekstā, nolūkā uzlabot attiecīgo politikas virzienu un pasākumu koordināciju; uzskata, ka šādai definīcijai ir jābūt plašai un iekļaujošai, ņemot vērā dažādus faktorus, piemēram, augstumu virs jūras līmeņa, pieejamību un nogāzes slīpumu; aicina Komisiju izveidot visaptverošu definīciju, lai aptvertu arī vulkāniskos reģionus salās un tālākos reģionus, kā arī apgabalus, kas lai arī nav kalni, ir daļa no kalnu reģioniem; šajā sakarā kā uz labu iniciatīvu norāda uz ES stratēģijas Alpu reģionam (EUSALP) ierosmi iekļaut stratēģijā teritorijas, kas neatrodas kalnos;

| 2. | uzskata, ka ES politikā būtu jāievēro īpaša pieeja kalnu reģioniem, jo tie atrodas sliktākā strukturālā situācijā; uzskata, ka ES politikā būtu jāievēro īpaša pieeja kalnu reģioniem, jo tie ir nepārprotami nelabvēlīgākā strukturālā situācijā; tādēļ uzskata, ka kalnu reģioni būtu jāintegrē visos ES politikas aspektos, arī kohēzijas politikā, ieviešot teritoriālās ietekmes novērtējumu; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka ES politikā būtu jāievēro īpaša pieeja kalnu reģioniem, jo tie atrodas sliktākā strukturālā situācijā; uzskata, ka ES politikā būtu jāievēro īpaša pieeja kalnu reģioniem, jo tie ir nepārprotami nelabvēlīgākā strukturālā situācijā; tādēļ uzskata, ka kalnu reģioni būtu jāintegrē visos ES politikas aspektos, arī kohēzijas politikā, ieviešot teritoriālās ietekmes novērtējumu;

| 3. | atzīst, ka Eiropas Savienībai nav īpašas kalnu reģionu politikas, un norāda, ka jau pastāvošie politikas virzieni, programmas un stratēģijas, kas netieši ietekmē šādas teritorijas, sniedz pamatu ES kalnu reģionu programmai, uz kuru vajadzētu balstīt ES stratēģiju ar mērķi nodrošināt kalnu reģionu un no tiem atkarīgo teritoriju ilgtermiņa attīstību; |
| --- | --- |

3.

atzīst, ka Eiropas Savienībai nav īpašas kalnu reģionu politikas, un norāda, ka jau pastāvošie politikas virzieni, programmas un stratēģijas, kas netieši ietekmē šādas teritorijas, sniedz pamatu ES kalnu reģionu programmai, uz kuru vajadzētu balstīt ES stratēģiju ar mērķi nodrošināt kalnu reģionu un no tiem atkarīgo teritoriju ilgtermiņa attīstību;

| 4. | aicina Komisiju strādāt pie ES kalnu reģionu programmas, kam vajadzētu būt pamatdokumentam, kurš sniedz ieguldījumu transnacionālā, pārrobežu un starpreģionālā politikā; uzskata, ka šajā nākotnes programmā būtu jānosaka minēto reģionu attīstības prioritātes, lai varētu labāk pielāgot nozaru politiku un nodrošināt finansējuma iespējas no ES fondiem un lai varētu īstenot ilgtspējīgu un ilgtermiņa iekļaušanas politiku; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju strādāt pie ES kalnu reģionu programmas, kam vajadzētu būt pamatdokumentam, kurš sniedz ieguldījumu transnacionālā, pārrobežu un starpreģionālā politikā; uzskata, ka šajā nākotnes programmā būtu jānosaka minēto reģionu attīstības prioritātes, lai varētu labāk pielāgot nozaru politiku un nodrošināt finansējuma iespējas no ES fondiem un lai varētu īstenot ilgtspējīgu un ilgtermiņa iekļaušanas politiku;

| 5. | aicina Komisiju saistībā ar šo programmu izstrādāt konkrētu, padziļinātu programmu to Eiropas ledāju aizsardzībai, kuriem saskaņā ar prognozēm līdz 2050. gadam draud izzušana; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju saistībā ar šo programmu izstrādāt konkrētu, padziļinātu programmu to Eiropas ledāju aizsardzībai, kuriem saskaņā ar prognozēm līdz 2050. gadam draud izzušana;

| 6. | prasa palielināt sinerģijas, saskaņojot ES politikas virzienus, stratēģijas un programmas, kas netieši ietekmē kalnu reģionus, tādus kā “Apvārsnis 2020”, COSME, LIFE, Natura 2000, ES platjoslas stratēģija, ES stratēģija par pielāgošanos klimata pārmaiņām, ES vides rīcības programma, Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments, Eiropas teritoriālā sadarbība, ESI fondi un Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF), kā arī makroreģionālās stratēģiskās iniciatīvas; aicina Komisiju apsvērt minēto programmu īpašu piemērošanu un īstenošanu kalnu reģionos; |
| --- | --- |

6.

prasa palielināt sinerģijas, saskaņojot ES politikas virzienus, stratēģijas un programmas, kas netieši ietekmē kalnu reģionus, tādus kā “Apvārsnis 2020”, COSME, LIFE, Natura 2000, ES platjoslas stratēģija, ES stratēģija par pielāgošanos klimata pārmaiņām, ES vides rīcības programma, Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments, Eiropas teritoriālā sadarbība, ESI fondi un Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF), kā arī makroreģionālās stratēģiskās iniciatīvas; aicina Komisiju apsvērt minēto programmu īpašu piemērošanu un īstenošanu kalnu reģionos;

| 7. | uzsver, ka ir svarīgi panākt sinerģiju starp politikas virzieniem, instrumentiem un nozarēm, un, lai to panāktu, ir jāpiemēro integrēta pieeja; uzsver, ka vērtīga pieredze ir gūta, īstenojot Alpu konvenciju, kas atbilst kā ekonomiskām, tā sociālām un vides aizsardzības interesēm; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka ir svarīgi panākt sinerģiju starp politikas virzieniem, instrumentiem un nozarēm, un, lai to panāktu, ir jāpiemēro integrēta pieeja; uzsver, ka vērtīga pieredze ir gūta, īstenojot Alpu konvenciju, kas atbilst kā ekonomiskām, tā sociālām un vides aizsardzības interesēm;

| 8. | norāda uz to, ka kalnu reģionos ir maz izmantojamas zemes, kas var izraisīt konfliktus dažādu vai pārklājošos interešu dēļ saistībā ar zemes klasifikāciju un izmantojumu; tādēļ aicina dalībvalstis izstrādāt un piemērot teritoriālās plānošanas instrumentus, kas atvieglotu koordināciju un sabiedrības līdzdalību teritoriālajā attīstībā; uzskata, ka Alpu konvencijas Protokols par teritoriālo plānošanu un ilgtspējīgu attīstību ir svarīgs piemērs, ko var izmantot turpmākos pasākumos; |
| --- | --- |

8.

norāda uz to, ka kalnu reģionos ir maz izmantojamas zemes, kas var izraisīt konfliktus dažādu vai pārklājošos interešu dēļ saistībā ar zemes klasifikāciju un izmantojumu; tādēļ aicina dalībvalstis izstrādāt un piemērot teritoriālās plānošanas instrumentus, kas atvieglotu koordināciju un sabiedrības līdzdalību teritoriālajā attīstībā; uzskata, ka Alpu konvencijas Protokols par teritoriālo plānošanu un ilgtspējīgu attīstību ir svarīgs piemērs, ko var izmantot turpmākos pasākumos;

| 9. | aicina tās dalībvalstis, kuru dabas parki robežojas ar citām valstīm vai iestiepjas tajās, izveidot kopīgu pieeju šo dabas parku apsaimniekošanai, attīstībai un aizsardzībai; |
| --- | --- |

9.

aicina tās dalībvalstis, kuru dabas parki robežojas ar citām valstīm vai iestiepjas tajās, izveidot kopīgu pieeju šo dabas parku apsaimniekošanai, attīstībai un aizsardzībai;

| 10. | norāda, ka nesen veiktās kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) un reģionālās politikas reformas nodrošina iespēju pārvaldīt ES kohēzijas finansējumu reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka nesen veiktās kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) un reģionālās politikas reformas nodrošina iespēju pārvaldīt ES kohēzijas finansējumu reģionālā līmenī;

| 11. | aicina pārvaldes iestādes apsvērt iespēju būtiski palielināt ESI fondu piešķīrumus valstu līmenī neattīstītām kalnu teritorijām, izmantojot daudznozaru politikas pieeju, ja tas iespējams; aicina dalībvalstis sekmēt investīcijas kalnu reģionos, šajos reģionos dodot priekšroku darbības programmu finansējumam; |
| --- | --- |

11.

aicina pārvaldes iestādes apsvērt iespēju būtiski palielināt ESI fondu piešķīrumus valstu līmenī neattīstītām kalnu teritorijām, izmantojot daudznozaru politikas pieeju, ja tas iespējams; aicina dalībvalstis sekmēt investīcijas kalnu reģionos, šajos reģionos dodot priekšroku darbības programmu finansējumam;

| 12. | uzsver, ka kohēzijas politikas teritoriālā dimensija ir jānosaka par prioritāru, izmantojot mērķtiecīgas iniciatīvas teritoriālajai attīstībai un papildu atbalstu teritoriālajai sadarbībai Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka kohēzijas politikas teritoriālā dimensija ir jānosaka par prioritāru, izmantojot mērķtiecīgas iniciatīvas teritoriālajai attīstībai un papildu atbalstu teritoriālajai sadarbībai Eiropas līmenī;

| 13. | uzsver, ka dalībvalstis un reģioni var izmantot Lauku attīstības regulā paredzēto iespēju izveidot kalnu apgabalu vajadzībām pielāgotas tematiskas apakšprogrammas, kas ir tiesīgas saņemt augstākas publiskā finansējuma likmes; mudina dalībvalstis un reģionus izmantot šīs iespējas; norāda, ka līdz šim vēl neviena kompetentā iestāde nav nolēmusi tā rīkoties; tomēr uzskata, ka tas nebūt nenozīmē to, ka šiem reģioniem nebūtu paredzēts īpašs atbalsts; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka dalībvalstis un reģioni var izmantot Lauku attīstības regulā paredzēto iespēju izveidot kalnu apgabalu vajadzībām pielāgotas tematiskas apakšprogrammas, kas ir tiesīgas saņemt augstākas publiskā finansējuma likmes; mudina dalībvalstis un reģionus izmantot šīs iespējas; norāda, ka līdz šim vēl neviena kompetentā iestāde nav nolēmusi tā rīkoties; tomēr uzskata, ka tas nebūt nenozīmē to, ka šiem reģioniem nebūtu paredzēts īpašs atbalsts;

| 14. | mudina dalībvalstis kalnu teritoriju atbalstam izmantot tādus instrumentus kā integrēti teritoriālie ieguldījumi (ITI) un sabiedrības virzīta vietējā attīstība (SVVA), lai atbalstītu šo reģionu īpašo attīstības potenciālu un mērķus; mudina atbalstīt vietējās rīcības grupas sabiedrības virzītai vietējai attīstībai, lai sekmētu transnacionālu tīklu veidošanos un sadarbīgas darba metodes; |
| --- | --- |

14.

mudina dalībvalstis kalnu teritoriju atbalstam izmantot tādus instrumentus kā integrēti teritoriālie ieguldījumi (ITI) un sabiedrības virzīta vietējā attīstība (SVVA), lai atbalstītu šo reģionu īpašo attīstības potenciālu un mērķus; mudina atbalstīt vietējās rīcības grupas sabiedrības virzītai vietējai attīstībai, lai sekmētu transnacionālu tīklu veidošanos un sadarbīgas darba metodes;

| 15. | uzsver makroreģionālo stratēģiju ES kalnu reģionu ilgtspējīgai attīstībai (attiecīgā gadījumā ar izteiktu pārrobežu sadarbības dimensiju) pašreizējās un turpmākās izstrādes potenciālu un nozīmīgumu; aicina ņemt vērā pieredzi, kas gūta, īstenojot citas ES makroreģionālās stratēģijas; |
| --- | --- |

15.

uzsver makroreģionālo stratēģiju ES kalnu reģionu ilgtspējīgai attīstībai (attiecīgā gadījumā ar izteiktu pārrobežu sadarbības dimensiju) pašreizējās un turpmākās izstrādes potenciālu un nozīmīgumu; aicina ņemt vērā pieredzi, kas gūta, īstenojot citas ES makroreģionālās stratēģijas;

| 16. | atzinīgi vērtē pašreizējās iniciatīvas attiecībā uz Karpatiem ES stratēģijā Donavas reģionam un panākto progresu saistībā ar ES makroreģionālo stratēģiju Alpiem; norāda, ka Alpu stratēģija ir labs piemērs integrētai pieejai teritoriālajai attīstībai, jo tajā ņemtas vērā kalnu teritorijas un tajās ietilpstošie reģioni; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē pašreizējās iniciatīvas attiecībā uz Karpatiem ES stratēģijā Donavas reģionam un panākto progresu saistībā ar ES makroreģionālo stratēģiju Alpiem; norāda, ka Alpu stratēģija ir labs piemērs integrētai pieejai teritoriālajai attīstībai, jo tajā ņemtas vērā kalnu teritorijas un tajās ietilpstošie reģioni;

| 17. | uzskata, ka Eiropas teritoriālās sadarbības (ETS) instruments sniedz lielisku iespēju kalnu reģioniem, kurus daudzos gadījumos šķērso valstu robežas, apmainīties ar paraugpraksi un zināšanām, un prasa turpmākajā ETS iekļaut īpašu kalnu dimensiju; atzinīgi vērtē tādas iniciatīvas kā politika pret apdzīvotības sarukšanu kalnu teritorijās (PADIMA), kuru mērķis ir risināt kalnu reģioniem raksturīgās problēmas; uzsver INTERREG programmu un citu sadarbības iniciatīvu, piemēram, Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) un Eiropas ekonomisko interešu grupu (EEIG) nozīmi kopīgi izmantojamu zonu izveidē kalnu reģionos, kas notiek kopīgi vadītā un saskaņotā veidā apgabalos, kuros ietilpst pārrobežu kalnu reģioni; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka Eiropas teritoriālās sadarbības (ETS) instruments sniedz lielisku iespēju kalnu reģioniem, kurus daudzos gadījumos šķērso valstu robežas, apmainīties ar paraugpraksi un zināšanām, un prasa turpmākajā ETS iekļaut īpašu kalnu dimensiju; atzinīgi vērtē tādas iniciatīvas kā politika pret apdzīvotības sarukšanu kalnu teritorijās (PADIMA), kuru mērķis ir risināt kalnu reģioniem raksturīgās problēmas; uzsver INTERREG programmu un citu sadarbības iniciatīvu, piemēram, Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) un Eiropas ekonomisko interešu grupu (EEIG) nozīmi kopīgi izmantojamu zonu izveidē kalnu reģionos, kas notiek kopīgi vadītā un saskaņotā veidā apgabalos, kuros ietilpst pārrobežu kalnu reģioni;

| 18. | aicina Komisiju iesniegt paziņojumu, kurš ietvertu ES kalnu reģionu programmu, un pēc tam — balto grāmatu par kalnu reģionu attīstību, pamatojoties uz paraugpraksi un iesaistot vietējās, reģionālās un valsts iestādes un citus attiecīgus dalībniekus, tostarp ekonomiskos un sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju iesniegt paziņojumu, kurš ietvertu ES kalnu reģionu programmu, un pēc tam — balto grāmatu par kalnu reģionu attīstību, pamatojoties uz paraugpraksi un iesaistot vietējās, reģionālās un valsts iestādes un citus attiecīgus dalībniekus, tostarp ekonomiskos un sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus;

| 19. | uzstāj, ka Komisijai un citām ieinteresētajām personām ir jāveic rūpīgs un regulārs novērtējums par stāvokli ES kalnu reģionos un jāanalizē tādi dati kā kohēzijas politikas darbības programmu īstenošanas rezultāti un dzīves kvalitātes un demogrāfijas izmaiņu rādītāji, lai pareizi virzītu ES finansējumu un politikas īstenošanu; |
| --- | --- |

19.

uzstāj, ka Komisijai un citām ieinteresētajām personām ir jāveic rūpīgs un regulārs novērtējums par stāvokli ES kalnu reģionos un jāanalizē tādi dati kā kohēzijas politikas darbības programmu īstenošanas rezultāti un dzīves kvalitātes un demogrāfijas izmaiņu rādītāji, lai pareizi virzītu ES finansējumu un politikas īstenošanu;

| 20. | uzsver, ka ir jāvar paļauties uz uzticamiem, pa kategorijām sadalītiem statistikas datiem, uz kuriem var balstīt politikas iniciatīvas; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka ir jāvar paļauties uz uzticamiem, pa kategorijām sadalītiem statistikas datiem, uz kuriem var balstīt politikas iniciatīvas;

| 21. | prasa sadarboties ar Eiropas valstīm, kas nav ES dalībvalstis, kā arī reģionālajām un vietējām valdībām, lai īstenotu kalnu reģionu politiku; |
| --- | --- |

21.

prasa sadarboties ar Eiropas valstīm, kas nav ES dalībvalstis, kā arī reģionālajām un vietējām valdībām, lai īstenotu kalnu reģionu politiku;

| 22. | aicina Komisiju veicināt finansēšanas instrumentu izmantošanu kalnu reģionos, lai sasniegtu konkrētus rezultātus; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju veicināt finansēšanas instrumentu izmantošanu kalnu reģionos, lai sasniegtu konkrētus rezultātus;

| 23. | atzinīgi vērtē pašreizējo diskusiju par kohēzijas politikas vienkāršošanu; pauž cerību, ka vienkāršāks regulējums un ieinteresētajām personām un saņēmējiem vieglāk izmantojamu instrumentu pieejamība sekmēs ES kalnu reģionu attīstību; prasa īpašu uzmanību veltīt vienkāršošanai un centieniem veicināt ieguldījumus kalnu reģionos; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē pašreizējo diskusiju par kohēzijas politikas vienkāršošanu; pauž cerību, ka vienkāršāks regulējums un ieinteresētajām personām un saņēmējiem vieglāk izmantojamu instrumentu pieejamība sekmēs ES kalnu reģionu attīstību; prasa īpašu uzmanību veltīt vienkāršošanai un centieniem veicināt ieguldījumus kalnu reģionos;

| 24. | aicina Komisiju ierosināt Eiropas Salu un kalnu gadu; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju ierosināt Eiropas Salu un kalnu gadu;

Darbvietas un ekonomiskā izaugsme kalnu reģionos

| 25. | norāda, ka MVU kalnu reģionos saskaras ar nopietnām grūtībām pieejamības, infrastruktūras, savienojamības un cilvēkresursu trūkuma dēļ; aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību MVU izveidei kalnu reģionos, īpaši apgabalos, ko skārušas dabas vai klimata pārmaiņu izraisītas katastrofas, mudina dalībvalstis attiecīgi dot priekšroku investīcijām kalnu reģionu infrastruktūrā un pakalpojumu sniegšanā šais reģionos; aicina veidot sinerģijas starp ESI fondu līdzekļiem un citām ES subsidētām programmām un iniciatīvām, lai izveidotu visaptverošu un efektīvu politikas pieeju un sniegtu pēc iespējas lielāku atbalstu MVU un uzņēmējdarbībai; uzsver, ka ir jāizveido integrētas, konkrētām vietām kalnu reģionos paredzētas stratēģijas, lai apzinātu īpašās attīstības iespējas, un tajās ir jāiekļauj pasākumi vietējo MVU savienojamības palielināšanai un attiecību un koordinācijas veicināšanai nozares iekšienē un starp nozarēm; |
| --- | --- |

25.

norāda, ka MVU kalnu reģionos saskaras ar nopietnām grūtībām pieejamības, infrastruktūras, savienojamības un cilvēkresursu trūkuma dēļ; aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību MVU izveidei kalnu reģionos, īpaši apgabalos, ko skārušas dabas vai klimata pārmaiņu izraisītas katastrofas, mudina dalībvalstis attiecīgi dot priekšroku investīcijām kalnu reģionu infrastruktūrā un pakalpojumu sniegšanā šais reģionos; aicina veidot sinerģijas starp ESI fondu līdzekļiem un citām ES subsidētām programmām un iniciatīvām, lai izveidotu visaptverošu un efektīvu politikas pieeju un sniegtu pēc iespējas lielāku atbalstu MVU un uzņēmējdarbībai; uzsver, ka ir jāizveido integrētas, konkrētām vietām kalnu reģionos paredzētas stratēģijas, lai apzinātu īpašās attīstības iespējas, un tajās ir jāiekļauj pasākumi vietējo MVU savienojamības palielināšanai un attiecību un koordinācijas veicināšanai nozares iekšienē un starp nozarēm;

| 26. | uzsver nozīmi, kāda ir daudzpusējas lauksaimnieciskās ražošanas attīstīšanai saistībā ar tūrisma attīstību, vides aizsardzību, kā arī pārtikas ķēžu strukturēšanai kalnu reģionos, vai nu izmantojot ražotāju organizāciju asociācijas, kas palielina lauksaimnieku pozīcijas sarunās, vai arī veidojot vietējos tirgus un īsās piegādes ķēdes; uzsver nepieciešamību garantēt piekļuvi lieliem tirgiem un ieviest produktu kvalitātes nodrošināšanas, popularizēšanas un aizsardzības mehānismus, tādējādi uzlabojot lauksaimniecības produktu mārketingu un iekļaujot tos attiecīgā ģeogrāfiskā apgabala vispārējā tūrisma produktu klāstā; turklāt tā kā kalnu reģionos ir lielas iespējas ražot augstvērtīgus pārtikas produktus, aicina Komisiju un dalībvalstis sākt apspriest īpaša marķējuma ieviešanu ES līmenī pārtikas produktiem, kas ražoti kalnos; |
| --- | --- |

26.

uzsver nozīmi, kāda ir daudzpusējas lauksaimnieciskās ražošanas attīstīšanai saistībā ar tūrisma attīstību, vides aizsardzību, kā arī pārtikas ķēžu strukturēšanai kalnu reģionos, vai nu izmantojot ražotāju organizāciju asociācijas, kas palielina lauksaimnieku pozīcijas sarunās, vai arī veidojot vietējos tirgus un īsās piegādes ķēdes; uzsver nepieciešamību garantēt piekļuvi lieliem tirgiem un ieviest produktu kvalitātes nodrošināšanas, popularizēšanas un aizsardzības mehānismus, tādējādi uzlabojot lauksaimniecības produktu mārketingu un iekļaujot tos attiecīgā ģeogrāfiskā apgabala vispārējā tūrisma produktu klāstā; turklāt tā kā kalnu reģionos ir lielas iespējas ražot augstvērtīgus pārtikas produktus, aicina Komisiju un dalībvalstis sākt apspriest īpaša marķējuma ieviešanu ES līmenī pārtikas produktiem, kas ražoti kalnos;

| 27. | šajā sakarā atzīst, ka ir vajadzīgs ELFLA atbalsts lauksaimnieciskajai ražošanai kalnu reģionos un centieniem radīt pievienoto vērtību, veidojot sinerģijas ar citiem ES fondiem un iniciatīvām, kā arī privātiem finansēšanas instrumentiem, lai panāktu labvēlīgu ietekmi uz kalnu reģioniem; |
| --- | --- |

27.

šajā sakarā atzīst, ka ir vajadzīgs ELFLA atbalsts lauksaimnieciskajai ražošanai kalnu reģionos un centieniem radīt pievienoto vērtību, veidojot sinerģijas ar citiem ES fondiem un iniciatīvām, kā arī privātiem finansēšanas instrumentiem, lai panāktu labvēlīgu ietekmi uz kalnu reģioniem;

| 28. | atzinīgi vērtē panākto progresu saistībā ar ES meža stratēģiju; atbalsta mežu ilgtspējīgu attīstību Savienības līmenī, jo īpaši attiecībā uz mežu ieguldījumu vides un bioloģiskās daudzveidības aizsardzībā un atjaunojamās enerģijas mērķu sasniegšanā; norāda, ka stratēģijā varētu uzsvērt mežsaimniecības ekonomisko aspektu; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē panākto progresu saistībā ar ES meža stratēģiju; atbalsta mežu ilgtspējīgu attīstību Savienības līmenī, jo īpaši attiecībā uz mežu ieguldījumu vides un bioloģiskās daudzveidības aizsardzībā un atjaunojamās enerģijas mērķu sasniegšanā; norāda, ka stratēģijā varētu uzsvērt mežsaimniecības ekonomisko aspektu;

| 29. | uzskata, ka mežsaimniecība var nodrošināt darbvietas un attīstību kalnu reģionos un ka līdz ar to jānodrošina mežu resursu saglabāšana nākotnei, izmantojot tos ilgtspējīgā veidā; norāda, ka mežiem ir būtiski svarīga loma ekosistēmā un ka kalnos tiem ir nozīmīga loma lavīnu, zemes nogruvumu un plūdu novēršanā; aicina atbalstīt tos MVU, īpaši MVU, kas izveidoti kalnu reģionos, kuri ir saistīti ar mežsaimniecības nozari un kuri pilnībā ievēro vides ilgtspējas principu; jo īpaši uzsver mežsaimniecības īpašo ekonomisko un sociālo nozīmi kalnu reģionos, kā arī to, ka ir svarīgi veikt ieguldījumus, kas būtu vērsti uz mežsaimniecības resursu efektīvu izmantošanu šajos reģionos; atgādina, ka meži ir nozīmīgs primāro un otrreizējo izejvielu avots, kuras tiek izmantotas farmācijā, kosmētikas ražošanā un pārtikas rūpniecībā, tādējādi tie palīdz radīt darbvietas; šajā sakarā prasa, lai kohēzijas politikā lielāka uzmanība tiktu veltīta ilgtspējīgai mežu apsaimniekošanai; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka mežsaimniecība var nodrošināt darbvietas un attīstību kalnu reģionos un ka līdz ar to jānodrošina mežu resursu saglabāšana nākotnei, izmantojot tos ilgtspējīgā veidā; norāda, ka mežiem ir būtiski svarīga loma ekosistēmā un ka kalnos tiem ir nozīmīga loma lavīnu, zemes nogruvumu un plūdu novēršanā; aicina atbalstīt tos MVU, īpaši MVU, kas izveidoti kalnu reģionos, kuri ir saistīti ar mežsaimniecības nozari un kuri pilnībā ievēro vides ilgtspējas principu; jo īpaši uzsver mežsaimniecības īpašo ekonomisko un sociālo nozīmi kalnu reģionos, kā arī to, ka ir svarīgi veikt ieguldījumus, kas būtu vērsti uz mežsaimniecības resursu efektīvu izmantošanu šajos reģionos; atgādina, ka meži ir nozīmīgs primāro un otrreizējo izejvielu avots, kuras tiek izmantotas farmācijā, kosmētikas ražošanā un pārtikas rūpniecībā, tādējādi tie palīdz radīt darbvietas; šajā sakarā prasa, lai kohēzijas politikā lielāka uzmanība tiktu veltīta ilgtspējīgai mežu apsaimniekošanai;

| 30. | aicina izveidot papildu iniciatīvas ar mērķi kalnu reģionos saglabāt mazos pārstrādes uzņēmumus un mazās un vidējās kalnu lauku saimniecības, kas ir nozīmīgs nodarbinātības avots un kuru produkcijai ir īpaša kvalitāte, bet kuru ražošanas izmaksas ir augstākas un iespējas gūt peļņu zemākas salīdzinājumā ar intensīvo augkopību vai lopkopību; aicina Komisiju veicināt izmēģinājuma projektus, lai apdzīvotības sarukšanas apdraudētajos kalnu reģionos atjaunotu tradicionālās saimnieciskās darbības, tostarp lauksaimniecības un amatniecības nozarē; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt administratīvo procedūru racionalizēšanu attiecībā uz pieteikumu iesniegšanu un līdzekļu izlietojuma administrēšanu, lai uzlabotu nelielo kopienu piekļuvi finansējumam, tādējādi veicinot attīstību ilgtermiņā, piekļuvi tirgiem un ražotāju organizāciju izveidi kalnu apgabalos; |
| --- | --- |

30.

aicina izveidot papildu iniciatīvas ar mērķi kalnu reģionos saglabāt mazos pārstrādes uzņēmumus un mazās un vidējās kalnu lauku saimniecības, kas ir nozīmīgs nodarbinātības avots un kuru produkcijai ir īpaša kvalitāte, bet kuru ražošanas izmaksas ir augstākas un iespējas gūt peļņu zemākas salīdzinājumā ar intensīvo augkopību vai lopkopību; aicina Komisiju veicināt izmēģinājuma projektus, lai apdzīvotības sarukšanas apdraudētajos kalnu reģionos atjaunotu tradicionālās saimnieciskās darbības, tostarp lauksaimniecības un amatniecības nozarē; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt administratīvo procedūru racionalizēšanu attiecībā uz pieteikumu iesniegšanu un līdzekļu izlietojuma administrēšanu, lai uzlabotu nelielo kopienu piekļuvi finansējumam, tādējādi veicinot attīstību ilgtermiņā, piekļuvi tirgiem un ražotāju organizāciju izveidi kalnu apgabalos;

| 31. | aicina ESI fondu līdzekļu saņēmējus kalnu reģionos izvērtēt vietējo tehnoloģiju un ilgtspējīgu industriālo parku potenciālu un vajadzību pēc tādiem un pēc pienācīgiem lietderības pētījumiem un izmaksu un ieguvumu analīzes apsvērt to izveidošanu, izmantojot ES un valsts līdzekļus; |
| --- | --- |

31.

aicina ESI fondu līdzekļu saņēmējus kalnu reģionos izvērtēt vietējo tehnoloģiju un ilgtspējīgu industriālo parku potenciālu un vajadzību pēc tādiem un pēc pienācīgiem lietderības pētījumiem un izmaksu un ieguvumu analīzes apsvērt to izveidošanu, izmantojot ES un valsts līdzekļus;

| 32. | uzsver, ka ir vajadzīgas pārdomātas specializācijas stratēģijas, lai attiecīgā gadījumā stiprinātu kalnu reģionu potenciālu; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka ir vajadzīgas pārdomātas specializācijas stratēģijas, lai attiecīgā gadījumā stiprinātu kalnu reģionu potenciālu;

| 33. | uzsver, ka sociālajiem uzņēmumiem un tādiem alternatīviem uzņēmējdarbības modeļiem kā kooperatīvi un kopīgi pārvaldīti uzņēmumi var būt nozīmīga loma iekļaujošā un ilgtspējīgā kalnu reģionu attīstībā, tostarp marginalizēto iedzīvotāju grupu atstumtības novēršanā un dzimumu nevienlīdzības pārvarēšanā; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka sociālajiem uzņēmumiem un tādiem alternatīviem uzņēmējdarbības modeļiem kā kooperatīvi un kopīgi pārvaldīti uzņēmumi var būt nozīmīga loma iekļaujošā un ilgtspējīgā kalnu reģionu attīstībā, tostarp marginalizēto iedzīvotāju grupu atstumtības novēršanā un dzimumu nevienlīdzības pārvarēšanā;

| 34. | atbalsta ESI fondu izmantošanu tādās ekonomikas nozarēs, kas nepiesārņo vidi un ir vērstas uz nākotni, piemēram, ilgtspējīgs tūrisms, kultūras mantojums, ilgtspējīga mežsaimniecība, ātrdarbīga interneta izveide, amatniecība un atjaunojamo energoresursu izmantošana; uzsver, ka ir svarīgi izveidot jaunus, inovatīvus tūrisma modeļus un veicināt esošo, sekmīgo modeļu izmantošanu; |
| --- | --- |

34.

atbalsta ESI fondu izmantošanu tādās ekonomikas nozarēs, kas nepiesārņo vidi un ir vērstas uz nākotni, piemēram, ilgtspējīgs tūrisms, kultūras mantojums, ilgtspējīga mežsaimniecība, ātrdarbīga interneta izveide, amatniecība un atjaunojamo energoresursu izmantošana; uzsver, ka ir svarīgi izveidot jaunus, inovatīvus tūrisma modeļus un veicināt esošo, sekmīgo modeļu izmantošanu;

Kalnu reģionu sociāli ekonomiskā dimensija

| 35. | norāda, ka kohēzijas politikā varētu uzsvērt atbalstu pārejai uz mazoglekļa, pret klimata pārmaiņām noturīgu, resursu ziņā efektīvu un vides ziņā ilgtspējīgu ekonomiku; |
| --- | --- |

35.

norāda, ka kohēzijas politikā varētu uzsvērt atbalstu pārejai uz mazoglekļa, pret klimata pārmaiņām noturīgu, resursu ziņā efektīvu un vides ziņā ilgtspējīgu ekonomiku;

| 36. | uzskata, ka darbaspēka kvalifikācijas paaugstināšanai un jaunu darbvietu izveidei zaļajā ekonomikā vajadzētu būt starp Eiropas Sociālā fonda (ESF) ieguldījumu prioritātēm, un uzsver, ka ES politikai būtu jāatbalsta apmācība tādās jomās kā kalnu lauksaimniecība, ilgtspējīgs tūrisms, amatniecība, ilgtspējīga mežsaimniecība un atjaunojamo energoresursu izmantošanas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka darbaspēka kvalifikācijas paaugstināšanai un jaunu darbvietu izveidei zaļajā ekonomikā vajadzētu būt starp Eiropas Sociālā fonda (ESF) ieguldījumu prioritātēm, un uzsver, ka ES politikai būtu jāatbalsta apmācība tādās jomās kā kalnu lauksaimniecība, ilgtspējīgs tūrisms, amatniecība, ilgtspējīga mežsaimniecība un atjaunojamo energoresursu izmantošanas tehnoloģijas;

| 37. | atzinīgi vērtē iniciatīvas piesaistīt jauniešus lauksaimniecībai un aicina Komisiju izstrādāt līdzīgas programmas kalnu reģioniem; mudina veikt pasākumus, kuru mērķis ir iedrošināt jaunos uzņēmējus darboties nozarēs, kas saistītas ar kultūras mantojumu, un neaprobežoties tikai ar sezonālo darbību; uzsver zinātnisko institūtu un citu ar kalnu lauksaimniecību saistītu izglītības organizāciju lomu; mudina jaunos lauksaimniekus iesaistīties apmaiņas programmās un e-mācību platformās; |
| --- | --- |

37.

atzinīgi vērtē iniciatīvas piesaistīt jauniešus lauksaimniecībai un aicina Komisiju izstrādāt līdzīgas programmas kalnu reģioniem; mudina veikt pasākumus, kuru mērķis ir iedrošināt jaunos uzņēmējus darboties nozarēs, kas saistītas ar kultūras mantojumu, un neaprobežoties tikai ar sezonālo darbību; uzsver zinātnisko institūtu un citu ar kalnu lauksaimniecību saistītu izglītības organizāciju lomu; mudina jaunos lauksaimniekus iesaistīties apmaiņas programmās un e-mācību platformās;

| 38. | uzsver, ka sieviešu un meiteņu izglītošanai ir liela nozīme un ka tas var palielināt sieviešu iekļaušanos tādās jomās kā zinātne, tehnoloģijas, inžernierzinātnes, matemātika un uzņēmējdarbība, kā arī zaļās ekonomikas nozarēs; uzskata, ka īpaša uzmanība būtu jāveltī jautājumam, kā atbalstīt un rosināt sieviešu iesaistīšanos lauksaimnieciskajā darbībā un sieviešu pašnodarbinātību, sievietēm iesaistoties tiešajā tirgvedībā, tūrismā, amatniecībā un projektos; uzsver aktīvas sieviešu līdzdalības nozīmi un sieviešu nozīmīgo lomu kalnu apgabalos, jo sevišķi inovācijas un sadarbības procesu sekmēšanā un šo apgabalu pienācīgas funkcionētspējas saglabāšanā; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot esošos Eiropas Sociālā fonda un pārrobežu projektu resursus un procedūras mikorfinansējuma un mikrokredītu iniciatīvām, kas būtu paredzētas sievietēm un sieviešu karjeras iespēju palielināšanai; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka sieviešu un meiteņu izglītošanai ir liela nozīme un ka tas var palielināt sieviešu iekļaušanos tādās jomās kā zinātne, tehnoloģijas, inžernierzinātnes, matemātika un uzņēmējdarbība, kā arī zaļās ekonomikas nozarēs; uzskata, ka īpaša uzmanība būtu jāveltī jautājumam, kā atbalstīt un rosināt sieviešu iesaistīšanos lauksaimnieciskajā darbībā un sieviešu pašnodarbinātību, sievietēm iesaistoties tiešajā tirgvedībā, tūrismā, amatniecībā un projektos; uzsver aktīvas sieviešu līdzdalības nozīmi un sieviešu nozīmīgo lomu kalnu apgabalos, jo sevišķi inovācijas un sadarbības procesu sekmēšanā un šo apgabalu pienācīgas funkcionētspējas saglabāšanā; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot esošos Eiropas Sociālā fonda un pārrobežu projektu resursus un procedūras mikorfinansējuma un mikrokredītu iniciatīvām, kas būtu paredzētas sievietēm un sieviešu karjeras iespēju palielināšanai;

| 39. | uzsver, ka pēdējā KLP reformā ir ņemta vērā kalnu reģionu nozīme un iestrādāti efektīvi Eiropas Savienības pasākumi; uzskata, ka KLP mērķim ir jābūt ne tikai kompensēt neizdevīgus dabas vai ekonomiskos apstākļus, ar ko saskaras lauksaimnieki, bet arī dot iespējas izmantot šīm teritorijām piemītošās priekšrocības; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka pēdējā KLP reformā ir ņemta vērā kalnu reģionu nozīme un iestrādāti efektīvi Eiropas Savienības pasākumi; uzskata, ka KLP mērķim ir jābūt ne tikai kompensēt neizdevīgus dabas vai ekonomiskos apstākļus, ar ko saskaras lauksaimnieki, bet arī dot iespējas izmantot šīm teritorijām piemītošās priekšrocības;

| 40. | uzsver KLP pirmā pīlāra atbalsta nozīmi lauksaimnieciskās ražošanas un lauksaimnieku ienākumu saglabāšanā kalnu apgabalos; atgādina, ka minēto mērķu sasniegšanai dalībvalstis var ieviest īpašus tiešā atbalsta maksājumus un saistītos maksājumus; atgādina, ka daudzās dalībvalstīs nepietiekamas iekšējās konverģences dēļ pirmajā pīlārā iekļautais atsaistītais atbalsts ir ievērojami mazāks nekā galvenokārt lauksaimnieciskiem mērķiem izmantotās teritorijās un tādējādi lauksaimniecības uzņēmumu konkurētspēja tiek ierobežota vēl vairāk; |
| --- | --- |

40.

uzsver KLP pirmā pīlāra atbalsta nozīmi lauksaimnieciskās ražošanas un lauksaimnieku ienākumu saglabāšanā kalnu apgabalos; atgādina, ka minēto mērķu sasniegšanai dalībvalstis var ieviest īpašus tiešā atbalsta maksājumus un saistītos maksājumus; atgādina, ka daudzās dalībvalstīs nepietiekamas iekšējās konverģences dēļ pirmajā pīlārā iekļautais atsaistītais atbalsts ir ievērojami mazāks nekā galvenokārt lauksaimnieciskiem mērķiem izmantotās teritorijās un tādējādi lauksaimniecības uzņēmumu konkurētspēja tiek ierobežota vēl vairāk;

| 41. | uzskata, ka KLP otrā pīlāra pasākumiem ir jānodrošina kalnu reģionu lauksaimnieciskās ražošanas un pārstrādes uzņēmumu darbības ilgtspēja, konkurētspēja un dažādošana; turklāt uzskata, ka šādi pasākumi varētu veicināt lauku “atdzimšanu”, jo ar tiem tiktu sniegts atbalsts daudzfunkcionālu lauku saimniecību attīstības projektiem, kuri rada pievienoto vērtību un inovācijas, un priekšroka tajos tiktu dota ieguldījumiem lauksaimniecībā (ieguldījumiem ēkās, specifiskā aprīkojumā, modernizācijā utt.), kā arī tradicionālo šķirņu saglabāšanai kalnu reģionos; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka KLP otrā pīlāra pasākumiem ir jānodrošina kalnu reģionu lauksaimnieciskās ražošanas un pārstrādes uzņēmumu darbības ilgtspēja, konkurētspēja un dažādošana; turklāt uzskata, ka šādi pasākumi varētu veicināt lauku “atdzimšanu”, jo ar tiem tiktu sniegts atbalsts daudzfunkcionālu lauku saimniecību attīstības projektiem, kuri rada pievienoto vērtību un inovācijas, un priekšroka tajos tiktu dota ieguldījumiem lauksaimniecībā (ieguldījumiem ēkās, specifiskā aprīkojumā, modernizācijā utt.), kā arī tradicionālo šķirņu saglabāšanai kalnu reģionos;

| 42. | uzskata, ka nozaru pieejas mērķim attiecībā uz piensaimniecības nozari ir jābūt ilgtspējīgas piena ražošanas nodrošināšanai kalnu apgabalos, un aicina Komisiju, dalībvalstis un reģionālās varas iestādes paredzēt — jo īpaši ar KLP otrā pīlāra starpniecību — paralēlus kompensācijas pasākumus piena ražošanai neizdevīgos apstākļos, tā tiecoties saglabāt un nostiprināt lauksaimniecisko darbību un lauksaimniecības uzņēmumu, jo īpaši mazo lauku saimniecību, efektīvu darbību šajos reģionos. |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka nozaru pieejas mērķim attiecībā uz piensaimniecības nozari ir jābūt ilgtspējīgas piena ražošanas nodrošināšanai kalnu apgabalos, un aicina Komisiju, dalībvalstis un reģionālās varas iestādes paredzēt — jo īpaši ar KLP otrā pīlāra starpniecību — paralēlus kompensācijas pasākumus piena ražošanai neizdevīgos apstākļos, tā tiecoties saglabāt un nostiprināt lauksaimniecisko darbību un lauksaimniecības uzņēmumu, jo īpaši mazo lauku saimniecību, efektīvu darbību šajos reģionos.

| 43. | uzsver duālās izglītības potenciālu kalnu reģionos; norāda uz iedvesmojošajiem rezultātiem, kas sasniegti dažās dalībvalstīs; atzinīgi vērtē duālās izglītības projektus visā Savienībā; |
| --- | --- |

43.

uzsver duālās izglītības potenciālu kalnu reģionos; norāda uz iedvesmojošajiem rezultātiem, kas sasniegti dažās dalībvalstīs; atzinīgi vērtē duālās izglītības projektus visā Savienībā;

| 44. | uzskata, ka piemērota fiziskā un IKT infrastruktūra paver iespējas izvērst saimniecisko darbību un izglītojošus, sociālus un kultūras pasākumus un mazina nomaļās atrašanās vietas un nošķirtības radīto ietekmi; aicina Komisiju nākt klajā ar konkrētiem ieteikumiem, kā novērst kvalificēta darbaspēka trūkumu tūrisma nozarē, īpašu uzmanību pievēršot tādām problēmām kā darbvietu nepievilcība, zemais atalgojums, kā arī iespējām sekmēt profesionālās karjeras attīstību mudina Komisiju un dalībvalstis ar kohēzijas un investīciju fondu palīdzību novirzīt ieguldījumus infrastruktūrai kalnu reģionos, lai padarītu tos pievilcīgākus saimnieciskai darbībai; |
| --- | --- |

44.

uzskata, ka piemērota fiziskā un IKT infrastruktūra paver iespējas izvērst saimniecisko darbību un izglītojošus, sociālus un kultūras pasākumus un mazina nomaļās atrašanās vietas un nošķirtības radīto ietekmi; aicina Komisiju nākt klajā ar konkrētiem ieteikumiem, kā novērst kvalificēta darbaspēka trūkumu tūrisma nozarē, īpašu uzmanību pievēršot tādām problēmām kā darbvietu nepievilcība, zemais atalgojums, kā arī iespējām sekmēt profesionālās karjeras attīstību mudina Komisiju un dalībvalstis ar kohēzijas un investīciju fondu palīdzību novirzīt ieguldījumus infrastruktūrai kalnu reģionos, lai padarītu tos pievilcīgākus saimnieciskai darbībai;

| 45. | atbalsta inovatīvus risinājumus, tostarp IT balstītus risinājumus, attiecībā uz piekļuvi kvalitatīvai pamatizglītībai, kā arī formālās un neformālās izglītības un mūžizglītības iespējām nomaļās kalnu teritorijās, piemēram, kalnu reģioniem, pilsētām un universitātēm savstarpēji sadarbojoties; uzsver, ka ir vajadzīga augstas kvalitātes terciārā izglītība, un norāda uz tālmācības izglītības sistēmu potenciālu, jo tās piedāvā piekļuvi mācīšanai un mācībām nomaļos apgabalos; uzsver, ka, lai pārvarētu negatīvās demogrāfiskās tendences šajos reģionos, ir svarīga vienlīdzīga piekļuve izglītības un bērnu aprūpes iespējām, tālākizglītībai, pārkvalificēšanās iespējām, kas palīdzētu gados veciem cilvēkiem aktīvi iekļauties darba tirgū; |
| --- | --- |

45.

atbalsta inovatīvus risinājumus, tostarp IT balstītus risinājumus, attiecībā uz piekļuvi kvalitatīvai pamatizglītībai, kā arī formālās un neformālās izglītības un mūžizglītības iespējām nomaļās kalnu teritorijās, piemēram, kalnu reģioniem, pilsētām un universitātēm savstarpēji sadarbojoties; uzsver, ka ir vajadzīga augstas kvalitātes terciārā izglītība, un norāda uz tālmācības izglītības sistēmu potenciālu, jo tās piedāvā piekļuvi mācīšanai un mācībām nomaļos apgabalos; uzsver, ka, lai pārvarētu negatīvās demogrāfiskās tendences šajos reģionos, ir svarīga vienlīdzīga piekļuve izglītības un bērnu aprūpes iespējām, tālākizglītībai, pārkvalificēšanās iespējām, kas palīdzētu gados veciem cilvēkiem aktīvi iekļauties darba tirgū;

| 46. | aicina izveidot un uzlabot veselības aprūpes infrastruktūru un pakalpojumus kalnu reģionos, cita starpā izmantojot pārrobežu sadarbības iniciatīvas, tostarp veidojot pārrobežu veselības aprūpes iestādes, kur tādas ir vajadzīgas; atbalsta brīvprātīgo iesaistīšanos sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā, ņemot vērā labas prakses piemērus dažās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

46.

aicina izveidot un uzlabot veselības aprūpes infrastruktūru un pakalpojumus kalnu reģionos, cita starpā izmantojot pārrobežu sadarbības iniciatīvas, tostarp veidojot pārrobežu veselības aprūpes iestādes, kur tādas ir vajadzīgas; atbalsta brīvprātīgo iesaistīšanos sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā, ņemot vērā labas prakses piemērus dažās dalībvalstīs;

| 47. | atgādina par principu, kas paredz nodrošināt vispārēju piekļuvi sabiedriskiem pakalpojumiem visā ES teritorijā, vienlaikus uzsverot nepieciešamību dalībvalstīm un reģioniem veicināt alternatīvus un novatoriskus risinājumus kalnu apgabalos, tostarp īpaši pielāgotus risinājumus, kas vajadzības gadījumā būtu piemēroti vietējām un reģionālajām vajadzībām; |
| --- | --- |

47.

atgādina par principu, kas paredz nodrošināt vispārēju piekļuvi sabiedriskiem pakalpojumiem visā ES teritorijā, vienlaikus uzsverot nepieciešamību dalībvalstīm un reģioniem veicināt alternatīvus un novatoriskus risinājumus kalnu apgabalos, tostarp īpaši pielāgotus risinājumus, kas vajadzības gadījumā būtu piemēroti vietējām un reģionālajām vajadzībām;

| 48. | uzsver, cik svarīga ir Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva un efektīvāka Jauniešu garantijas instrumenta īstenošana kā laba iespēja apturēt jauniešu aizplūšanu no kalnu reģioniem, reaģējot uz demogrāfijas krīzi un sabiedrības novecošanās problēmu; aicina izveidot jauniešu nodarbinātības iniciatīvas, kas būtu īpaši orientētas uz mazattīstītu kalnu reģionu vajadzībām; |
| --- | --- |

48.

uzsver, cik svarīga ir Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva un efektīvāka Jauniešu garantijas instrumenta īstenošana kā laba iespēja apturēt jauniešu aizplūšanu no kalnu reģioniem, reaģējot uz demogrāfijas krīzi un sabiedrības novecošanās problēmu; aicina izveidot jauniešu nodarbinātības iniciatīvas, kas būtu īpaši orientētas uz mazattīstītu kalnu reģionu vajadzībām;

| 49. | uzsver, ka kalnu reģionos pastāv dzimumu nevienlīdzība, īpaši tas sakāms par marginalizētām kopienām un mazaizsargātām cilvēku grupām; aicina Komisiju veikt dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas pasākumus horizontālā un vertikālā līmenī jebkurā politikas jomā, bet jo īpaši finansējot savienojamības politikas pasākumus; aicina veikt salīdzinošu analīzi par apstākļiem, kādos dzīvo sievietes kalnu reģionos, īpaši mazattīstītos kalnu reģionos; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka kalnu reģionos pastāv dzimumu nevienlīdzība, īpaši tas sakāms par marginalizētām kopienām un mazaizsargātām cilvēku grupām; aicina Komisiju veikt dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas pasākumus horizontālā un vertikālā līmenī jebkurā politikas jomā, bet jo īpaši finansējot savienojamības politikas pasākumus; aicina veikt salīdzinošu analīzi par apstākļiem, kādos dzīvo sievietes kalnu reģionos, īpaši mazattīstītos kalnu reģionos;

| 50. | mudina un aicina atbalstīt, tostarp, izmantojot ESI fondus, iniciatīvas, kuru mērķis ir palielināt kalnos dzīvojoši kopienu sociālo un kultūras kohēziju un iekļaušanos, lai pārvarētu fizisko nošķirtību, kultūras daudzveidības trūkumu, īpaši tiešas piekļuves trūkumu kultūras daudzveidībai, un panāktu iedzīvotāju iesaistīšanos mākslas un kultūras pasākumos; |
| --- | --- |

50.

mudina un aicina atbalstīt, tostarp, izmantojot ESI fondus, iniciatīvas, kuru mērķis ir palielināt kalnos dzīvojoši kopienu sociālo un kultūras kohēziju un iekļaušanos, lai pārvarētu fizisko nošķirtību, kultūras daudzveidības trūkumu, īpaši tiešas piekļuves trūkumu kultūras daudzveidībai, un panāktu iedzīvotāju iesaistīšanos mākslas un kultūras pasākumos;

| 51. | uzsver nozīmi, kāda ir integrētām teritoriālām iniciatīvām migrantu integrēšanā — procesā, kam ir ietekme uz demogrāfisko un sociālo ekonomisko atdzimšanu kalnu reģionos, tostarp tajos kalnu reģionos, kuros samazinās apdzīvotība; aicina Komisiju atvieglot un sekmēt šādu iniciatīvu izplatīšanos; |
| --- | --- |

51.

uzsver nozīmi, kāda ir integrētām teritoriālām iniciatīvām migrantu integrēšanā — procesā, kam ir ietekme uz demogrāfisko un sociālo ekonomisko atdzimšanu kalnu reģionos, tostarp tajos kalnu reģionos, kuros samazinās apdzīvotība; aicina Komisiju atvieglot un sekmēt šādu iniciatīvu izplatīšanos;

Vides aizsardzība un cīņa pret klimata pārmaiņām kalnu reģionos

| 52. | atgādina par kalnu reģionu atjaunojamo energoresursu bagātību gan apjoma, gan dažādības ziņā; uzskata, ka minētajām teritorijām būtu jāatrodas vadībā ES mērķu sasniegšanā atjaunojamās enerģijas jomā; aicina Komisiju pievērsties politikas virzieniem, kas veicina un atvieglina atjaunojamo energoresursu izmantošanu kalnu reģionos; |
| --- | --- |

52.

atgādina par kalnu reģionu atjaunojamo energoresursu bagātību gan apjoma, gan dažādības ziņā; uzskata, ka minētajām teritorijām būtu jāatrodas vadībā ES mērķu sasniegšanā atjaunojamās enerģijas jomā; aicina Komisiju pievērsties politikas virzieniem, kas veicina un atvieglina atjaunojamo energoresursu izmantošanu kalnu reģionos;

| 53. | uzsver nepieciešamību Eiropas līmenī aizsargāt augstkalnu sugas, kas spēj dzīvot pārrobežu kalnu masīvos, tādus kā ģemzes, kalnu kazas, lielie plēsīgie putni, lāči, vilki un lūši; aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt plānu šo augstkalnu sugu aizsardzībai un reintrodukcijai; |
| --- | --- |

53.

uzsver nepieciešamību Eiropas līmenī aizsargāt augstkalnu sugas, kas spēj dzīvot pārrobežu kalnu masīvos, tādus kā ģemzes, kalnu kazas, lielie plēsīgie putni, lāči, vilki un lūši; aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt plānu šo augstkalnu sugu aizsardzībai un reintrodukcijai;

| 54. | uzsver arī potenciālu, kāds piemīt vulkāniskajiem kalnu reģioniem un vulkāniem, īpaši vulkanoloģijas ieguldījumam, attiecībā uz atjaunojamās enerģijas izmantošanas mērķu sasniegšanu, kā arī šādu apgabalu ietekmi uz dabas katastrofu, piemēram, vulkānu izvirdumu novēršanu un katastrofu seku pārvarēšanu; |
| --- | --- |

54.

uzsver arī potenciālu, kāds piemīt vulkāniskajiem kalnu reģioniem un vulkāniem, īpaši vulkanoloģijas ieguldījumam, attiecībā uz atjaunojamās enerģijas izmantošanas mērķu sasniegšanu, kā arī šādu apgabalu ietekmi uz dabas katastrofu, piemēram, vulkānu izvirdumu novēršanu un katastrofu seku pārvarēšanu;

| 55. | aicina dalībvalstis un Komisiju apzināt tos kalnu kūrortus, kuros aizliegumam lietot automašīnas būtu labvēlīga ietekme uz cīņu pret ledāju kušanu; |
| --- | --- |

55.

aicina dalībvalstis un Komisiju apzināt tos kalnu kūrortus, kuros aizliegumam lietot automašīnas būtu labvēlīga ietekme uz cīņu pret ledāju kušanu;

| 56. | uzskata arī, ka centienos izpildīt ES atjaunojamās enerģijas mērķus un atjaunojamās enerģijas izmantošanā ir jāņem vērā līdzsvars starp dabu un vides aizsardzību, tai skaitā kalnu reģionos; atgādina, ka dažos gadījumos, lai arī vietējās attīstības avots, hidroenerģijas un biomasas ieguve var kaitēt ekosistēmām, bet vēja un saules enerģijas iekārtas var bojāt ainavu; |
| --- | --- |

56.

uzskata arī, ka centienos izpildīt ES atjaunojamās enerģijas mērķus un atjaunojamās enerģijas izmantošanā ir jāņem vērā līdzsvars starp dabu un vides aizsardzību, tai skaitā kalnu reģionos; atgādina, ka dažos gadījumos, lai arī vietējās attīstības avots, hidroenerģijas un biomasas ieguve var kaitēt ekosistēmām, bet vēja un saules enerģijas iekārtas var bojāt ainavu;

| 57. | norāda, ka kalnu reģioni, tostarp vulkāniskie kalnu masīvi, un to ekosistēmas ir īpaši neaizsargāti pret klimata pārmaiņām un hidroģeoloģiskajiem riskiem, kam var būt sevišķi smaga ietekme uz šādiem reģioniem, cita starpā to ietekmē var palielināties dabas katastrofu skaits, kam var būt ietekme arī uz apkārtējo reģionu vidi un negatīva ietekme uz ekonomisko attīstību un tūrismu; šajā sakarā uzskata, ka vides aizsardzībai, klimata pārmaiņu apkarošanai un piemērotu pasākumu īstenošanai saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām ir jābūt turpmākās ES kalnu reģionu programmas, tostarp klimata pārmaiņu rīcības programmas, centrā; uzsver arī nepieciešamību izveidot tīklu apmaiņai ar analīzi un labu praksi šais reģionos; |
| --- | --- |

57.

norāda, ka kalnu reģioni, tostarp vulkāniskie kalnu masīvi, un to ekosistēmas ir īpaši neaizsargāti pret klimata pārmaiņām un hidroģeoloģiskajiem riskiem, kam var būt sevišķi smaga ietekme uz šādiem reģioniem, cita starpā to ietekmē var palielināties dabas katastrofu skaits, kam var būt ietekme arī uz apkārtējo reģionu vidi un negatīva ietekme uz ekonomisko attīstību un tūrismu; šajā sakarā uzskata, ka vides aizsardzībai, klimata pārmaiņu apkarošanai un piemērotu pasākumu īstenošanai saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām ir jābūt turpmākās ES kalnu reģionu programmas, tostarp klimata pārmaiņu rīcības programmas, centrā; uzsver arī nepieciešamību izveidot tīklu apmaiņai ar analīzi un labu praksi šais reģionos;

| 58. | uzsver to, cik svarīgi ir saglabāt un aizsargāt unikālās dzīvotnes kalnu reģionos un veidot tās ilgtspējīgā veidā, tostarp atjaunojot bioloģisko daudzveidību un augsni, sekmējot pakalpojumus, kas balstās uz dabas mantojumu un ekosistēmu, kā arī nodrošinot videi nekaitīgu infrastruktūru, tādējādi piedāvājot nodarbinātības iespējas šajās nozarēs; atgādina to, cik būtiski nozīmīga ir lauksaimnieciskā darbība un ilgtspējīga zemes un mežu apsaimniekošana kalnu apgabalos, lai saglabātu bioloģisko daudzveidību un novērstu ietekmi uz vidi un ainavu; |
| --- | --- |

58.

uzsver to, cik svarīgi ir saglabāt un aizsargāt unikālās dzīvotnes kalnu reģionos un veidot tās ilgtspējīgā veidā, tostarp atjaunojot bioloģisko daudzveidību un augsni, sekmējot pakalpojumus, kas balstās uz dabas mantojumu un ekosistēmu, kā arī nodrošinot videi nekaitīgu infrastruktūru, tādējādi piedāvājot nodarbinātības iespējas šajās nozarēs; atgādina to, cik būtiski nozīmīga ir lauksaimnieciskā darbība un ilgtspējīga zemes un mežu apsaimniekošana kalnu apgabalos, lai saglabātu bioloģisko daudzveidību un novērstu ietekmi uz vidi un ainavu;

| 59. | uzsver, ka kalnu reģioni ir svarīgs ūdens resursu avots, kas ir jāaizsargā un ilgtspējīgi jāpārvalda; norāda uz atsevišķu pilsētu teritoriju atkarību no kalnu reģionu nodrošinātajiem ekosistēmu pakalpojumiem un uz to, ka šie reģioni bieži nesaņem taisnīgu atlīdzību; aicina vietējās iestādes apsvērt iespēju veidot partnerības sadarbības projektu veidā, lai savāktu ūdeni un aizsargātu ūdens krājumus pilsētu teritorijām, kas atrodas kalnu reģionu tuvumā; atbalsta finansējuma izmantošanu ūdens uzkrāšanas pasākumiem nolūkā nodrošināt lauksaimniecības zemju ilgtspējīgu un efektīvu apūdeņošanu un uzturēt upēs minimālo ūdens līmeni; |
| --- | --- |

59.

uzsver, ka kalnu reģioni ir svarīgs ūdens resursu avots, kas ir jāaizsargā un ilgtspējīgi jāpārvalda; norāda uz atsevišķu pilsētu teritoriju atkarību no kalnu reģionu nodrošinātajiem ekosistēmu pakalpojumiem un uz to, ka šie reģioni bieži nesaņem taisnīgu atlīdzību; aicina vietējās iestādes apsvērt iespēju veidot partnerības sadarbības projektu veidā, lai savāktu ūdeni un aizsargātu ūdens krājumus pilsētu teritorijām, kas atrodas kalnu reģionu tuvumā; atbalsta finansējuma izmantošanu ūdens uzkrāšanas pasākumiem nolūkā nodrošināt lauksaimniecības zemju ilgtspējīgu un efektīvu apūdeņošanu un uzturēt upēs minimālo ūdens līmeni;

| 60. | atbalsta ilgtspējīga tūrisma attīstību kā pozitīvu iespēju nodrošināt darbvietas un veicināt minēto teritoriju ilgtspējīgu attīstību; uzsver, ka ir jāattīsta platjoslas internets kā pamats ilgtspējīgam tūrismam; |
| --- | --- |

60.

atbalsta ilgtspējīga tūrisma attīstību kā pozitīvu iespēju nodrošināt darbvietas un veicināt minēto teritoriju ilgtspējīgu attīstību; uzsver, ka ir jāattīsta platjoslas internets kā pamats ilgtspējīgam tūrismam;

| 61. | uzsver nepieciešamību pēc aktīvas, sinerģiju veidojošas sadarbības starp lauksaimniecību un cita veida saimnieciskās darbības veidiem kalnu apgabalos Natura 2000 teritorijās un pārējās aizsargājamās teritorijās (nacionālajos parkos, dabas parkos utt.); |
| --- | --- |

61.

uzsver nepieciešamību pēc aktīvas, sinerģiju veidojošas sadarbības starp lauksaimniecību un cita veida saimnieciskās darbības veidiem kalnu apgabalos Natura 2000 teritorijās un pārējās aizsargājamās teritorijās (nacionālajos parkos, dabas parkos utt.);

Pieejamība un savienojamība kalnu reģionos

| 62. | uzskata, ka internetam un, konkrētāk, nākamās paaudzes piekļuves (NPP) tehnoloģijām ir izšķiroša nozīme kalnu reģionu problēmu atrisināšanā; atgādina, ka internets ir saistīts ar vispārējas nozīmes pakalpojumiem (VNP) un ka šādu pakalpojumu pieejamības trūkums var izraisīt apdzīvotības sarukšanu; |
| --- | --- |

62.

uzskata, ka internetam un, konkrētāk, nākamās paaudzes piekļuves (NPP) tehnoloģijām ir izšķiroša nozīme kalnu reģionu problēmu atrisināšanā; atgādina, ka internets ir saistīts ar vispārējas nozīmes pakalpojumiem (VNP) un ka šādu pakalpojumu pieejamības trūkums var izraisīt apdzīvotības sarukšanu;

| 63. | aicina dalībvalstis izveidot stimulus aktīvākai publiskā un privātā sektora partnerību veidošanai kalnu reģionos tādās jomās kā transports, sakari un energoinfrastruktūra, jo apjomradītu ietaupījumu trūkuma dēļ šo pakalpojumu sniegšana kalnu reģionos nav ekonomiski pievilcīga; uzsver, ka labāks transports un pieņemamas kvalitātes cita veida infrastruktūra var izraisīt ekonomisko izaugsmi un jaunu darbvietu rašanos kalnu reģionos; |
| --- | --- |

63.

aicina dalībvalstis izveidot stimulus aktīvākai publiskā un privātā sektora partnerību veidošanai kalnu reģionos tādās jomās kā transports, sakari un energoinfrastruktūra, jo apjomradītu ietaupījumu trūkuma dēļ šo pakalpojumu sniegšana kalnu reģionos nav ekonomiski pievilcīga; uzsver, ka labāks transports un pieņemamas kvalitātes cita veida infrastruktūra var izraisīt ekonomisko izaugsmi un jaunu darbvietu rašanos kalnu reģionos;

| 64. | norāda, ka tūrisms lielā mērā ir atkarīgs no infrastruktūras un vispārējas nozīmes pakalpojumu pieejamības; aicina Komisiju apsvērt iespējas ar izveidot infrastruktūru tūrisma atbalstam kalnu reģionos; |
| --- | --- |

64.

norāda, ka tūrisms lielā mērā ir atkarīgs no infrastruktūras un vispārējas nozīmes pakalpojumu pieejamības; aicina Komisiju apsvērt iespējas ar izveidot infrastruktūru tūrisma atbalstam kalnu reģionos;

| 65. | norāda, ka jaunās informācijas un komunikācijas tehnoloģijas paver plašas iespējas nodarbinātībai, sociālajai iekļaušanai un jaunajai digitālajai ekonomikai; tādēļ uzskata, ka, lai šādas iespējas tiktu veicinātas, ir vajadzīgs īpašs atbalsts no ESI fondiem; aicina dalībvalstis sekmēt tāldarbu, e-komerciju un digitālā mārketinga kanālu izmantošanu šajos reģionos, lai samazinātu uzņēmumu izmaksas; uzskata, ka labāka piekļuve informācijas tehnoloģijām varētu sekmēt tālmācības programmu attīstību vietās, kur trūkst pasniedzēju, kā arī e-veselības pakalpojumu attīstību, kas varētu palīdzēt novērst šo reģionu apdzīvotības samazināšanos; aicina ierosināt labas prakses piemērus un dalīties ar tiem, lai sekmēt kalnu reģionu ekonomikas daudzveidību; |
| --- | --- |

65.

norāda, ka jaunās informācijas un komunikācijas tehnoloģijas paver plašas iespējas nodarbinātībai, sociālajai iekļaušanai un jaunajai digitālajai ekonomikai; tādēļ uzskata, ka, lai šādas iespējas tiktu veicinātas, ir vajadzīgs īpašs atbalsts no ESI fondiem; aicina dalībvalstis sekmēt tāldarbu, e-komerciju un digitālā mārketinga kanālu izmantošanu šajos reģionos, lai samazinātu uzņēmumu izmaksas; uzskata, ka labāka piekļuve informācijas tehnoloģijām varētu sekmēt tālmācības programmu attīstību vietās, kur trūkst pasniedzēju, kā arī e-veselības pakalpojumu attīstību, kas varētu palīdzēt novērst šo reģionu apdzīvotības samazināšanos; aicina ierosināt labas prakses piemērus un dalīties ar tiem, lai sekmēt kalnu reģionu ekonomikas daudzveidību;

| 66. | atzinīgi vērtē ES satelītu talonu shēmu, saskaņā ar kuru satelītu savienojumi nodrošina lietderīgu alternatīvu teritorijās, kur ir nepietiekama infrastruktūra vai kur trūkst investoru intereses; |
| --- | --- |

66.

atzinīgi vērtē ES satelītu talonu shēmu, saskaņā ar kuru satelītu savienojumi nodrošina lietderīgu alternatīvu teritorijās, kur ir nepietiekama infrastruktūra vai kur trūkst investoru intereses;

| 67. | aicina Komisiju, izstrādājot platjoslas piekļuves politiku, ņemt vērā infrastruktūras un investoru intereses trūkumu kalnu reģionu mazapdzīvotības un nošķirtības dēļ; aicina Komisiju izstrādāt īpašu politiku, tostarp piešķirt nepieciešamos publiskos līdzekļus, lai novērstu digitālo plaisu šajos reģionos; |
| --- | --- |

67.

aicina Komisiju, izstrādājot platjoslas piekļuves politiku, ņemt vērā infrastruktūras un investoru intereses trūkumu kalnu reģionu mazapdzīvotības un nošķirtības dēļ; aicina Komisiju izstrādāt īpašu politiku, tostarp piešķirt nepieciešamos publiskos līdzekļus, lai novērstu digitālo plaisu šajos reģionos;

| 68. | atgādina, ka kalnu reģionu, kas dažās dalībvalstīs ir arī nomaļie reģioni, sociālā un ekonomiskā attīstība ir atkarīga no transporta savienojumiem starp šiem reģioniem un citiem reģioniem dalībvalstī vai pārrobežu reģionā; aicina valstu iestādes sadarbībā ar Komisiju atvieglot transporta savienojamības ar galvenajiem nacionālas nozīmes un Eiropas nozīmes ceļiem un transporta koridoriem, īpaši ar TEN-T transporta infrastruktūru, projektu īstenošanu kalnu reģionos, izmantojot dažādus ES fondus un finanšu instrumentus, tostarp EIB investīcijas; |
| --- | --- |

68.

atgādina, ka kalnu reģionu, kas dažās dalībvalstīs ir arī nomaļie reģioni, sociālā un ekonomiskā attīstība ir atkarīga no transporta savienojumiem starp šiem reģioniem un citiem reģioniem dalībvalstī vai pārrobežu reģionā; aicina valstu iestādes sadarbībā ar Komisiju atvieglot transporta savienojamības ar galvenajiem nacionālas nozīmes un Eiropas nozīmes ceļiem un transporta koridoriem, īpaši ar TEN-T transporta infrastruktūru, projektu īstenošanu kalnu reģionos, izmantojot dažādus ES fondus un finanšu instrumentus, tostarp EIB investīcijas;

| 69. | aicina Eiropas kalnu reģionus, izmantojot ERAF, investēt efektīvāku un labāk savienotu dzelzceļu un tramvaju līniju attīstībā; |
| --- | --- |

69.

aicina Eiropas kalnu reģionus, izmantojot ERAF, investēt efektīvāku un labāk savienotu dzelzceļu un tramvaju līniju attīstībā;

o

o o

| 70. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un Reģionu komitejai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un reģionālajiem parlamentiem. |
| --- | --- |

70.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un Reģionu komitejai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un reģionālajiem parlamentiem.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 289. lpp.

(3)  OV L 347, 20.12.2013., 470. lpp.

(4)  OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.

(5)  OV L 347, 20.12.2013., 608. lpp.

(6)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

(7)  OV L 317, 4.11.2014., 56. lpp.

(8)  OV L 347, 20.12.2013., 259. lpp.

(9)  OV L 347, 20.12.2013., 303. lpp.

(10)  OV L 169, 1.7.2015., 1. lpp.

(11)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0109.

(12)  OV C 50 E, 21.2.2012., 55. lpp.

(13)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0577.

(14)  OV C 55, 12.2.2016., 117. lpp.

(15)  OV C 19, 21.1.2015., 32. lpp.

(16)  OV C 188 E, 28.6.2012., 30. lpp.

(17)  OV C 305 E, 11.11.2010., 14. lpp.

(18)  OV C 248, 25.8.2011., 81. lpp.

(19)  OV C 166, 7.6.2011., 23. lpp.

---

Trešdiena, 2016. gada 11. maija

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/23

---

P8_TA(2016)0217

Kohēzijas politikas īstenošanas paātrināšana

Eiropas Parlamenta 2016. gada 11. maija rezolūcija par kohēzijas politikas īstenošanas paātrināšanu (2016/2550(RSP))

(2018/C 076/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 4. pantu, 162. pantu, 174.–178. pantu un 349. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 4. pantu, 162. pantu, 174.–178. pantu un 349. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (1), (turpmāk “Kopīgo noteikumu regula” (KNR)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (1), (turpmāk “Kopīgo noteikumu regula” (KNR)),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 23. jūlija sesto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju “Ieguldījumi darbvietās un izaugsmē. Attīstības un labas pārvaldības veicināšana ES reģionos un pilsētās”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 23. jūlija sesto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju “Ieguldījumi darbvietās un izaugsmē. Attīstības un labas pārvaldības veicināšana ES reģionos un pilsētās”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 14. decembra paziņojumu “Ieguldījumi darbvietās un izaugsmē — maksimāla ESI fondu ieguldījuma izmantošana” (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 14. decembra paziņojumu “Ieguldījumi darbvietās un izaugsmē — maksimāla ESI fondu ieguldījuma izmantošana” (COM(2015)0639),

| — | ņemot vērā 2014. gada 14. janvāra rezolūciju par ES dalībvalstu sagatavotību jaunā kohēzijas politikas plānošanas perioda efektīvam un savlaicīgam sākumam (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 14. janvāra rezolūciju par ES dalībvalstu sagatavotību jaunā kohēzijas politikas plānošanas perioda efektīvam un savlaicīgam sākumam (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 22. februāra paziņojumu “Investīciju plāns Eiropai. Jaunas vadlīnijas Eiropas strukturālo un investīciju fondu kombinēšanai ar ESIF”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 22. februāra paziņojumu “Investīciju plāns Eiropai. Jaunas vadlīnijas Eiropas strukturālo un investīciju fondu kombinēšanai ar ESIF”,

| — | ņemot vērā 2014. gada 27. novembra rezolūciju par 2014.–2020. gada kohēzijas politikas sākšanas novilcinājumu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 27. novembra rezolūciju par 2014.–2020. gada kohēzijas politikas sākšanas novilcinājumu (4),

| — | ņemot vērā 2015. gada 28. oktobra rezolūciju par Kohēzijas politiku un stratēģijas “Eiropa 2020” pārskatīšanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 28. oktobra rezolūciju par Kohēzijas politiku un stratēģijas “Eiropa 2020” pārskatīšanu (5),

| — | ņemot vērā 2015. gada 26. novembra rezolūciju par virzību uz 2014.–2020. gada kohēzijas politikas vienkāršošanu un orientēšanu uz rezultātiem (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 26. novembra rezolūciju par virzību uz 2014.–2020. gada kohēzijas politikas vienkāršošanu un orientēšanu uz rezultātiem (6),

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par kohēzijas politikas īstenošanas paātrināšanu (O-000070/2016 – B8-0364/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par kohēzijas politikas īstenošanas paātrināšanu (O-000070/2016 – B8-0364/2016),

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā kohēzijas politika, kuras budžets līdz 2020. gadam ir vairāk nekā EUR 350 miljardi, ir instruments, kas palīdz tuvināt Eiropas Savienību tās iedzīvotājiem, un tā ir arī galvenā ES ieguldījumu un attīstības politika, kas aptver visus ES reģionus; tā kā dažās dalībvalstīs tā ir publisko ieguldījumu galvenais avots; |
| --- | --- |

A.

tā kā kohēzijas politika, kuras budžets līdz 2020. gadam ir vairāk nekā EUR 350 miljardi, ir instruments, kas palīdz tuvināt Eiropas Savienību tās iedzīvotājiem, un tā ir arī galvenā ES ieguldījumu un attīstības politika, kas aptver visus ES reģionus; tā kā dažās dalībvalstīs tā ir publisko ieguldījumu galvenais avots;

| B. | tā kā stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus var sasniegt, veidojot saskaņotu mijiedarbību starp politikas virzieniem izaugsmes un attīstības jomā un vajadzības gadījumā veicot strukturālas reformas, kā arī nodrošinot reģionu un pilsētu aktīvu līdzdalību šo mērķu īstenošanā; tā kā šajā saistībā kohēzijas politikai ir izšķirīga nozīme; |
| --- | --- |

B.

tā kā stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus var sasniegt, veidojot saskaņotu mijiedarbību starp politikas virzieniem izaugsmes un attīstības jomā un vajadzības gadījumā veicot strukturālas reformas, kā arī nodrošinot reģionu un pilsētu aktīvu līdzdalību šo mērķu īstenošanā; tā kā šajā saistībā kohēzijas politikai ir izšķirīga nozīme;

| C. | tā kā ar 2014.–2020. gada laikposmam paredzēto regulējumu kohēzijas politikā tika ieviestas vairākas svarīgas reformas, piemēram, tematiska koncentrācija, nodrošinot elastību, kas nepieciešama, lai labāk ņemtu vērā vietējās vajadzības, stingrāka orientēšanās uz rezultātiem, labāka koordinācija ar ekonomikas un sociālo politiku, uzlabotas saiknes starp ES prioritātēm un reģionu vajadzībām, uzlabota ESI fondu izmantošanas koordinācija ar vienotā stratēģiskā satvara palīdzību; |
| --- | --- |

C.

tā kā ar 2014.–2020. gada laikposmam paredzēto regulējumu kohēzijas politikā tika ieviestas vairākas svarīgas reformas, piemēram, tematiska koncentrācija, nodrošinot elastību, kas nepieciešama, lai labāk ņemtu vērā vietējās vajadzības, stingrāka orientēšanās uz rezultātiem, labāka koordinācija ar ekonomikas un sociālo politiku, uzlabotas saiknes starp ES prioritātēm un reģionu vajadzībām, uzlabota ESI fondu izmantošanas koordinācija ar vienotā stratēģiskā satvara palīdzību;

| D. | tā kā kohēzijas politikas ieguldījumi būtu jākoordinē un jāsaskaņo ar citām ES politikas jomām, piemēram, digitālo vienoto tirgu, enerģētikas savienību, sociālo politiku, makroreģionālajām stratēģijām, pilsētvides programmu, pētniecību un inovācijām un transporta politiku, lai labāk sekmētu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā kohēzijas politikas ieguldījumi būtu jākoordinē un jāsaskaņo ar citām ES politikas jomām, piemēram, digitālo vienoto tirgu, enerģētikas savienību, sociālo politiku, makroreģionālajām stratēģijām, pilsētvides programmu, pētniecību un inovācijām un transporta politiku, lai labāk sekmētu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu;

| E. | tā kā saskaņā ar KNR 136. panta 1. punktu Komisijai ir jāatceļ saistības jebkurai darbības programmas summas daļai, kas nav izmantota sākotnējam un gada priekšfinansējumam un starpposma maksājumiem līdz 31. decembrim trešajā finanšu gadā pēc darbības programmas budžeta saistību gada; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar KNR 136. panta 1. punktu Komisijai ir jāatceļ saistības jebkurai darbības programmas summas daļai, kas nav izmantota sākotnējam un gada priekšfinansējumam un starpposma maksājumiem līdz 31. decembrim trešajā finanšu gadā pēc darbības programmas budžeta saistību gada;

| F. | tā kā kopš jaunā plānošanas perioda sākuma ir pagājuši divi gadi un ir bijuši kohēzijas politikas īstenošanas kavēšanas gadījumi; tā kā darbības programmas tika apstiprinātas galvenokārt 2014. gada beigās un 2015. gadā un liels skaits ex ante nosacījumu vēl nav izpildīti; |
| --- | --- |

F.

tā kā kopš jaunā plānošanas perioda sākuma ir pagājuši divi gadi un ir bijuši kohēzijas politikas īstenošanas kavēšanas gadījumi; tā kā darbības programmas tika apstiprinātas galvenokārt 2014. gada beigās un 2015. gadā un liels skaits ex ante nosacījumu vēl nav izpildīti;

| G. | tā kā saskaņā ar KNR 53. pantu Komisijai katru gadu, sākot no 2016. gada, jānosūta Parlamentam kopsavilkuma ziņojums par ESI fondu programmām, pamatojoties uz dalībvalstu ikgadējiem īstenošanas ziņojumiem, kas iesniegti saskaņā ar 50. pantu, un 2017. un 2019. gadā Komisijai ir jāsagatavo stratēģisks ziņojums, kurā apkopoti dalībvalstu progresa ziņojumi, |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar KNR 53. pantu Komisijai katru gadu, sākot no 2016. gada, jānosūta Parlamentam kopsavilkuma ziņojums par ESI fondu programmām, pamatojoties uz dalībvalstu ikgadējiem īstenošanas ziņojumiem, kas iesniegti saskaņā ar 50. pantu, un 2017. un 2019. gadā Komisijai ir jāsagatavo stratēģisks ziņojums, kurā apkopoti dalībvalstu progresa ziņojumi,

| 1. | aicina Komisiju iespējami drīz pēc KNR noteiktajiem termiņiem — 31. janvāra un 31. jūlija — novērtēt, kā tiek īstenoti laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam paredzētie ESI fondi, un sagatavot sīki izstrādātu analīzi par saistību atcelšanas riskiem, norādot summas katrai dalībvalstij, un analīzi par dalībvalstu iesniegtajām maksājumu prognozēm; turklāt aicina Komisiju norādīt, kādi pasākumi tiek plānoti, lai iespējami lielākā mērā nepieļautu ESI fondu saistību atcelšanu; |
| --- | --- |

1.

aicina Komisiju iespējami drīz pēc KNR noteiktajiem termiņiem — 31. janvāra un 31. jūlija — novērtēt, kā tiek īstenoti laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam paredzētie ESI fondi, un sagatavot sīki izstrādātu analīzi par saistību atcelšanas riskiem, norādot summas katrai dalībvalstij, un analīzi par dalībvalstu iesniegtajām maksājumu prognozēm; turklāt aicina Komisiju norādīt, kādi pasākumi tiek plānoti, lai iespējami lielākā mērā nepieļautu ESI fondu saistību atcelšanu;

| 2. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbilstīgi stratēģijai “Eiropa 2020” pilnībā izmantot ESI fondu potenciālu, lai stiprinātu sociālo un ekonomisko kohēziju un mazinātu teritoriālās atšķirības, ļaujot visiem reģioniem uzlabot savu konkurētspēju un veicināt ieguldījumus, tostarp no privātiem avotiem; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju un dalībvalstis atbilstīgi stratēģijai “Eiropa 2020” pilnībā izmantot ESI fondu potenciālu, lai stiprinātu sociālo un ekonomisko kohēziju un mazinātu teritoriālās atšķirības, ļaujot visiem reģioniem uzlabot savu konkurētspēju un veicināt ieguldījumus, tostarp no privātiem avotiem;

| 3. | norāda, ka, atskatoties uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu, būtiskākie šķēršļi un problēmas, kas vairākās dalībvalstīs un reģionos kavēja kohēzijas politikas īstenošanu, bija nepietiekama iespējamo līdzekļu saņēmēju informētība, kas izraisīja atbilstīgu projektu trūkumu; svarīgāko projektu lēna un ilgstoša apstiprināšana apvienojumā ar tādu administratīvu struktūru neesamību, kuras spētu pārvaldīt ieguldījumus svarīgākajos projektos; sarežģītas un laikietilpīgas iepirkuma procedūras; sarežģīti valsts atbalsta noteikumi; sarežģītas atļaujas piešķiršanas procedūras; neatrisinātas mantiskās attiecības; pārmērīgi ilga atļaujas piešķiršanas procedūra un apgrūtināta piekļuve finansējumam; turklāt atzīst, ka dalībvalstīm un vietējām iestādēm dažkārt ir grūtības nodrošināt atbilstību prasībām, kas saistītas ar Stabilitātes un izaugsmes pakta iekšējo un ārējo īstenošanu; aicina Komisiju attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu, pirmkārt, sniegt informāciju par šķēršļiem, ar kuriem, īstenojot kohēzijas politiku, saskaras dalībvalstis, un, otrkārt, novērtēt, kā ex ante nosacījumu izpilde ietekmē politikas efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka, atskatoties uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu, būtiskākie šķēršļi un problēmas, kas vairākās dalībvalstīs un reģionos kavēja kohēzijas politikas īstenošanu, bija nepietiekama iespējamo līdzekļu saņēmēju informētība, kas izraisīja atbilstīgu projektu trūkumu; svarīgāko projektu lēna un ilgstoša apstiprināšana apvienojumā ar tādu administratīvu struktūru neesamību, kuras spētu pārvaldīt ieguldījumus svarīgākajos projektos; sarežģītas un laikietilpīgas iepirkuma procedūras; sarežģīti valsts atbalsta noteikumi; sarežģītas atļaujas piešķiršanas procedūras; neatrisinātas mantiskās attiecības; pārmērīgi ilga atļaujas piešķiršanas procedūra un apgrūtināta piekļuve finansējumam; turklāt atzīst, ka dalībvalstīm un vietējām iestādēm dažkārt ir grūtības nodrošināt atbilstību prasībām, kas saistītas ar Stabilitātes un izaugsmes pakta iekšējo un ārējo īstenošanu; aicina Komisiju attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu, pirmkārt, sniegt informāciju par šķēršļiem, ar kuriem, īstenojot kohēzijas politiku, saskaras dalībvalstis, un, otrkārt, novērtēt, kā ex ante nosacījumu izpilde ietekmē politikas efektīvu īstenošanu;

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota darba grupa, lai uzlabotu 2007.–2013. gada programmu īstenošanu astoņās dalībvalstīs, un aicina Komisiju informēt Parlamentu par sasniegtajiem rezultātiem; aicina Komisiju turpināt šīs darba grupas darbību, lai atbalstītu un paātrinātu 2014.–2020. gada programmu īstenošanu visās dalībvalstīs, un iesniegt Parlamentam rīcības plānu darba grupas darbībai; aicina Komisiju pilnībā iekļaut ESI fondus ES labāka regulējuma stratēģijā; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota darba grupa, lai uzlabotu 2007.–2013. gada programmu īstenošanu astoņās dalībvalstīs, un aicina Komisiju informēt Parlamentu par sasniegtajiem rezultātiem; aicina Komisiju turpināt šīs darba grupas darbību, lai atbalstītu un paātrinātu 2014.–2020. gada programmu īstenošanu visās dalībvalstīs, un iesniegt Parlamentam rīcības plānu darba grupas darbībai; aicina Komisiju pilnībā iekļaut ESI fondus ES labāka regulējuma stratēģijā;

| 5. | uzsver, ka valsts, reģionālā un vietējā līmeņa administratīvās spējas ir būtisks priekšnoteikums savlaicīgai un sekmīgai kohēzijas politikas īstenošanai; šajā saistībā norāda, ka atbilstīgu projektu trūkums bieži vien ir saistīts ar resursu trūkumu, kuri vietējām un reģionālajām iestādēm ir nepieciešami, lai sagatavotu projekta dokumentāciju; tādēļ aicina Komisiju atbalstīt administratīvo spēju nostiprināšanu politikas īstenošanas un novērtēšanas posmos un ziņot Parlamentam par šajā saistībā plānotajiem pasākumiem; turklāt mudina pārvaldes iestādes pilnībā un efektīvi izmantot noteikumus, kas saistīti ar 11. tematisko mērķi — “uzlabot publisko iestāžu un ieinteresēto personu institucionālo spēju”; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka valsts, reģionālā un vietējā līmeņa administratīvās spējas ir būtisks priekšnoteikums savlaicīgai un sekmīgai kohēzijas politikas īstenošanai; šajā saistībā norāda, ka atbilstīgu projektu trūkums bieži vien ir saistīts ar resursu trūkumu, kuri vietējām un reģionālajām iestādēm ir nepieciešami, lai sagatavotu projekta dokumentāciju; tādēļ aicina Komisiju atbalstīt administratīvo spēju nostiprināšanu politikas īstenošanas un novērtēšanas posmos un ziņot Parlamentam par šajā saistībā plānotajiem pasākumiem; turklāt mudina pārvaldes iestādes pilnībā un efektīvi izmantot noteikumus, kas saistīti ar 11. tematisko mērķi — “uzlabot publisko iestāžu un ieinteresēto personu institucionālo spēju”;

| 6. | ņemot vērā to, ka laba pārvaldība var uzlabot līdzekļu apguves spēju, uzsver, ka saskaņā ar mērķiem, kas saistīti ar teritoriālo kohēziju, ilgtspējīgu izaugsmi un nodarbinātību, ir jāveic attiecīgas strukturālas reformas, jānodrošina ieguldījumiem labvēlīgi politikas virzieni un jāīsteno cīņa pret krāpšanu; vēlas iepazīties ar secinājumiem, kas iekļauti Komisijas ziņojumā par atpalikušajiem reģioniem, un uzzināt sīkāku informāciju par to, kā šos secinājumus varētu izmantot, risinot ilgstošas problēmas, kas ietekmē ESI fondu savlaicīgu īstenošanu un apguvi; aicina Komisiju arī precizēt koncepciju “uz darbības rezultātiem balstīta budžeta plānošana”, lai palielinātu izlietoto līdzekļu efektivitāti; |
| --- | --- |

6.

ņemot vērā to, ka laba pārvaldība var uzlabot līdzekļu apguves spēju, uzsver, ka saskaņā ar mērķiem, kas saistīti ar teritoriālo kohēziju, ilgtspējīgu izaugsmi un nodarbinātību, ir jāveic attiecīgas strukturālas reformas, jānodrošina ieguldījumiem labvēlīgi politikas virzieni un jāīsteno cīņa pret krāpšanu; vēlas iepazīties ar secinājumiem, kas iekļauti Komisijas ziņojumā par atpalikušajiem reģioniem, un uzzināt sīkāku informāciju par to, kā šos secinājumus varētu izmantot, risinot ilgstošas problēmas, kas ietekmē ESI fondu savlaicīgu īstenošanu un apguvi; aicina Komisiju arī precizēt koncepciju “uz darbības rezultātiem balstīta budžeta plānošana”, lai palielinātu izlietoto līdzekļu efektivitāti;

| 7. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija izveidojusi augsta līmeņa neatkarīgu ekspertu grupu ESI fondu līdzekļu saņēmēju uzraudzības vienkāršošanai; uzsver, ka vienkāršošana ir viens no priekšnoteikumiem, lai paātrinātu īstenošanu; tādēļ mudina Komisiju pat pašreizējā plānošanas periodā paātrināt darbības, kas saistītas ar vienkāršotu procedūru ieviešanu, un saglabāt augstu kohēzijas politikas pārredzamības līmeni; šajā saistībā uzskata, ka nekavējoties jāapspriež augsta līmeņa grupas ieteikumus; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija izveidojusi augsta līmeņa neatkarīgu ekspertu grupu ESI fondu līdzekļu saņēmēju uzraudzības vienkāršošanai; uzsver, ka vienkāršošana ir viens no priekšnoteikumiem, lai paātrinātu īstenošanu; tādēļ mudina Komisiju pat pašreizējā plānošanas periodā paātrināt darbības, kas saistītas ar vienkāršotu procedūru ieviešanu, un saglabāt augstu kohēzijas politikas pārredzamības līmeni; šajā saistībā uzskata, ka nekavējoties jāapspriež augsta līmeņa grupas ieteikumus;

| 8. | ņemot vērā to, ka ekonomikas krīzes dēļ daudzās dalībvalstīs ir likviditātes deficīts un trūkst publisku līdzekļu, kas būtu pieejami publiskiem ieguldījumiem, un ka kohēzijas politikas resursi kļūst par publisko ieguldījumu galveno avotu, aicina Komisiju un dalībvalstis pilnībā piemērot un izmantot pašreizējo elastību, ko nodrošina Stabilitātes un izaugsmes pakts; turklāt, lai palielinātu elastību saistībā ar ieguldījumiem izaugsmē un darbvietu radīšanā, aicina Komisiju iesaistīties pastāvīgā dialogā ar tām dalībvalstīm, kuras ir lūgušas piemērot pašreizējo ieguldījumu klauzulu; aicina Komisiju arī veicināt EIB iesaistīšanos, lai dalībvalstīm, kam tas nepieciešams, sniegtu lielāku tehnisko un finansiālo atbalstu projektu sagatavošanā un īstenošanā; uzskata, ka finanšu instrumenti, ja tos efektīvi īsteno, pamatojoties uz rūpīgu ex ante novērtējumu, un ja tos stratēģisko apvieno ar dotācijām, var ievērojami palielināt finansējumu, tādējādi palīdzot pārvarēt valstu budžetu samazināšanas negatīvo ietekmi un izstrādāt projektus, kas nodrošina ieņēmumus; uzsver, ka šo mērķi var palīdzēt īstenot skaidri, saskaņoti un konkrēti noteikumi par finanšu instrumentiem, kuri paredzēti, lai vienkāršotu sagatavošanas un īstenošanas procesu, ko veic līdzekļu pārvaldītāji un saņēmēji, un kuri ir tādi, kas atzīst dalībvalstu finanšu tirgu atšķirīgo attīstības līmeni; uzskata, ka šo procesu varētu sekmēt, ja visi attiecīgie noteikumi par finanšu instrumentiem tiktu apvienoti vienā, viegli pieejamā un saprotamā dokumentā un ja netiktu pieļauta attiecīgo norādījumu lieka pārskatīšana finansēšanas posmu vidū (ja vien tā nav tiesību aktos noteikta prasība); |
| --- | --- |

8.

ņemot vērā to, ka ekonomikas krīzes dēļ daudzās dalībvalstīs ir likviditātes deficīts un trūkst publisku līdzekļu, kas būtu pieejami publiskiem ieguldījumiem, un ka kohēzijas politikas resursi kļūst par publisko ieguldījumu galveno avotu, aicina Komisiju un dalībvalstis pilnībā piemērot un izmantot pašreizējo elastību, ko nodrošina Stabilitātes un izaugsmes pakts; turklāt, lai palielinātu elastību saistībā ar ieguldījumiem izaugsmē un darbvietu radīšanā, aicina Komisiju iesaistīties pastāvīgā dialogā ar tām dalībvalstīm, kuras ir lūgušas piemērot pašreizējo ieguldījumu klauzulu; aicina Komisiju arī veicināt EIB iesaistīšanos, lai dalībvalstīm, kam tas nepieciešams, sniegtu lielāku tehnisko un finansiālo atbalstu projektu sagatavošanā un īstenošanā; uzskata, ka finanšu instrumenti, ja tos efektīvi īsteno, pamatojoties uz rūpīgu ex ante novērtējumu, un ja tos stratēģisko apvieno ar dotācijām, var ievērojami palielināt finansējumu, tādējādi palīdzot pārvarēt valstu budžetu samazināšanas negatīvo ietekmi un izstrādāt projektus, kas nodrošina ieņēmumus; uzsver, ka šo mērķi var palīdzēt īstenot skaidri, saskaņoti un konkrēti noteikumi par finanšu instrumentiem, kuri paredzēti, lai vienkāršotu sagatavošanas un īstenošanas procesu, ko veic līdzekļu pārvaldītāji un saņēmēji, un kuri ir tādi, kas atzīst dalībvalstu finanšu tirgu atšķirīgo attīstības līmeni; uzskata, ka šo procesu varētu sekmēt, ja visi attiecīgie noteikumi par finanšu instrumentiem tiktu apvienoti vienā, viegli pieejamā un saprotamā dokumentā un ja netiktu pieļauta attiecīgo norādījumu lieka pārskatīšana finansēšanas posmu vidū (ja vien tā nav tiesību aktos noteikta prasība);

| 9. | atzīst, ka ESIF instrumenti papildina kohēzijas politiku, un norāda uz Komisijas 2016. gada 22. februāra paziņojumu “Investīciju plāns Eiropai. Jaunas vadlīnijas Eiropas strukturālo un investīciju fondu kombinēšanai ar ESIF”; aicina Komisiju un vietējās un reģionālās iestādes pienācīgi ņemt vērā ESI un ESIF kombinēšanas iespējas, ievērojot to, ka šie abi instrumenti, lai gan tie ir atšķirīgi, var viens otru papildināt, palielinot ieguldījumu radīto sviras efektu; |
| --- | --- |

9.

atzīst, ka ESIF instrumenti papildina kohēzijas politiku, un norāda uz Komisijas 2016. gada 22. februāra paziņojumu “Investīciju plāns Eiropai. Jaunas vadlīnijas Eiropas strukturālo un investīciju fondu kombinēšanai ar ESIF”; aicina Komisiju un vietējās un reģionālās iestādes pienācīgi ņemt vērā ESI un ESIF kombinēšanas iespējas, ievērojot to, ka šie abi instrumenti, lai gan tie ir atšķirīgi, var viens otru papildināt, palielinot ieguldījumu radīto sviras efektu;

| 10. | pauž bažas par to, ka dalībvalstīs kavējas ar programmām saistīto iestāžu un sertifikācijas iestāžu izraudzīšanās, kas savukārt aizkavē dalībvalstu maksājumu pieteikumu iesniegšanu, neļaujot raiti īstenot programmas; |
| --- | --- |

10.

pauž bažas par to, ka dalībvalstīs kavējas ar programmām saistīto iestāžu un sertifikācijas iestāžu izraudzīšanās, kas savukārt aizkavē dalībvalstu maksājumu pieteikumu iesniegšanu, neļaujot raiti īstenot programmas;

| 11. | uzskata, ka pārāk liela centralizācija un uzticēšanās trūkums arī var būt iemesli, kādēļ kavējas ESI fondu īstenošana, jo dažas dalībvalstis un pārvaldības iestādes nevēlas vietējām un reģionālajām iestādēm uzticēt, tostarp ar tādu jaunu attīstības instrumentu palīdzību kā integrētie teritoriālie ieguldījumi (ITI) un sabiedrības virzīta vietējā attīstība (SVVA), lielāku atbildību par ES fondu pārvaldību; atzīstot, ka šādu attieksmi daļēji veicina ES regulatīvā sistēma, aicina Komisiju arī turpmāk palīdzēt veicināt paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm un reģioniem par sekmīgiem deleģēšanas piemēriem; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka pārāk liela centralizācija un uzticēšanās trūkums arī var būt iemesli, kādēļ kavējas ESI fondu īstenošana, jo dažas dalībvalstis un pārvaldības iestādes nevēlas vietējām un reģionālajām iestādēm uzticēt, tostarp ar tādu jaunu attīstības instrumentu palīdzību kā integrētie teritoriālie ieguldījumi (ITI) un sabiedrības virzīta vietējā attīstība (SVVA), lielāku atbildību par ES fondu pārvaldību; atzīstot, ka šādu attieksmi daļēji veicina ES regulatīvā sistēma, aicina Komisiju arī turpmāk palīdzēt veicināt paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm un reģioniem par sekmīgiem deleģēšanas piemēriem;

| 12. | uzsver, ka ir svarīgi maksājumus veikt savlaicīgi, lai pareizi un efektīvi īstenotu kohēzijas politiku un nodrošinātu tās uzticamību; tādēļ aicina Komisiju informēt Parlamentu par pasākumiem, kas paredzēti, lai nodrošinātu, ka pilnībā tiek īstenots maksājumu plāns saistībā ar 2016. gada budžetu un arī turpmākajos gados; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka ir svarīgi maksājumus veikt savlaicīgi, lai pareizi un efektīvi īstenotu kohēzijas politiku un nodrošinātu tās uzticamību; tādēļ aicina Komisiju informēt Parlamentu par pasākumiem, kas paredzēti, lai nodrošinātu, ka pilnībā tiek īstenots maksājumu plāns saistībā ar 2016. gada budžetu un arī turpmākajos gados;

| 13. | uzsver to, ka no pašreizējā kohēzijas politikas īstenošanas (īstenošanas paātrināšanas) novērtējuma Komisija varētu gūt konkrētas un svarīgas atziņas, kas būtu jāņem vērā, apspriežot turpmāko kohēzijas politiku laika posmam pēc 2020. gada; aicina Komisiju iespējami drīz formulēt svarīgākās iegūtās atziņas un sadarboties ar Parlamentu, dalībvalstīm un citām ieinteresētām personām jautājumā par ESI fondu turpmāko izmantošanu pēc 2020. gada, lai uzlabotu līdzekļu mērķtiecīgāku izlietojumu un savlaicīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

13.

uzsver to, ka no pašreizējā kohēzijas politikas īstenošanas (īstenošanas paātrināšanas) novērtējuma Komisija varētu gūt konkrētas un svarīgas atziņas, kas būtu jāņem vērā, apspriežot turpmāko kohēzijas politiku laika posmam pēc 2020. gada; aicina Komisiju iespējami drīz formulēt svarīgākās iegūtās atziņas un sadarboties ar Parlamentu, dalībvalstīm un citām ieinteresētām personām jautājumā par ESI fondu turpmāko izmantošanu pēc 2020. gada, lai uzlabotu līdzekļu mērķtiecīgāku izlietojumu un savlaicīgu īstenošanu;

| 14. | norāda, ka ir svarīgi, lai dalībvalstis līdz 2016. gada beigām pabeigtu ar ex ante nosacījumu izpildi saistītās darbības, tādējādi nodrošinot programmu netraucētu īstenošanu un nepieļaujot starpposma maksājumu iespējamu apturēšanu; mudina Komisiju izdot visaptverošas pamatnostādnes par publisko iepirkumu un profilaktiskiem pasākumiem, lai iepirkuma procesā nepieļautu kļūdas un pārkāpumus, un publicēt līdzekļu saņēmējiem paredzētas standarta iepirkumu procedūras, lai nepieļautu finanšu korekcijas un ES ieguldījuma iespējamu atcelšanu; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka ir svarīgi, lai dalībvalstis līdz 2016. gada beigām pabeigtu ar ex ante nosacījumu izpildi saistītās darbības, tādējādi nodrošinot programmu netraucētu īstenošanu un nepieļaujot starpposma maksājumu iespējamu apturēšanu; mudina Komisiju izdot visaptverošas pamatnostādnes par publisko iepirkumu un profilaktiskiem pasākumiem, lai iepirkuma procesā nepieļautu kļūdas un pārkāpumus, un publicēt līdzekļu saņēmējiem paredzētas standarta iepirkumu procedūras, lai nepieļautu finanšu korekcijas un ES ieguldījuma iespējamu atcelšanu;

| 15. | aicina Komisiju, dalībvalstis un visas ieinteresētās personas uzlabot koordināciju un sākt iniciatīvas, kas saistītas ar efektīvu komunikācijas politiku, lai palielinātu sabiedrības informētību par kohēzijas politikas īstenošanu un piešķirtu tai lielāku nozīmi, tādējādi nodrošinot, ka vispārējā sabiedrība labāk izprot kohēzijas politikas rezultātus un ietekmi; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju, dalībvalstis un visas ieinteresētās personas uzlabot koordināciju un sākt iniciatīvas, kas saistītas ar efektīvu komunikācijas politiku, lai palielinātu sabiedrības informētību par kohēzijas politikas īstenošanu un piešķirtu tai lielāku nozīmi, tādējādi nodrošinot, ka vispārējā sabiedrība labāk izprot kohēzijas politikas rezultātus un ietekmi;

| 16. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai, Padomei, Reģionu komitejai, dalībvalstīm un to nacionālajiem un reģionālajiem parlamentiem. |
| --- | --- |

16.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai, Padomei, Reģionu komitejai, dalībvalstīm un to nacionālajiem un reģionālajiem parlamentiem.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0015.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0068.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0384.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0419.

---

Ceturtdiena, 2016. gada 12. maija

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/27

---

P8_TA(2016)0218

Krimas tatāri

Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija rezolūcija par Krimas tatāriem (2016/2692(RSP))

(2018/C 076/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Austrumu partnerību, Ukrainu un Krievijas Federāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Austrumu partnerību, Ukrainu un Krievijas Federāciju,

| — | ņemot vērā ziņojumus par Cilvēktiesību novērtēšanas misiju Krimā, kuru īstenoja Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību birojs (ODIHR) un EDSO Augstais komisārs nacionālo minoritāšu jautājumos (HCNM), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumus par Cilvēktiesību novērtēšanas misiju Krimā, kuru īstenoja Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību birojs (ODIHR) un EDSO Augstais komisārs nacionālo minoritāšu jautājumos (HCNM),

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un ANO Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un ANO Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2014. gada 21. marta, 27. jūnija un 16. jūlija lēmumus, ar kuriem pēc nelikumīgās Krimas aneksijas tika noteiktas sankcijas Krievijas Federācijai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2014. gada 21. marta, 27. jūnija un 16. jūlija lēmumus, ar kuriem pēc nelikumīgās Krimas aneksijas tika noteiktas sankcijas Krievijas Federācijai,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2014. gada 27. marta rezolūciju 68/262 par Ukrainas teritoriālo integritāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2014. gada 27. marta rezolūciju 68/262 par Ukrainas teritoriālo integritāti,

| — | ņemot vērā organizācijas Freedom House ziņojumu “Brīvība pasaulē 2016”, kurā nelikumīgi anektētās Krimas politisko un pilsonisko brīvību stāvoklis novērtēts ar atzīmi “nav brīvs”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā organizācijas Freedom House ziņojumu “Brīvība pasaulē 2016”, kurā nelikumīgi anektētās Krimas politisko un pilsonisko brīvību stāvoklis novērtēts ar atzīmi “nav brīvs”,

| — | ņemot vērā tā sauktās Krimas Augstākās tiesas 2016. gada 26. aprīļa nolēmumu, kurā Krimas tatāru asambleja Medžliss tika atzīta par ekstrēmistu organizāciju un noteikts aizliegums tai darboties Krimas pussalā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā sauktās Krimas Augstākās tiesas 2016. gada 26. aprīļa nolēmumu, kurā Krimas tatāru asambleja Medžliss tika atzīta par ekstrēmistu organizāciju un noteikts aizliegums tai darboties Krimas pussalā,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 14. aprīļa paziņojumu par Krimas tatāru Medžlisa darbības apturēšanu un 2016. gada 26. aprīļa paziņojumu par Krimas “Augstākās tiesas” lēmumu aizliegt Medžlisa darbības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 14. aprīļa paziņojumu par Krimas tatāru Medžlisa darbības apturēšanu un 2016. gada 26. aprīļa paziņojumu par Krimas “Augstākās tiesas” lēmumu aizliegt Medžlisa darbības,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 26. aprīļa paziņojumu, kurā viņa mudināja atcelt Medžlisa aizliegumu, Eiropas Padomes ģenerālsekretāra 2016. gada 26. aprīļa paziņojumu, ka Medžlisa aizliegums var skart visu Krimas tatāru kopienu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 26. aprīļa paziņojumu, kurā viņa mudināja atcelt Medžlisa aizliegumu, Eiropas Padomes ģenerālsekretāra 2016. gada 26. aprīļa paziņojumu, ka Medžlisa aizliegums var skart visu Krimas tatāru kopienu,

| — | ņemot vērā 2014. gada 5. septembra Minskas protokolu un 2014. gada 19. septembra Minskas memorandu par 12 punktu miera plāna īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 5. septembra Minskas protokolu un 2014. gada 19. septembra Minskas memorandu par 12 punktu miera plāna īstenošanu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Krievijas Federācija ir nelikumīgi anektējusi Krimu un Sevastopoli un tādējādi ir okupētājvalsts, kas ir pārkāpusi starptautiskās tiesības, tostarp ANO Statūtus, Helsinku Nobeiguma aktu, 1994. gada Budapeštas memorandu un 1997. gada Līgumu par draudzību, sadarbību un partnerību, kas noslēgts starp Krievijas Federāciju un Ukrainu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Krievijas Federācija ir nelikumīgi anektējusi Krimu un Sevastopoli un tādējādi ir okupētājvalsts, kas ir pārkāpusi starptautiskās tiesības, tostarp ANO Statūtus, Helsinku Nobeiguma aktu, 1994. gada Budapeštas memorandu un 1997. gada Līgumu par draudzību, sadarbību un partnerību, kas noslēgts starp Krievijas Federāciju un Ukrainu;

| B. | tā kā Eiropas Savienību un starptautiskā sabiedrība ir vairākkārt paudusi bažas par cilvēktiesību stāvokli okupētajās teritorijās un to personu sistemātisku vajāšanu, kas nav atzinuši jaunās varas iestādes; tā kā tā sauktās varas iestādes ir vērsušās pret Krimas tatāru pirmiedzīvotāju kopienu, kuras vairākums pretojas Krimas nonākšanai Krievijas rokās un ir boikotējusi tā saucamo referendumu, kas notika 2014. gada 16. martā; tā kā Krimas tatāru institūcijas un organizācijas aizvien biežāk tiek nosauktas par ekstrēmistu veidojumiem un tiek arestēti vai var tikt arestēti ievērojami Krimas tatāru kopienas locekļi; tā kā uzbrukumi pret tatāriem izpaužas kā cilvēku nolaupīšana, pazušana, vardarbība, spīdzināšana un nogalināšana, ko faktiskās varas iestādes nav izmeklējušas un par ko nav piespriesti sodi, kā arī sistēmiskas juridiskas problēmas ar īpašumtiesībām un īpašumu reģistrāciju; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Savienību un starptautiskā sabiedrība ir vairākkārt paudusi bažas par cilvēktiesību stāvokli okupētajās teritorijās un to personu sistemātisku vajāšanu, kas nav atzinuši jaunās varas iestādes; tā kā tā sauktās varas iestādes ir vērsušās pret Krimas tatāru pirmiedzīvotāju kopienu, kuras vairākums pretojas Krimas nonākšanai Krievijas rokās un ir boikotējusi tā saucamo referendumu, kas notika 2014. gada 16. martā; tā kā Krimas tatāru institūcijas un organizācijas aizvien biežāk tiek nosauktas par ekstrēmistu veidojumiem un tiek arestēti vai var tikt arestēti ievērojami Krimas tatāru kopienas locekļi; tā kā uzbrukumi pret tatāriem izpaužas kā cilvēku nolaupīšana, pazušana, vardarbība, spīdzināšana un nogalināšana, ko faktiskās varas iestādes nav izmeklējušas un par ko nav piespriesti sodi, kā arī sistēmiskas juridiskas problēmas ar īpašumtiesībām un īpašumu reģistrāciju;

| C. | tā kā Krimas tatāru līderiem, tostarp Mustafa Džemiļevs un Rafats Čubarovs, iepriekš bija aizliegta iebraukšana Krimā, tagad tas ir atļauts, tomēr draudot ar arestu, un šādas problēmas ir arī daudziem citiem Medžlisa locekļiem, Krimas tatāru aktīvistiem un pārvietotajiem iedzīvotājiem; tā kā saskaņā ar Ukrainas valdības sniegto informāciju vairāk nekā 20 000 Krimas tatāru bija jāpamet okupētā Krima un jāpārvācas uz Ukrainas iekšzemi; |
| --- | --- |

C.

tā kā Krimas tatāru līderiem, tostarp Mustafa Džemiļevs un Rafats Čubarovs, iepriekš bija aizliegta iebraukšana Krimā, tagad tas ir atļauts, tomēr draudot ar arestu, un šādas problēmas ir arī daudziem citiem Medžlisa locekļiem, Krimas tatāru aktīvistiem un pārvietotajiem iedzīvotājiem; tā kā saskaņā ar Ukrainas valdības sniegto informāciju vairāk nekā 20 000 Krimas tatāru bija jāpamet okupētā Krima un jāpārvācas uz Ukrainas iekšzemi;

| D. | tā kā Krimas tatāru līderis Mustafa Džemiļevs, kas iepriekš ir pavadījis 15 gadus Padomju Savienības cietumos, ir publicējis sarakstu ar 14 Krimas tatāriem, kuri atrodas Krievijas pārvaldībā esošo tā saukto Krimas varas iestāžu ieslodzījumā, tostarp Medžlisa pirmo priekšsēdētāja vietnieku Ahtemu Čijgozu, kurš atrodas pirmstiesas apcietinājumā Simferopolē; prasa pievērst īpašu uzmanību viņa veselības stāvoklim un uzsver, ka ir svarīgi, lai viņa tiesas process būtu publisks un to uzraudzītu Eiropas Padome un citas starptautiskās organizācijas; |
| --- | --- |

D.

tā kā Krimas tatāru līderis Mustafa Džemiļevs, kas iepriekš ir pavadījis 15 gadus Padomju Savienības cietumos, ir publicējis sarakstu ar 14 Krimas tatāriem, kuri atrodas Krievijas pārvaldībā esošo tā saukto Krimas varas iestāžu ieslodzījumā, tostarp Medžlisa pirmo priekšsēdētāja vietnieku Ahtemu Čijgozu, kurš atrodas pirmstiesas apcietinājumā Simferopolē; prasa pievērst īpašu uzmanību viņa veselības stāvoklim un uzsver, ka ir svarīgi, lai viņa tiesas process būtu publisks un to uzraudzītu Eiropas Padome un citas starptautiskās organizācijas;

| E. | tā kā Krievijas Federācija ir ierobežojusi iespējas iekļūt Krimā EDSO, ANO un Eiropas Padomei, nemaz nerunājot par cilvēktiesību NVO un neatkarīgajiem žurnālistiem; tā kā problēmas iekļūt Krimā ārkārtīgi sarežģī cilvēktiesību uzraudzību un ziņošanu par cilvēktiesību stāvokli; |
| --- | --- |

E.

tā kā Krievijas Federācija ir ierobežojusi iespējas iekļūt Krimā EDSO, ANO un Eiropas Padomei, nemaz nerunājot par cilvēktiesību NVO un neatkarīgajiem žurnālistiem; tā kā problēmas iekļūt Krimā ārkārtīgi sarežģī cilvēktiesību uzraudzību un ziņošanu par cilvēktiesību stāvokli;

| F. | tā kā visi Krimas tatāri, kas ir viena no Krimas pirmiedzīvotāju tautām, 1944. gadā tika deportēti uz citām PSRS daļām un nevarēja atgriezties Krimā līdz 1989. gadam; tā kā 2015. gada 12. novembrī Ukrainas Augstākā Rada pieņēma rezolūciju, kurā 1944. gada Krimas tatāru deportācija tiek atzīta par genocīdu un ar kuru 18. maiju nosaka par deportācijas atceres dienu; |
| --- | --- |

F.

tā kā visi Krimas tatāri, kas ir viena no Krimas pirmiedzīvotāju tautām, 1944. gadā tika deportēti uz citām PSRS daļām un nevarēja atgriezties Krimā līdz 1989. gadam; tā kā 2015. gada 12. novembrī Ukrainas Augstākā Rada pieņēma rezolūciju, kurā 1944. gada Krimas tatāru deportācija tiek atzīta par genocīdu un ar kuru 18. maiju nosaka par deportācijas atceres dienu;

| G. | tā kā 2016. gada 26. aprīlī tā sauktā Krimas Augstākā tiesa lēma par labu tā sauktās Krimas ģenerālprokurores Natālijas Poklonskas prasībai, kurā viņa apsūdzēja Medžlisu (kurš kopš tā izveides 1991. gadā ir bijis Krimas tatāru pārstāvniecības iestāde un kuram kopš 1991. gada maija ir bijis pilnvērtīgs tiesisks statuss) ekstrēmismā, terorismā, cilvēktiesību pārkāpumos, nelikumīgās darbībās un varas iestāžu sabotāžā; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2016. gada 26. aprīlī tā sauktā Krimas Augstākā tiesa lēma par labu tā sauktās Krimas ģenerālprokurores Natālijas Poklonskas prasībai, kurā viņa apsūdzēja Medžlisu (kurš kopš tā izveides 1991. gadā ir bijis Krimas tatāru pārstāvniecības iestāde un kuram kopš 1991. gada maija ir bijis pilnvērtīgs tiesisks statuss) ekstrēmismā, terorismā, cilvēktiesību pārkāpumos, nelikumīgās darbībās un varas iestāžu sabotāžā;

| H. | tā kā Medžliss tagad ir atzīts par ekstrēmistu organizāciju un iekļauts Krievijas Tieslietu ministrijas sarakstā, kurā apkopotas tās NVO organizācijas, kuru darbība ir jāaptur; tā kā līdz ar to Krimā un Krievijā Medžlisa darbības ir aizliegtas; tā kā šo aizliegumu var piemērot vairāk nekā 2 500 personām, kas ir 250 ciemu un pilsētu medžlisu locekļi; |
| --- | --- |

H.

tā kā Medžliss tagad ir atzīts par ekstrēmistu organizāciju un iekļauts Krievijas Tieslietu ministrijas sarakstā, kurā apkopotas tās NVO organizācijas, kuru darbība ir jāaptur; tā kā līdz ar to Krimā un Krievijā Medžlisa darbības ir aizliegtas; tā kā šo aizliegumu var piemērot vairāk nekā 2 500 personām, kas ir 250 ciemu un pilsētu medžlisu locekļi;

| I. | tā kā tā sauktās ģenerālprokurores un tā sauktās Krimas Augstākās tiesas nolēmums ir nesaraujami saistīts ar Krievijas Federācijas īstenoto represiju un iebiedēšanas politiku, ar kuru tā soda šo mazākumtautību par lojalitāti pret Ukrainas valsti pirms diviem gadiem notikušās pussalas nelikumīgās aneksijas laikā; |
| --- | --- |

I.

tā kā tā sauktās ģenerālprokurores un tā sauktās Krimas Augstākās tiesas nolēmums ir nesaraujami saistīts ar Krievijas Federācijas īstenoto represiju un iebiedēšanas politiku, ar kuru tā soda šo mazākumtautību par lojalitāti pret Ukrainas valsti pirms diviem gadiem notikušās pussalas nelikumīgās aneksijas laikā;

| J. | tā kā ir skaidri pārkāptas starptautiskās humanitārās tiesības (tostarp Hāgas 1907. gada 4. konvencija, Ženēvas 1949. gada 4. konvencija un tās 1997. gada 1. papildu protokols), saskaņā ar kurām okupācijas vara nedrīkst veikt kriminālvajāšanu pret civiliedzīvotājiem par noziegumiem, kas veikti pirms okupācijas, un ka paliek spēkā okupētas teritorijas krimināllikums, |
| --- | --- |

J.

tā kā ir skaidri pārkāptas starptautiskās humanitārās tiesības (tostarp Hāgas 1907. gada 4. konvencija, Ženēvas 1949. gada 4. konvencija un tās 1997. gada 1. papildu protokols), saskaņā ar kurām okupācijas vara nedrīkst veikt kriminālvajāšanu pret civiliedzīvotājiem par noziegumiem, kas veikti pirms okupācijas, un ka paliek spēkā okupētas teritorijas krimināllikums,

| 1. | stingri nosoda tā sauktās Krimas Augstākās tiesas lēmumu aizliegt Krimas tatāru Medžlisu un prasa šo lēmumu nekavējoties atcelt; uzskata, ka šis lēmums ir sistēmiska un mērķtiecīga Krimas tatāru vajāšana un politiski motivēta darbība, kuras mērķis ir vēl vairāk iebiedēt tatāru kopienas likumīgos pārstāvjus; uzsver, ka šī demokrātiski ievēlētā lēmējinstitūcija, kas pārstāv Krimas tatārus, ir nozīmīga; |
| --- | --- |

1.

stingri nosoda tā sauktās Krimas Augstākās tiesas lēmumu aizliegt Krimas tatāru Medžlisu un prasa šo lēmumu nekavējoties atcelt; uzskata, ka šis lēmums ir sistēmiska un mērķtiecīga Krimas tatāru vajāšana un politiski motivēta darbība, kuras mērķis ir vēl vairāk iebiedēt tatāru kopienas likumīgos pārstāvjus; uzsver, ka šī demokrātiski ievēlētā lēmējinstitūcija, kas pārstāv Krimas tatārus, ir nozīmīga;

| 2. | norāda, ka aizliegums darboties Krimas tatāru Medžlisam, kas ir likumīga un atzīta Krimas pirmiedzīvotāju pārstāvības institūcija, nodrošinās auglīgu augsni tam, lai viņi tiktu stigmatizēti un vēl vairāk diskriminēti, kā arī tiktu pārkāptas viņu cilvēktiesības un pilsoniskās pamatbrīvības, un tas ir mēģinājums tatārus izstumt no Krimas, kas ir viņu vēsturiskā dzimtene; pauž bažas par to, ka Medžlisa nodēvēšana par ekstrēmistu organizāciju var izraisīt papildu apsūdzības saskaņā ar Krievijas Federācijas Kriminālkodeksa noteikumiem; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka aizliegums darboties Krimas tatāru Medžlisam, kas ir likumīga un atzīta Krimas pirmiedzīvotāju pārstāvības institūcija, nodrošinās auglīgu augsni tam, lai viņi tiktu stigmatizēti un vēl vairāk diskriminēti, kā arī tiktu pārkāptas viņu cilvēktiesības un pilsoniskās pamatbrīvības, un tas ir mēģinājums tatārus izstumt no Krimas, kas ir viņu vēsturiskā dzimtene; pauž bažas par to, ka Medžlisa nodēvēšana par ekstrēmistu organizāciju var izraisīt papildu apsūdzības saskaņā ar Krievijas Federācijas Kriminālkodeksa noteikumiem;

| 3. | atgādina, ka Medžlisa darbības aizliegums nozīmē, ka tam būs aizliegts sanākt, publicēt savus viedokļus plašsaziņas līdzekļos, organizēt publiskus pasākumus vai izmantot bankas kontus; aicina ES sniegt finansiālu atbalstu Medžlisa darbībai trimdā; prasa palielināt finansējumu cilvēktiesību organizācijām, kuras darbojas Krimas vārdā; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka Medžlisa darbības aizliegums nozīmē, ka tam būs aizliegts sanākt, publicēt savus viedokļus plašsaziņas līdzekļos, organizēt publiskus pasākumus vai izmantot bankas kontus; aicina ES sniegt finansiālu atbalstu Medžlisa darbībai trimdā; prasa palielināt finansējumu cilvēktiesību organizācijām, kuras darbojas Krimas vārdā;

| 4. | atgādina par skumjo faktu, ka aprit otrā gadadiena kopš Krimas pussalas nelikumīgās aneksijas, ko Krievijas Federācija veica 2014. gada 20. februārī; atgādina, ka tas asi nosoda šo starptautisko tiesību pārkāpumu; pauž stingru atbalstu Krimas nelikumīgās aneksijas neatzīšanai un pēc tam piemērotajām sankcijām, kā arī tam, lai tiktu apsvērta iespēja paplašināt to personu sarakstu, uz kurām attiecas ES sankcijas saistībā ar Medžlisa aizliegšanu; aicina visas dalībvalstis minēto sarakstu stingri ievērot; pauž nožēlu par to, ka daži politiķi no ES dalībvalstīm, tostarp dalībvalstu parlamentu, kā arī Eiropas Parlamenta deputāti, ir apmeklējuši Krimu, nesaņemot Ukrainas iestāžu piekrišanu, un aicina parlamenta deputātus turpmāk šādās vizītēs nedoties; |
| --- | --- |

4.

atgādina par skumjo faktu, ka aprit otrā gadadiena kopš Krimas pussalas nelikumīgās aneksijas, ko Krievijas Federācija veica 2014. gada 20. februārī; atgādina, ka tas asi nosoda šo starptautisko tiesību pārkāpumu; pauž stingru atbalstu Krimas nelikumīgās aneksijas neatzīšanai un pēc tam piemērotajām sankcijām, kā arī tam, lai tiktu apsvērta iespēja paplašināt to personu sarakstu, uz kurām attiecas ES sankcijas saistībā ar Medžlisa aizliegšanu; aicina visas dalībvalstis minēto sarakstu stingri ievērot; pauž nožēlu par to, ka daži politiķi no ES dalībvalstīm, tostarp dalībvalstu parlamentu, kā arī Eiropas Parlamenta deputāti, ir apmeklējuši Krimu, nesaņemot Ukrainas iestāžu piekrišanu, un aicina parlamenta deputātus turpmāk šādās vizītēs nedoties;

| 5. | atkārtoti pauž stingru atbalstu Ukrainas suverenitātei, politiskajai neatkarībai, vienotībai un teritoriālajai integritātei tās starptautiski atzītajās robežās, kā arī tās brīvai un neatkarīgai izvēlei nostāties uz Eiropas integrācijas ceļa; aicina visas puses nekavējoties sākt okupētās Krimas pussalas miermīlīgu reintegrāciju Ukrainas tiesību sistēmā ar politiska dialoga palīdzību un pilnībā ievērojot starptautiskās tiesības; uzsver, ka Ukrainas kontroles pār pussalu atjaunošana ir pamats tam, lai atjaunotu sadarbību ar Krievijas Federāciju, tostarp atceltu ar Krimu saistītās sankcijas; |
| --- | --- |

5.

atkārtoti pauž stingru atbalstu Ukrainas suverenitātei, politiskajai neatkarībai, vienotībai un teritoriālajai integritātei tās starptautiski atzītajās robežās, kā arī tās brīvai un neatkarīgai izvēlei nostāties uz Eiropas integrācijas ceļa; aicina visas puses nekavējoties sākt okupētās Krimas pussalas miermīlīgu reintegrāciju Ukrainas tiesību sistēmā ar politiska dialoga palīdzību un pilnībā ievērojot starptautiskās tiesības; uzsver, ka Ukrainas kontroles pār pussalu atjaunošana ir pamats tam, lai atjaunotu sadarbību ar Krievijas Federāciju, tostarp atceltu ar Krimu saistītās sankcijas;

| 6. | nosoda stingros vārda, biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvības ierobežojumus, kas liedz pulcēties pat tādos tradicionālos atceres pasākumos kā Staļina totalitārā padomju režīma veikto Krimas tatāru deportāciju atceres pasākumi un Krimas tatāru kultūras pasākumi; |
| --- | --- |

6.

nosoda stingros vārda, biedrošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvības ierobežojumus, kas liedz pulcēties pat tādos tradicionālos atceres pasākumos kā Staļina totalitārā padomju režīma veikto Krimas tatāru deportāciju atceres pasākumi un Krimas tatāru kultūras pasākumi;

| 7. | nosoda brīviem plašsaziņas līdzekļiem noteiktos ierobežojumus, jo īpaši licences atņemšanu lielākajam Krimas tatāru televīzijas kanālam “ATR”; aicina atjaunot minētā kanāla, kā arī bērnu televīzijas kanāla “Lale” un radio stacijas “Meydan” darbību; uzskata, ka ar šīm darbībām Krimas tatāriem tiek atņemts būtisks līdzeklis, kā saglabāt kultūras un valodas identitāti; konstatē, ka ir izveidota jauna stacija “TV Millet” un aicina nodrošināt pilnīgu redakcionālo neatkarību; |
| --- | --- |

7.

nosoda brīviem plašsaziņas līdzekļiem noteiktos ierobežojumus, jo īpaši licences atņemšanu lielākajam Krimas tatāru televīzijas kanālam “ATR”; aicina atjaunot minētā kanāla, kā arī bērnu televīzijas kanāla “Lale” un radio stacijas “Meydan” darbību; uzskata, ka ar šīm darbībām Krimas tatāriem tiek atņemts būtisks līdzeklis, kā saglabāt kultūras un valodas identitāti; konstatē, ka ir izveidota jauna stacija “TV Millet” un aicina nodrošināt pilnīgu redakcionālo neatkarību;

| 8. | pauž dziļu nožēlu par sistemātiskajiem vārda brīvības ierobežojumiem, aizbildinoties ar ekstrēmismu, un sociālo plašsaziņas līdzekļu uzraudzību ar mērķi identificēt aktīvistus, kuri neatzīst jauno kārtību un kritizē 2014. gada 16. martā notikušā “referenduma” likumību; atgādina, ka simts ANO Ģenerālās asamblejas dalībvalstis ieņēma tādu pašu nostāju, pieņemot rezolūciju 68/262; |
| --- | --- |

8.

pauž dziļu nožēlu par sistemātiskajiem vārda brīvības ierobežojumiem, aizbildinoties ar ekstrēmismu, un sociālo plašsaziņas līdzekļu uzraudzību ar mērķi identificēt aktīvistus, kuri neatzīst jauno kārtību un kritizē 2014. gada 16. martā notikušā “referenduma” likumību; atgādina, ka simts ANO Ģenerālās asamblejas dalībvalstis ieņēma tādu pašu nostāju, pieņemot rezolūciju 68/262;

| 9. | atgādina, ka Krimas pamatiedzīvotāji — tatāri — ir cietuši no vēsturiskas netaisnības, kā rezultātā Padomju Savienības iestādes viņus masveidā deportēja un viņi zaudēja savas zemes un resursus; pauž nožēlu par to, ka tā saukto iestāžu piemēroto diskriminējošo politikas nostādņu dēļ šos īpašumus un resursus nav iespējams atgūt vai tie tiek izmantoti kā instruments, lai uzpirktu atbalstu; |
| --- | --- |

9.

atgādina, ka Krimas pamatiedzīvotāji — tatāri — ir cietuši no vēsturiskas netaisnības, kā rezultātā Padomju Savienības iestādes viņus masveidā deportēja un viņi zaudēja savas zemes un resursus; pauž nožēlu par to, ka tā saukto iestāžu piemēroto diskriminējošo politikas nostādņu dēļ šos īpašumus un resursus nav iespējams atgūt vai tie tiek izmantoti kā instruments, lai uzpirktu atbalstu;

| 10. | mudina Krievijas Federāciju, kurai kā Krimu okupējušai valstij saskaņā ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām ir galīgā atbildība, Krimā uzturēt tiesisko kārtību un pilsoņus aizsargāt no patvaļīgiem tiesiskiem vai administratīviem pasākumiem un nolēmumiem, tādējādi pildot savas Eiropas Padomes dalībvalsts saistības un veikt neatkarīgas starptautiskas izmeklēšanas par visiem starptautisko tiesību vai cilvēktiesību pārkāpumiem, kurus izdarījuši okupējošie spēki un tā sauktās vietējās iestādes; aicina atsākt pazudušo personu ģimenēm paredzētās kontaktgrupas darbību; |
| --- | --- |

10.

mudina Krievijas Federāciju, kurai kā Krimu okupējušai valstij saskaņā ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām ir galīgā atbildība, Krimā uzturēt tiesisko kārtību un pilsoņus aizsargāt no patvaļīgiem tiesiskiem vai administratīviem pasākumiem un nolēmumiem, tādējādi pildot savas Eiropas Padomes dalībvalsts saistības un veikt neatkarīgas starptautiskas izmeklēšanas par visiem starptautisko tiesību vai cilvēktiesību pārkāpumiem, kurus izdarījuši okupējošie spēki un tā sauktās vietējās iestādes; aicina atsākt pazudušo personu ģimenēm paredzētās kontaktgrupas darbību;

| 11. | aicina attiecīgajām starptautiskajām cilvēktiesību struktūrām nodrošināt pastāvīgu un netraucētu iekļuvi Krimā, lai tās varētu uzraudzītu cilvēktiesību stāvokli; |
| --- | --- |

11.

aicina attiecīgajām starptautiskajām cilvēktiesību struktūrām nodrošināt pastāvīgu un netraucētu iekļuvi Krimā, lai tās varētu uzraudzītu cilvēktiesību stāvokli;

| 12. | atzinīgi vērtē Ukrainas iniciatīvu formātā “Ženēva plus” izveidot starptautisku sarunu mehānismu, kura mērķis ir atjaunot Ukrainas suverenitāti pār Krimu un kuram būtu jāparedz arī tieša ES iesaistīšanās; aicina Krievijas Federāciju sākt sarunas ar Ukrainu un pārējām pusēm par Krimas okupācijas izbeigšanu, atcelt tirdzniecības un enerģētikas embargo, kā arī ārkārtas stāvokli Krimā; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē Ukrainas iniciatīvu formātā “Ženēva plus” izveidot starptautisku sarunu mehānismu, kura mērķis ir atjaunot Ukrainas suverenitāti pār Krimu un kuram būtu jāparedz arī tieša ES iesaistīšanās; aicina Krievijas Federāciju sākt sarunas ar Ukrainu un pārējām pusēm par Krimas okupācijas izbeigšanu, atcelt tirdzniecības un enerģētikas embargo, kā arī ārkārtas stāvokli Krimā;

| 13. | aicina saglabāt Krimas vēsturisko un tradicionālo multikulturālo vidi un pilnībā respektēt ukraiņu, tatāru un citu minoritāšu valodas un kultūras īpatnības; nosoda juridisku spiedienu uz Krimas tatāru kultūras un izglītības organizācijām, tostarp tām, kas darbojas ar Krimas tatāru bērniem; |
| --- | --- |

13.

aicina saglabāt Krimas vēsturisko un tradicionālo multikulturālo vidi un pilnībā respektēt ukraiņu, tatāru un citu minoritāšu valodas un kultūras īpatnības; nosoda juridisku spiedienu uz Krimas tatāru kultūras un izglītības organizācijām, tostarp tām, kas darbojas ar Krimas tatāru bērniem;

| 14. | aicina Krievijas Federāciju izmeklēt visus nelikumīgi ieslodzīto spīdzināšanas gadījumus Krimā un atbrīvot ieslodzītos, piemēram, Medžlisa pirmo priekšsēdētāja vietnieku Ahtemu Čijgozu, Mustafu Degermendži un Ali Asanovu, kurus tā sauktās vietējās iestādes arestēja Krimā par miermīlīgu protestu pret okupāciju, un garantēt viņu drošu atgriešanos Ukrainā; atkārto aicinājumu atbrīvot Oļegu Sencovu un Oleksandru Kolčenko; mudina Krievijas Federāciju izbeigt politiski motivētu kriminālvajāšanu pret disidentiem un pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem; nosoda to, ka viņi pēc tam tika aizvesti uz Krievijas Federāciju un viņiem piespiedu kārtā tika piešķirta Krievijas pilsonība; aicina Krievijas Federāciju iepriekš minētajās lietās cieši sadarboties ar Eiropas Padomi un EDSO; |
| --- | --- |

14.

aicina Krievijas Federāciju izmeklēt visus nelikumīgi ieslodzīto spīdzināšanas gadījumus Krimā un atbrīvot ieslodzītos, piemēram, Medžlisa pirmo priekšsēdētāja vietnieku Ahtemu Čijgozu, Mustafu Degermendži un Ali Asanovu, kurus tā sauktās vietējās iestādes arestēja Krimā par miermīlīgu protestu pret okupāciju, un garantēt viņu drošu atgriešanos Ukrainā; atkārto aicinājumu atbrīvot Oļegu Sencovu un Oleksandru Kolčenko; mudina Krievijas Federāciju izbeigt politiski motivētu kriminālvajāšanu pret disidentiem un pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem; nosoda to, ka viņi pēc tam tika aizvesti uz Krievijas Federāciju un viņiem piespiedu kārtā tika piešķirta Krievijas pilsonība; aicina Krievijas Federāciju iepriekš minētajās lietās cieši sadarboties ar Eiropas Padomi un EDSO;

| 15. | aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un Padomi pastiprināt spiedienu uz Krievijas Federāciju, lai nodrošinātu starptautisko organizāciju iekļuvi Krimā ar mērķi uzraudzīt cilvēktiesību stāvokli, ņemot vērā to, ka pussalā tiek rupji pārkāptas pamatbrīvības un cilvēktiesības, un izveidot pastāvīgu starptautisko uzraudzību un konvencionālus mehānismus; uzsver, ka jebkādai starptautiskai klātbūtnei uz vietas vajadzētu būt labi koordinētai un saskaņotai ar Ukrainu un nozīmīgākajām starptautiskajām cilvēktiesību organizācijām tā būtu jāatbalsta; |
| --- | --- |

15.

aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un Padomi pastiprināt spiedienu uz Krievijas Federāciju, lai nodrošinātu starptautisko organizāciju iekļuvi Krimā ar mērķi uzraudzīt cilvēktiesību stāvokli, ņemot vērā to, ka pussalā tiek rupji pārkāptas pamatbrīvības un cilvēktiesības, un izveidot pastāvīgu starptautisko uzraudzību un konvencionālus mehānismus; uzsver, ka jebkādai starptautiskai klātbūtnei uz vietas vajadzētu būt labi koordinētai un saskaņotai ar Ukrainu un nozīmīgākajām starptautiskajām cilvēktiesību organizācijām tā būtu jāatbalsta;

| 16. | atkārtoti pauž nopietnas bažas par LGBTI personu stāvokli Krimā, kas pēc Krievijas īstenotās aneksijas ir ievērojami pasliktinājies; |
| --- | --- |

16.

atkārtoti pauž nopietnas bažas par LGBTI personu stāvokli Krimā, kas pēc Krievijas īstenotās aneksijas ir ievērojami pasliktinājies;

| 17. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Ukrainas prezidentam, valdībai un parlamentam, Eiropas Padomei, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai, Krievijas Federācijas prezidentam, valdībai un parlamentam, kā arī Krimas tatāru Medžlisam. |
| --- | --- |

17.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Ukrainas prezidentam, valdībai un parlamentam, Eiropas Padomei, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai, Krievijas Federācijas prezidentam, valdībai un parlamentam, kā arī Krimas tatāru Medžlisam.

---

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/31 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/31

---

P8_TA(2016)0219

Gambija

Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija rezolūcija par Gambiju (2016/2693(RSP))

(2018/C 076/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Gambiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Gambiju,

| — | ņemot vērā 2015. gada 12. marta rezolūciju par Eiropas Savienības prioritātēm 2015. gadā attiecībā uz ANO Cilvēktiesību padomi (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 12. marta rezolūciju par Eiropas Savienības prioritātēm 2015. gadā attiecībā uz ANO Cilvēktiesību padomi (1),

| — | ņemot vērā vairākus Parlamenta jautājumus par stāvokli Gambijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vairākus Parlamenta jautājumus par stāvokli Gambijā,

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) 2016. gada 17. aprīļa paziņojumu par cilvēktiesību stāvokli Gambijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) 2016. gada 17. aprīļa paziņojumu par cilvēktiesību stāvokli Gambijā,

| — | ņemot vērā vairākus ES delegācijas Gambijā paziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vairākus ES delegācijas Gambijā paziņojumus,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības komisijas 2015. gada 28. februāra rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Gambijas Republikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības komisijas 2015. gada 28. februāra rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Gambijas Republikā,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra Ban Ki-moon2016. gada 17. aprīļa paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra Ban Ki-moon2016. gada 17. aprīļa paziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes ziņojumu, kuru sagatavojis īpašais referents jautājumos par spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem, pielikums: Misija Gambijā, 2015. gada 2. marts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes ziņojumu, kuru sagatavojis īpašais referents jautājumos par spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem, pielikums: Misija Gambijā, 2015. gada 2. marts,

| — | ņemot vērā 2015. gada 11. maija ziņojumu par Gambiju, ko sagatavojis ANO īpašais referents jautājumos par ārpustiesas, tūlītēju vai patvaļīgu nāvessodu izpildi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 11. maija ziņojumu par Gambiju, ko sagatavojis ANO īpašais referents jautājumos par ārpustiesas, tūlītēju vai patvaļīgu nāvessodu izpildi,

| — | ņemot vērā 2014. gada 24. decembra ziņojumu par Gambiju, ko sagatavojusi ANO Vispārējā regulārā pārskata darba grupa, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 24. decembra ziņojumu par Gambiju, ko sagatavojusi ANO Vispārējā regulārā pārskata darba grupa,

| — | ņemot vērā 2000. gada jūnijā parakstīto Kotonū partnerattiecību nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada jūnijā parakstīto Kotonū partnerattiecību nolīgumu,

| — | ņemot vērā Gambijas konstitūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Gambijas konstitūciju,

| — | ņemot vērā Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu,

| — | ņemot vērā ANO 1981. gada Deklarāciju par jebkādas uz reliģiju vai ticību balstītas neiecietības un diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1981. gada Deklarāciju par jebkādas uz reliģiju vai ticību balstītas neiecietības un diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 1994. gadā militārā apvērsuma ceļā varu Gambijā pārņēma Yahya Jammeh; tā kā 1996. gadā viņš tika ievēlēts par prezidentu un kopš tā laika apšaubāmos apstākļos ir trīsreiz pārvēlēts amatā; |
| --- | --- |

A.

tā kā 1994. gadā militārā apvērsuma ceļā varu Gambijā pārņēma Yahya Jammeh; tā kā 1996. gadā viņš tika ievēlēts par prezidentu un kopš tā laika apšaubāmos apstākļos ir trīsreiz pārvēlēts amatā;

| B. | tā kā 2016. gada 1. decembrī paredzēts rīkot prezidenta vēlēšanas, bet 2017. gada 6. aprīlī — parlamenta vēlēšanas; tā kā Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopiena (ECOWAS) nosodīja iepriekšējās prezidenta vēlēšanas, kas notika 2011. gadā, norādot, ka tām trūka leģitimitātes un notika opozīcijas partiju un to elektorāta vajāšana un iebiedēšana; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2016. gada 1. decembrī paredzēts rīkot prezidenta vēlēšanas, bet 2017. gada 6. aprīlī — parlamenta vēlēšanas; tā kā Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopiena (ECOWAS) nosodīja iepriekšējās prezidenta vēlēšanas, kas notika 2011. gadā, norādot, ka tām trūka leģitimitātes un notika opozīcijas partiju un to elektorāta vajāšana un iebiedēšana;

| C. | tā kā Gambijas drošības spēki vardarbīgi reaģēja uz miermīlīgu protestu, kas 2016. gada 14. aprīlī notika Serekundā (galvaspilsētas Bandžulas piepilsētā), patvaļīgi aizturēdami protestētājus, tostarp vairākus Apvienotās demokrātiskās partijas (UDP) locekļus; tā kā neilgi pēc apcietināšanas opozīcijas līderis un UDP loceklis Solo Sandeng apcietinājumā aizdomīgos apstākļos nomira; |
| --- | --- |

C.

tā kā Gambijas drošības spēki vardarbīgi reaģēja uz miermīlīgu protestu, kas 2016. gada 14. aprīlī notika Serekundā (galvaspilsētas Bandžulas piepilsētā), patvaļīgi aizturēdami protestētājus, tostarp vairākus Apvienotās demokrātiskās partijas (UDP) locekļus; tā kā neilgi pēc apcietināšanas opozīcijas līderis un UDP loceklis Solo Sandeng apcietinājumā aizdomīgos apstākļos nomira;

| D. | tā kā 2016. gada 16. aprīlīUDP locekļi sapulcējās vēlreiz, lai pieprasītu saukšanu pie atbildības par S. Sandeng nāvi un pieprasītu citu partijas locekļu atbrīvošanu; tā kā policija pret demonstrētājiem izmantoja asaru gāzi un apcietināja vairākus cilvēkus; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2016. gada 16. aprīlīUDP locekļi sapulcējās vēlreiz, lai pieprasītu saukšanu pie atbildības par S. Sandeng nāvi un pieprasītu citu partijas locekļu atbrīvošanu; tā kā policija pret demonstrētājiem izmantoja asaru gāzi un apcietināja vairākus cilvēkus;

| E. | tā kā Ousainou Darboe, vēl viens opozīcijas līderis, un citas augsta līmeņa partijas amatpersonas arī ir apcietinātas un joprojām atrodas ieslodzījumā, turklāt pēc pieejamām ziņām ir guvušas smagus ievainojumus; |
| --- | --- |

E.

tā kā Ousainou Darboe, vēl viens opozīcijas līderis, un citas augsta līmeņa partijas amatpersonas arī ir apcietinātas un joprojām atrodas ieslodzījumā, turklāt pēc pieejamām ziņām ir guvušas smagus ievainojumus;

| F. | tā kā neatkarīgās radiostacijas Teranga FM izpilddirektoram Alagie Abdoulie Ceesay, ko 2015. gada 2. jūlijā apcietināja Valsts izlūkošanas aģentūra (NIA), trīsreiz ir liegta atbrīvošana pret drošības naudu, lai gan viņam ir slikta veselība; |
| --- | --- |

F.

tā kā neatkarīgās radiostacijas Teranga FM izpilddirektoram Alagie Abdoulie Ceesay, ko 2015. gada 2. jūlijā apcietināja Valsts izlūkošanas aģentūra (NIA), trīsreiz ir liegta atbrīvošana pret drošības naudu, lai gan viņam ir slikta veselība;

| G. | tā kā 2016. gada martā ANO Darba grupa patvaļīgas aizturēšanas jautājumos publicēja tās pēdējā sesijā 2015. gada decembrī pieņemtu atzinumu, kurā uzsvērts, ka A. A. Ceesay ir patvaļīga atņemta brīvība, un aicināja Gambiju viņu atbrīvot un atsaukt visas pret viņu izvirzītās apsūdzības; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2016. gada martā ANO Darba grupa patvaļīgas aizturēšanas jautājumos publicēja tās pēdējā sesijā 2015. gada decembrī pieņemtu atzinumu, kurā uzsvērts, ka A. A. Ceesay ir patvaļīga atņemta brīvība, un aicināja Gambiju viņu atbrīvot un atsaukt visas pret viņu izvirzītās apsūdzības;

| H. | tā kā pret cilvēktiesību aizstāvjiem un žurnālistiem Gambijā tiek izmantotas ļaunprātīgas metodes un represīvi tiesību akti un viņi pastāvīgi saskaras ar vajāšanu un iebiedēšanu, apcietināšanu un aizturēšanu, piespiedu pazušanu un piespiedu došanos trimdā; |
| --- | --- |

H.

tā kā pret cilvēktiesību aizstāvjiem un žurnālistiem Gambijā tiek izmantotas ļaunprātīgas metodes un represīvi tiesību akti un viņi pastāvīgi saskaras ar vajāšanu un iebiedēšanu, apcietināšanu un aizturēšanu, piespiedu pazušanu un piespiedu došanos trimdā;

| I. | tā kā Gambijā regulāri izmanto spīdzināšanu un citus nežēlīgas izturēšanās veidus; tā kā ir ziņas, ka cilvēkus bieži brutāli spīdzina vai pret viņiem izmanto citas nežēlīgas metodes, lai izspiestu “atzīšanos”, ko pēc tam izmanto tiesā, — par to liecina ziņojums, kas sagatavots pēc tam, kad 2014. gadā Gambiju apmeklēja ANO īpašais referents jautājumos par spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā Gambijā regulāri izmanto spīdzināšanu un citus nežēlīgas izturēšanās veidus; tā kā ir ziņas, ka cilvēkus bieži brutāli spīdzina vai pret viņiem izmanto citas nežēlīgas metodes, lai izspiestu “atzīšanos”, ko pēc tam izmanto tiesā, — par to liecina ziņojums, kas sagatavots pēc tam, kad 2014. gadā Gambiju apmeklēja ANO īpašais referents jautājumos par spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem;

| J. | tā kā NIA un policija bieži vien cilvēkus aiztur patvaļīgi — kā piemēri minami bijušais lauksaimniecības ministra vietnieks Ousman Jammeh un islāma autoritātes šeihs Omar Colley, imams Ousman Sawaneh un imams Cherno Gassama, un bieži vien cilvēkus apcietinājumā tur bez apsūdzības un ilgāk par 72 stundu periodu, kura laikā pret aizdomās turēto personu būtu jāceļ prasība tiesā, — tādējādi tiek pārkāpta konstitūcija; |
| --- | --- |

J.

tā kā NIA un policija bieži vien cilvēkus aiztur patvaļīgi — kā piemēri minami bijušais lauksaimniecības ministra vietnieks Ousman Jammeh un islāma autoritātes šeihs Omar Colley, imams Ousman Sawaneh un imams Cherno Gassama, un bieži vien cilvēkus apcietinājumā tur bez apsūdzības un ilgāk par 72 stundu periodu, kura laikā pret aizdomās turēto personu būtu jāceļ prasība tiesā, — tādējādi tiek pārkāpta konstitūcija;

| K. | tā kā pašreizējos Gambijas tiesību aktos, kas vērsti pret homoseksualitāti, paredzēti ilgi cietumsodi un apjomīgi naudas sodi par “homoseksualitāti atbildību pastiprinošos apstākļos”; tā kā drošības spēki bieži uzbrūk vai draud LGBTI personām vai tās patvaļīgi apcietina un daļa no tām savas drošības dēļ bijušas spiestas pamest valsti; |
| --- | --- |

K.

tā kā pašreizējos Gambijas tiesību aktos, kas vērsti pret homoseksualitāti, paredzēti ilgi cietumsodi un apjomīgi naudas sodi par “homoseksualitāti atbildību pastiprinošos apstākļos”; tā kā drošības spēki bieži uzbrūk vai draud LGBTI personām vai tās patvaļīgi apcietina un daļa no tām savas drošības dēļ bijušas spiestas pamest valsti;

| L. | tā kā Gambija ir viena no piecpadsmit nabadzīgākajām pasaules valstīm un gandrīz ceturtdaļu tās iedzīvotāju skar hronisks pārtikas trūkums; tā kā šī valsts ir ļoti atkarīga no starptautiskās palīdzības; tā kā kopš 2015. gada patvēruma pieteikumu Eiropas Savienībā ir iesnieguši 14 475 Gambijas iedzīvotāji; |
| --- | --- |

L.

tā kā Gambija ir viena no piecpadsmit nabadzīgākajām pasaules valstīm un gandrīz ceturtdaļu tās iedzīvotāju skar hronisks pārtikas trūkums; tā kā šī valsts ir ļoti atkarīga no starptautiskās palīdzības; tā kā kopš 2015. gada patvēruma pieteikumu Eiropas Savienībā ir iesnieguši 14 475 Gambijas iedzīvotāji;

| M. | tā kā cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma stāvoklis Gambijā raisa nopietnas bažas; tā kā kopš 2009. gada beigām ES šos jautājumus ir risinājusi dialogā atbilstoši Kotonū nolīguma 8. pantam, taču īsta progresa bijis maz; |
| --- | --- |

M.

tā kā cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma stāvoklis Gambijā raisa nopietnas bažas; tā kā kopš 2009. gada beigām ES šos jautājumus ir risinājusi dialogā atbilstoši Kotonū nolīguma 8. pantam, taču īsta progresa bijis maz;

| N. | tā kā, ņemot vērā bažas par cilvēktiesību stāvokli, ES ir krasi samazinājusi palīdzību Gambijai, lai gan joprojām ir lielākā līdzekļu devēja šai valstij: 2015.–2016. gada valsts indikatīvās programmas (VIP) periodam atvēlēti EUR 33 miljoni; tā kā pēc palīdzības samazināšanas prezidents Y. Jammeh 2015. gada jūnijā pēkšņi izraidīja ES pilnvaroto lietvedi Gambijā Agnes Guillard; |
| --- | --- |

N.

tā kā, ņemot vērā bažas par cilvēktiesību stāvokli, ES ir krasi samazinājusi palīdzību Gambijai, lai gan joprojām ir lielākā līdzekļu devēja šai valstij: 2015.–2016. gada valsts indikatīvās programmas (VIP) periodam atvēlēti EUR 33 miljoni; tā kā pēc palīdzības samazināšanas prezidents Y. Jammeh 2015. gada jūnijā pēkšņi izraidīja ES pilnvaroto lietvedi Gambijā Agnes Guillard;

| O. | tā kā 2015.–2016. gada Gambijas VIP paredzēti ieguldījumi lauksaimniecībā un pārtikas nodrošinājumā, kā arī transporta nozarē, bet nekādi līdzekļi nav piešķirti pilsoniskās sabiedrības attīstībai, demokrātiskai pārvaldībai vai cilvēktiesību un tiesiskuma veicināšanai; |
| --- | --- |

O.

tā kā 2015.–2016. gada Gambijas VIP paredzēti ieguldījumi lauksaimniecībā un pārtikas nodrošinājumā, kā arī transporta nozarē, bet nekādi līdzekļi nav piešķirti pilsoniskās sabiedrības attīstībai, demokrātiskai pārvaldībai vai cilvēktiesību un tiesiskuma veicināšanai;

| P. | tā kā Gambija ir ECOWAS locekle; tā kā 2014. gada jūlijā ES un ECOWAS noslēdza ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN), kas tiks ratificēts 2016. gadā; tā kā EPN jānostiprina ne vien taisnīga tirdzniecība, bet arī cilvēktiesības un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšana; |
| --- | --- |

P.

tā kā Gambija ir ECOWAS locekle; tā kā 2014. gada jūlijā ES un ECOWAS noslēdza ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN), kas tiks ratificēts 2016. gadā; tā kā EPN jānostiprina ne vien taisnīga tirdzniecība, bet arī cilvēktiesības un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšana;

| Q. | tā kā Gambija ir Āfrikas Savienības (ĀS) dalībvalsts, Āfrikas hartas līgumslēdzēja valsts un ir parakstījusi Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Gambija ir Āfrikas Savienības (ĀS) dalībvalsts, Āfrikas hartas līgumslēdzēja valsts un ir parakstījusi Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu;

| R. | tā kā 2015. gada Vēlēšanu likuma grozījumi ar augstām maksām ierobežo opozīcijas partiju iespējas, padarot Gambiju par vienu no valstīm, kur kandidēšana uz publisku amatu ir visdārgākā, un šajā procesā ierobežojot pilsoņu tiesības; |
| --- | --- |

R.

tā kā 2015. gada Vēlēšanu likuma grozījumi ar augstām maksām ierobežo opozīcijas partiju iespējas, padarot Gambiju par vienu no valstīm, kur kandidēšana uz publisku amatu ir visdārgākā, un šajā procesā ierobežojot pilsoņu tiesības;

| 1. | pauž ļoti dziļas bažas par to, ka Gambijā strauji pasliktinās drošības un cilvēktiesību stāvoklis, un pauž nožēlu par 2016. gada 14. un 16. aprīļa uzbrukumiem miermīlīgajiem demonstrantiem; |
| --- | --- |

1.

pauž ļoti dziļas bažas par to, ka Gambijā strauji pasliktinās drošības un cilvēktiesību stāvoklis, un pauž nožēlu par 2016. gada 14. un 16. aprīļa uzbrukumiem miermīlīgajiem demonstrantiem;

| 2. | aicina nekavējoties atbrīvot visus protestētājus, kas arestēti saistībā ar 2016. gada 14. un 16. aprīļa protestiem; prasa Gambijas Republikas valdībai nodrošināt pienācīgu procedūru ievērošanu visiem aizdomās turētajiem saistībā ar apsūdzībām par piedalīšanos nekonstitucionālā valdības maiņas mēģinājumā; aicina Gambijas iestādes garantēt šiem aizdomās turētajiem fizisko un psiholoģisko integritāti jebkuros apstākļos un nekavējoties nodrošināt medicīnisko aprūpi ievainotajiem; pauž bažas par liecībām par citu ieslodzīto spīdzināšanu un sliktu izturēšanos pret viņiem; |
| --- | --- |

2.

aicina nekavējoties atbrīvot visus protestētājus, kas arestēti saistībā ar 2016. gada 14. un 16. aprīļa protestiem; prasa Gambijas Republikas valdībai nodrošināt pienācīgu procedūru ievērošanu visiem aizdomās turētajiem saistībā ar apsūdzībām par piedalīšanos nekonstitucionālā valdības maiņas mēģinājumā; aicina Gambijas iestādes garantēt šiem aizdomās turētajiem fizisko un psiholoģisko integritāti jebkuros apstākļos un nekavējoties nodrošināt medicīnisko aprūpi ievainotajiem; pauž bažas par liecībām par citu ieslodzīto spīdzināšanu un sliktu izturēšanos pret viņiem;

| 3. | mudina Gambijas iestādes veikt ātru un neatkarīgu izmeklēšanu par šiem notikumiem un jo īpaši pauž dziļas bažas par ziņām par opozīcijas aktīvista Solo Sandeng nāvi apcietinājumā; |
| --- | --- |

3.

mudina Gambijas iestādes veikt ātru un neatkarīgu izmeklēšanu par šiem notikumiem un jo īpaši pauž dziļas bažas par ziņām par opozīcijas aktīvista Solo Sandeng nāvi apcietinājumā;

| 4. | stingri nosoda piespiedu pazušanas gadījumus, patvaļīgu apcietināšanu, spīdzināšanu un citus cilvēktiesību pārkāpumus, kas vērsti pret iebildumu paudējiem, tostarp žurnālistiem, cilvēktiesību aizstāvjiem, politiskajiem oponentiem un kritiķiem, kā arī lesbietēm, gejiem, biseksuāļiem un transpersonām, prezidenta Yahya Jammeh valdīšanas laikā; prasa visus ieslodzītos, kas atrodas ieslodzījumā bez saziņas iespējām, vai nu tiesāt, vai atlaist brīvībā; |
| --- | --- |

4.

stingri nosoda piespiedu pazušanas gadījumus, patvaļīgu apcietināšanu, spīdzināšanu un citus cilvēktiesību pārkāpumus, kas vērsti pret iebildumu paudējiem, tostarp žurnālistiem, cilvēktiesību aizstāvjiem, politiskajiem oponentiem un kritiķiem, kā arī lesbietēm, gejiem, biseksuāļiem un transpersonām, prezidenta Yahya Jammeh valdīšanas laikā; prasa visus ieslodzītos, kas atrodas ieslodzījumā bez saziņas iespējām, vai nu tiesāt, vai atlaist brīvībā;

| 5. | aicina ES un ĀS sadarboties ar Gambiju, lai ieviestu aizsardzības mehānismus pret spīdzināšanu, nodrošinātu neatkarīgu piekļuvi ieslodzītajiem un reformētu visus tiesību aktus, kas liedz tiesības uz vārda brīvību, biedrošanos un miermīlīgu pulcēšanos, tostarp saistībā ar tādiem Kriminālprocesā minētiem nodarījumiem kā musināšana, noziedzīga apmelošana un “nepatiesas informācijas izplatīšana”, un grozītu 2013. gada Informācijas un komunikācijas aktu, kurš paredz tiešsaistes satura cenzūru; |
| --- | --- |

5.

aicina ES un ĀS sadarboties ar Gambiju, lai ieviestu aizsardzības mehānismus pret spīdzināšanu, nodrošinātu neatkarīgu piekļuvi ieslodzītajiem un reformētu visus tiesību aktus, kas liedz tiesības uz vārda brīvību, biedrošanos un miermīlīgu pulcēšanos, tostarp saistībā ar tādiem Kriminālprocesā minētiem nodarījumiem kā musināšana, noziedzīga apmelošana un “nepatiesas informācijas izplatīšana”, un grozītu 2013. gada Informācijas un komunikācijas aktu, kurš paredz tiešsaistes satura cenzūru;

| 6. | aicina Gambiju ratificēt ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu; |
| --- | --- |

6.

aicina Gambiju ratificēt ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu;

| 7. | aicina Gambijas valdību izmeklēt pierādījumus par NIA veiktiem cilvēktiesību pārkāpumiem, izstrādāt tiesisko regulējumu, kas paredzētu pilsoņiem vienlīdzīgas tiesības, tostarp risinātu nevienlīdzības jautājumus, un turpināt īstenot plānus izveidot Nacionālo cilvēktiesību komisiju saskaņā ar Parīzes principiem par cilvēktiesību iestādēm, lai izmeklētu un uzraudzītu iespējamos cilvēktiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

7.

aicina Gambijas valdību izmeklēt pierādījumus par NIA veiktiem cilvēktiesību pārkāpumiem, izstrādāt tiesisko regulējumu, kas paredzētu pilsoņiem vienlīdzīgas tiesības, tostarp risinātu nevienlīdzības jautājumus, un turpināt īstenot plānus izveidot Nacionālo cilvēktiesību komisiju saskaņā ar Parīzes principiem par cilvēktiesību iestādēm, lai izmeklētu un uzraudzītu iespējamos cilvēktiesību pārkāpumus;

| 8. | mudina Gambijas valdību un reģionālās iestādes veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai izbeigtu pret LGBTI personām vērstu diskrimināciju, uzbrukumus un kriminālatbildību un garantētu viņu tiesības uz vārda brīvību, tostarp atcelt Gambijas Kriminālkodeksa normas, kas paredz krimināli sodīt LGBTI personas; |
| --- | --- |

8.

mudina Gambijas valdību un reģionālās iestādes veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai izbeigtu pret LGBTI personām vērstu diskrimināciju, uzbrukumus un kriminālatbildību un garantētu viņu tiesības uz vārda brīvību, tostarp atcelt Gambijas Kriminālkodeksa normas, kas paredz krimināli sodīt LGBTI personas;

| 9. | aicina Gambijas iestādes novērst jebkādu reliģisko diskrimināciju un sekmēt miermīlīgu un iekļaujošu dialogu starp visām kopienām, un rīkoties atbilstoši šim uzstādījumam; |
| --- | --- |

9.

aicina Gambijas iestādes novērst jebkādu reliģisko diskrimināciju un sekmēt miermīlīgu un iekļaujošu dialogu starp visām kopienām, un rīkoties atbilstoši šim uzstādījumam;

| 10. | aicina ECOWAS un ĀS turpināt iesaistīties pret Gambijas režīma pastāvīgi veiktajiem cilvēktiesību pārkāpumiem; atgādina, ka Rietumāfrikas reģionā joprojām ir lielas problēmas ar drošību un stabilizāciju, un uzstāj, ka ĀS un ECOWAS ir cieši jāuzrauga situācija Gambijā un jāuztur pastāvīgs politiskais dialogs ar Gambijas iestādēm par demokrātijas un tiesiskuma stiprināšanu; |
| --- | --- |

10.

aicina ECOWAS un ĀS turpināt iesaistīties pret Gambijas režīma pastāvīgi veiktajiem cilvēktiesību pārkāpumiem; atgādina, ka Rietumāfrikas reģionā joprojām ir lielas problēmas ar drošību un stabilizāciju, un uzstāj, ka ĀS un ECOWAS ir cieši jāuzrauga situācija Gambijā un jāuztur pastāvīgs politiskais dialogs ar Gambijas iestādēm par demokrātijas un tiesiskuma stiprināšanu;

| 11. | mudina Gambijas Republikas valdību ratificēt Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu pirms 2016. gada decembrī paredzētajām prezidenta vēlēšanām; |
| --- | --- |

11.

mudina Gambijas Republikas valdību ratificēt Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu pirms 2016. gada decembrī paredzētajām prezidenta vēlēšanām;

| 12. | aicina Gambijas valdību iesaistīties patiesā dialogā ar visām opozīcijas politiskajām partijām par likumdošanas un politikas reformām, kas nodrošinās brīvas un godīgas vēlēšanas un garantēs biedrošanās un pulcēšanās brīvību saskaņā ar Gambijas starptautiskajām saistībām; atgādina, ka opozīcijas un neatkarīgas pilsoniskās sabiedrības pilnīga iesaistīšanās neatkarīgās un brīvās valsts vēlēšanās ir svarīgs faktors šo vēlēšanu panākumiem; |
| --- | --- |

12.

aicina Gambijas valdību iesaistīties patiesā dialogā ar visām opozīcijas politiskajām partijām par likumdošanas un politikas reformām, kas nodrošinās brīvas un godīgas vēlēšanas un garantēs biedrošanās un pulcēšanās brīvību saskaņā ar Gambijas starptautiskajām saistībām; atgādina, ka opozīcijas un neatkarīgas pilsoniskās sabiedrības pilnīga iesaistīšanās neatkarīgās un brīvās valsts vēlēšanās ir svarīgs faktors šo vēlēšanu panākumiem;

| 13. | mudina starptautisko sabiedrību, tostarp vietējās cilvēktiesību organizācijas un NVO, kā arī ES delegāciju Gambijā un citas attiecīgās starptautiskās institūcijas aktīvi uzraudzīt vēlēšanu procedūru, īpaši pievēršot uzmanību tam, lai nodrošinātu biedrošanās un pulcēšanās brīvības ievērošanu; |
| --- | --- |

13.

mudina starptautisko sabiedrību, tostarp vietējās cilvēktiesību organizācijas un NVO, kā arī ES delegāciju Gambijā un citas attiecīgās starptautiskās institūcijas aktīvi uzraudzīt vēlēšanu procedūru, īpaši pievēršot uzmanību tam, lai nodrošinātu biedrošanās un pulcēšanās brīvības ievērošanu;

| 14. | aicina Gambijas valdību veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai jebkuros apstākļos garantētu, ka pilnībā tiek ievērota vārda brīvība un preses brīvība; šajā sakarā prasa reformēt Informācijas un komunikācijas akta noteikumus, lai attiecīgais valsts tiesiskais regulējums atbilstu starptautiskiem standartiem; |
| --- | --- |

14.

aicina Gambijas valdību veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai jebkuros apstākļos garantētu, ka pilnībā tiek ievērota vārda brīvība un preses brīvība; šajā sakarā prasa reformēt Informācijas un komunikācijas akta noteikumus, lai attiecīgais valsts tiesiskais regulējums atbilstu starptautiskiem standartiem;

| 15. | pauž bažas par to, ka 2015.–2016. gada nacionālajā indikatīvajā programmā Gambijai nav paredzēts nekāds atbalsts vai finansējums pilsoniskajai sabiedrībai vai demokrātiskajai pārvaldībai, tiesiskuma veicināšanai un cilvēktiesību aizsardzībai; aicina Komisiju nodrošināt, ka demokrātiskā pārvaldība, tiesiskums un cilvēktiesību aizsardzība ir centrālas jomas jebkuros turpmākos attīstības sadarbības nolīgumos, kas tiek izskatīti starp ES un Gambiju; |
| --- | --- |

15.

pauž bažas par to, ka 2015.–2016. gada nacionālajā indikatīvajā programmā Gambijai nav paredzēts nekāds atbalsts vai finansējums pilsoniskajai sabiedrībai vai demokrātiskajai pārvaldībai, tiesiskuma veicināšanai un cilvēktiesību aizsardzībai; aicina Komisiju nodrošināt, ka demokrātiskā pārvaldība, tiesiskums un cilvēktiesību aizsardzība ir centrālas jomas jebkuros turpmākos attīstības sadarbības nolīgumos, kas tiek izskatīti starp ES un Gambiju;

| 16. | aicina ES delegāciju Gambijā izmantot visus tās rīcībā esošos instrumentus, tostarp Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu, lai aktīvi uzraudzītu ieslodzījuma apstākļus Gambijā un atbalstītu un uzraudzītu izmeklēšanu par valdības rīcību protestu apspiešanā 2016. gada 14. un 16. aprīlī un attieksmi pret aizturētajiem protestētājiem, un vēl vairāk pastiprināt centienus sadarboties ar politiskās opozīcijas pārstāvjiem, studentu līderiem, žurnālistiem, cilvēktiesību aizstāvjiem, arodbiedrību amatpersonām un LGBTI līderiem; |
| --- | --- |

16.

aicina ES delegāciju Gambijā izmantot visus tās rīcībā esošos instrumentus, tostarp Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu, lai aktīvi uzraudzītu ieslodzījuma apstākļus Gambijā un atbalstītu un uzraudzītu izmeklēšanu par valdības rīcību protestu apspiešanā 2016. gada 14. un 16. aprīlī un attieksmi pret aizturētajiem protestētājiem, un vēl vairāk pastiprināt centienus sadarboties ar politiskās opozīcijas pārstāvjiem, studentu līderiem, žurnālistiem, cilvēktiesību aizstāvjiem, arodbiedrību amatpersonām un LGBTI līderiem;

| 17. | mudina ES un tās dalībvalstis rīkot sabiedrisko apspriešanu saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu un apsvērt iespēju iesaldēt visu humāno palīdzību Gambijas valdībai un paredzēt ceļošanas aizliegumus vai citas mērķtiecīgas sankcijas pret amatpersonām, kas atbildīgas par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

17.

mudina ES un tās dalībvalstis rīkot sabiedrisko apspriešanu saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu un apsvērt iespēju iesaldēt visu humāno palīdzību Gambijas valdībai un paredzēt ceļošanas aizliegumus vai citas mērķtiecīgas sankcijas pret amatpersonām, kas atbildīgas par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem;

| 18. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Āfrikas Savienībai, Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas dalībvalstu valdībām, Gambijas valdībai un parlamentam, ANO ģenerālsekretāram, ANO Cilvēktiesību padomei un ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai. |
| --- | --- |

18.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Āfrikas Savienībai, Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas dalībvalstu valdībām, Gambijas valdībai un parlamentam, ANO ģenerālsekretāram, ANO Cilvēktiesību padomei un ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0079.

---

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/35

---

P8_TA(2016)0220

Džibutija

Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija rezolūcija par Džibutiju (2016/2694(RSP))

(2018/C 076/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Džibutiju, tostarp 2013. gada 4. jūlija rezolūciju par stāvokli Džibutijā (1) un 2009. gada 15. janvāra rezolūciju par stāvokli Āfrikas ragā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Džibutiju, tostarp 2013. gada 4. jūlija rezolūciju par stāvokli Džibutijā (1) un 2009. gada 15. janvāra rezolūciju par stāvokli Āfrikas ragā (2),

| — | ņemot vērā 11. Eiropas Attīstības fonda ietvaros izstrādāto 2014. gada 19. jūnija valsts indikatīvo programmu Džibutijai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. Eiropas Attīstības fonda ietvaros izstrādāto 2014. gada 19. jūnija valsts indikatīvo programmu Džibutijai,

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta runaspersonas 2016. gada 12. aprīļa un 2015. gada 23. decembra paziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta runaspersonas 2016. gada 12. aprīļa un 2015. gada 23. decembra paziņojumus,

| — | ņemot vērā ES vārdā sniegto augstās pārstāves Federikas Mogerīni deklarāciju saistībā ar Pasaules preses brīvības dienu 2016. gada 3. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES vārdā sniegto augstās pārstāves Federikas Mogerīni deklarāciju saistībā ar Pasaules preses brīvības dienu 2016. gada 3. maijā,

| — | ņemot vērā ES reģionālo politisko partnerību mieram, drošībai un attīstībai Āfrikas ragā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES reģionālo politisko partnerību mieram, drošībai un attīstībai Āfrikas ragā,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem,

| — | ņemot vērā Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, ko Džibutija ir ratificējusi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, ko Džibutija ir ratificējusi,

| — | ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) pasākumus un paziņojumus saistība ar Džibutiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) pasākumus un paziņojumus saistība ar Džibutiju,

| — | ņemot vērā provizoriskos secinājumus, ko 2016. gada 10. aprīlī paziņojusi Āfrikas Savienības vēlēšanu novērošanas misija, kas uzraudzīja prezidenta vēlēšanu norisi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizoriskos secinājumus, ko 2016. gada 10. aprīlī paziņojusi Āfrikas Savienības vēlēšanu novērošanas misija, kas uzraudzīja prezidenta vēlēšanu norisi,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus un to, ka Džibutija kopš 2003. gada ir Starptautiskās Krimināltiesas dalībniece, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus un to, ka Džibutija kopš 2003. gada ir Starptautiskās Krimināltiesas dalībniece,

| — | ņemot vērā 2014. gada 30. decembrī parakstīto pamatnolīgumu starp UMP (Prezidenta vairākuma savienību), kas ir pie varas esošā koalīcija, un USN (Nacionālās glābšanas savienību), kas ir opozīcijas partiju koalīcija, un pamatnolīguma mērķis ir veicināt “miermīlīgu un demokrātisku valsts politiku”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 30. decembrī parakstīto pamatnolīgumu starp UMP (Prezidenta vairākuma savienību), kas ir pie varas esošā koalīcija, un USN (Nacionālās glābšanas savienību), kas ir opozīcijas partiju koalīcija, un pamatnolīguma mērķis ir veicināt “miermīlīgu un demokrātisku valsts politiku”,

| — | ņemot vērā Džibutijas Ministru padomes pieņemto 2015. gada 24. novembra Dekrētu Nr. 2015-3016 PR/PM, ar ko ievieš ārkārtas drošības pasākumus, reaģējot uz teroristu 2015. gada 13. novembra uzbrukumiem Parīzē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Džibutijas Ministru padomes pieņemto 2015. gada 24. novembra Dekrētu Nr. 2015-3016 PR/PM, ar ko ievieš ārkārtas drošības pasākumus, reaģējot uz teroristu 2015. gada 13. novembra uzbrukumiem Parīzē,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Āfrikas Hartas par cilvēktiesībām un tautu tiesībām Protokolu par sieviešu tiesībām Āfrikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Hartas par cilvēktiesībām un tautu tiesībām Protokolu par sieviešu tiesībām Āfrikā,

| — | ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā parakstīto un 2010. gada 22. jūnijā pārskatīto Kotonū nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā parakstīto un 2010. gada 22. jūnijā pārskatīto Kotonū nolīgumu,

| — | ņemot vērā Džibutijas Republikas 1992. gada konstitūciju, ar ko atzītas pamatbrīvības un labas pārvaldības pamatprincipi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Džibutijas Republikas 1992. gada konstitūciju, ar ko atzītas pamatbrīvības un labas pārvaldības pamatprincipi,

| — | ņemot vērā vadlīnijas Āfrikas Savienības vēlēšanu novērošanas un uzraudzības misijām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vadlīnijas Āfrikas Savienības vēlēšanu novērošanas un uzraudzības misijām,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Ismail Omar Guelleh ir Džibutijas prezidents kopš 1999. gada, un 2016. gada aprīlī guva pārliecinošu uzvaru vēlēšanās ar 87,1 % balsu, ko kritizēja opozīcijas partijas un tiesību aizstāvības grupas, norādot, ka uzvara gūta ar politiskām represijām; tā kā atsevišķi opozīcijas kandidāti 2005., 2011. un 2016. gada vēlēšanas boikotēja; tā kā prezidents Ismail Omar Guelleh pārliecināja Nacionālo asambleju 2010. gadā grozīt konstitūciju pēc tam, kad viņš bija paziņojis, ka nekandidēs 2016. gada vēlēšanās, un līdz ar to viņš 2011. gadā varēja kandidēt uz trešo pilnvaru termiņu; tā kā pilsoniskās sabiedrības protesti tika apspiesti; |
| --- | --- |

A.

tā kā Ismail Omar Guelleh ir Džibutijas prezidents kopš 1999. gada, un 2016. gada aprīlī guva pārliecinošu uzvaru vēlēšanās ar 87,1 % balsu, ko kritizēja opozīcijas partijas un tiesību aizstāvības grupas, norādot, ka uzvara gūta ar politiskām represijām; tā kā atsevišķi opozīcijas kandidāti 2005., 2011. un 2016. gada vēlēšanas boikotēja; tā kā prezidents Ismail Omar Guelleh pārliecināja Nacionālo asambleju 2010. gadā grozīt konstitūciju pēc tam, kad viņš bija paziņojis, ka nekandidēs 2016. gada vēlēšanās, un līdz ar to viņš 2011. gadā varēja kandidēt uz trešo pilnvaru termiņu; tā kā pilsoniskās sabiedrības protesti tika apspiesti;

| B. | tā kā Džibutija atrodas Adenas līcī, tā ir kļuvusi par stratēģiski nozīmīgu ārvalstu militāro bāzu vietu un tiek uzskatīta par pirātisma un terorisma apkarošanas centru; |
| --- | --- |

B.

tā kā Džibutija atrodas Adenas līcī, tā ir kļuvusi par stratēģiski nozīmīgu ārvalstu militāro bāzu vietu un tiek uzskatīta par pirātisma un terorisma apkarošanas centru;

| C. | tā kā Džibutijas sievietes pieteica bada streiku Parīzē un prasīja veikt starptautisku izmeklēšanu saistībā ar Džibutijas sieviešu izvarošanu, un četras no bada streika pieteicējām apgalvoja, ka ir tikušas izvarotas, savukārt trīsdesmitgadīgā Fatou Ambassa badojās, pieminot savu māsīcu Halima, kura, kā apgalvoja Fatou, 2003. gadā 16 gadu vecumā tika līdz nāvei izvarota grupā; tā kā astoņas no šīm sievietēm turpināja protestus 19 dienas, proti, no 2016. gada 25. marta līdz 12. aprīlim, un vēl desmit sievietes protestus turpināja Briselē; tā kā Džibutijas iestādes noraida viņu sūdzības; tā kā sievietes ir tikušas saņemtas gūstā Džibutijas armijas un FRUD konflikta laikā; tā kā sievietes ir tikušas saņemtas gūstā Džibutijas armijas un FRUD-armé konflikta laikā; tā kā 1993. gadā izveidotā Džibutijas Sieviešu komiteja (Comité des Femmes Djiboutiennes Contre le Viol et l’Impunité (COFEDVI)) ir reģistrējusi karavīru pastrādātus 246 izvarošanas gadījumus, kas apkopoti no apmēram 20 iesniegtām sūdzībām; |
| --- | --- |

C.

tā kā Džibutijas sievietes pieteica bada streiku Parīzē un prasīja veikt starptautisku izmeklēšanu saistībā ar Džibutijas sieviešu izvarošanu, un četras no bada streika pieteicējām apgalvoja, ka ir tikušas izvarotas, savukārt trīsdesmitgadīgā Fatou Ambassa badojās, pieminot savu māsīcu Halima, kura, kā apgalvoja Fatou, 2003. gadā 16 gadu vecumā tika līdz nāvei izvarota grupā; tā kā astoņas no šīm sievietēm turpināja protestus 19 dienas, proti, no 2016. gada 25. marta līdz 12. aprīlim, un vēl desmit sievietes protestus turpināja Briselē; tā kā Džibutijas iestādes noraida viņu sūdzības; tā kā sievietes ir tikušas saņemtas gūstā Džibutijas armijas un FRUD konflikta laikā; tā kā sievietes ir tikušas saņemtas gūstā Džibutijas armijas un FRUD-armé konflikta laikā; tā kā 1993. gadā izveidotā Džibutijas Sieviešu komiteja (Comité des Femmes Djiboutiennes Contre le Viol et l’Impunité (COFEDVI)) ir reģistrējusi karavīru pastrādātus 246 izvarošanas gadījumus, kas apkopoti no apmēram 20 iesniegtām sūdzībām;

| D. | tā kā ES vēlēšanu novērošanas misija tika uzaicināta novērot vēlēšanas un tā kā ES vēlēšanu ekspertu piedāvāto novērošanas misiju Džibutijas iestādes noraidīja; tā kā Āfrikas Savienības vēlēšanu novērošanas misija iesaka izveidot neatkarīgu vēlēšanu komisiju, kas pārvaldītu vēlēšanu procesu, tostarp paziņotu provizoriskos rezultātus; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES vēlēšanu novērošanas misija tika uzaicināta novērot vēlēšanas un tā kā ES vēlēšanu ekspertu piedāvāto novērošanas misiju Džibutijas iestādes noraidīja; tā kā Āfrikas Savienības vēlēšanu novērošanas misija iesaka izveidot neatkarīgu vēlēšanu komisiju, kas pārvaldītu vēlēšanu procesu, tostarp paziņotu provizoriskos rezultātus;

| E. | tā kā opozīcijas kandidāti Omar Elmi Khaireh, Mohamed Moussa Ali un Djama Abdourahman Djama apstrīdēja 2016. gada aprīļa vēlēšanu rezultātus, norādot, ka tās bija nepārredzamas un nepauda Džibutijas tautas gribu; tā kā vietējās cilvēktiesību organizācijas rezultātus nav atzinušas; tā kā opozīcijai joprojām tiek atvēlēta ļoti šaura politiskā telpa un tās vārda brīvība tiek ierobežota; tā kā policijas spēki un drošības dienesti cieši kontrolē valsti un tiesu iestādes ir vājas un pietuvinātas valdībai; tā kā opozīcijas līderi regulāri tikuši ieslodzīti un vajāti un ir ziņots par spīdzināšanas gadījumiem; tā kā tiek apgalvots, ka armija pavēlējusi no vairākiem vēlēšanu iecirkņiem aizvākt opozīcijas pārstāvju biļetenus, lai vēlēšanu urnas varētu aizpildīt ar vēlamajiem biļeteniem, savukārt citi iecirkņi, piemēram Ali-Sabieh, tika pakļauti militārai kontrolei; tā kā prezidents Ismail Omar Guelleh jau pirms oficiālo vēlēšanu rezultātu paziņošanas esot rīkojis pieņemšanu, lai pateiktos armijai par ieguldījumu vēlēšanu norisē; tā kā Āfrikas Savienība ir nosodījusi vairākus pārkāpumus (uzskaites nepilnības, rezultātu neziņošanu un to, ka balsu skaitīšana netika publiskota); |
| --- | --- |

E.

tā kā opozīcijas kandidāti Omar Elmi Khaireh, Mohamed Moussa Ali un Djama Abdourahman Djama apstrīdēja 2016. gada aprīļa vēlēšanu rezultātus, norādot, ka tās bija nepārredzamas un nepauda Džibutijas tautas gribu; tā kā vietējās cilvēktiesību organizācijas rezultātus nav atzinušas; tā kā opozīcijai joprojām tiek atvēlēta ļoti šaura politiskā telpa un tās vārda brīvība tiek ierobežota; tā kā policijas spēki un drošības dienesti cieši kontrolē valsti un tiesu iestādes ir vājas un pietuvinātas valdībai; tā kā opozīcijas līderi regulāri tikuši ieslodzīti un vajāti un ir ziņots par spīdzināšanas gadījumiem; tā kā tiek apgalvots, ka armija pavēlējusi no vairākiem vēlēšanu iecirkņiem aizvākt opozīcijas pārstāvju biļetenus, lai vēlēšanu urnas varētu aizpildīt ar vēlamajiem biļeteniem, savukārt citi iecirkņi, piemēram Ali-Sabieh, tika pakļauti militārai kontrolei; tā kā prezidents Ismail Omar Guelleh jau pirms oficiālo vēlēšanu rezultātu paziņošanas esot rīkojis pieņemšanu, lai pateiktos armijai par ieguldījumu vēlēšanu norisē; tā kā Āfrikas Savienība ir nosodījusi vairākus pārkāpumus (uzskaites nepilnības, rezultātu neziņošanu un to, ka balsu skaitīšana netika publiskota);

| F. | tā kā 2015. gada 31. decembrī pēc opozīcijas locekļu izslēgšanas no parlamenta likums, ar ko īsteno 2015. gada novembrī ieviesto ārkārtas stāvokli, tika izmantots, lai ierobežotu individuālās brīvības un represētu opozīcijas aktīvistus, cilvēktiesību aizstāvjus, arodbiedrību biedrus un žurnālistus; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2015. gada 31. decembrī pēc opozīcijas locekļu izslēgšanas no parlamenta likums, ar ko īsteno 2015. gada novembrī ieviesto ārkārtas stāvokli, tika izmantots, lai ierobežotu individuālās brīvības un represētu opozīcijas aktīvistus, cilvēktiesību aizstāvjus, arodbiedrību biedrus un žurnālistus;

| G. | tā kā 2014. gada 30. decembrī valdošā koalīcija UMP ar opozīcijas koalīciju USN parakstīja pamatnolīgumu, ar ko paredzēja Neatkarīgās valsts vēlēšanu komisijas (Commission Électorale Nationale Indépendante) reformu, kopīgas parlamentārās komisijas izveidi, kā arī īstermiņa un vidēja termiņa reformas; tā kā Kopīgā parlamentārā komisija tika izveidota 2015. gada februārī, taču neviens no svarīgākajiem likumprojektiem (tādiem kā likums par neatkarīgas apvienotās vēlēšanu komisijas izveidi un likums par politisko partiju tiesībām un pienākumiem) nav ticis iesniegts; tā kā 2015. gada 26. augustā Džibutijas iestādes paziņoja, ka vēlēšanu komisija netiks reformēta; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2014. gada 30. decembrī valdošā koalīcija UMP ar opozīcijas koalīciju USN parakstīja pamatnolīgumu, ar ko paredzēja Neatkarīgās valsts vēlēšanu komisijas (Commission Électorale Nationale Indépendante) reformu, kopīgas parlamentārās komisijas izveidi, kā arī īstermiņa un vidēja termiņa reformas; tā kā Kopīgā parlamentārā komisija tika izveidota 2015. gada februārī, taču neviens no svarīgākajiem likumprojektiem (tādiem kā likums par neatkarīgas apvienotās vēlēšanu komisijas izveidi un likums par politisko partiju tiesībām un pienākumiem) nav ticis iesniegts; tā kā 2015. gada 26. augustā Džibutijas iestādes paziņoja, ka vēlēšanu komisija netiks reformēta;

| H. | tā kā Džibutijā nav privātu televīzijas vai radio kanālu, bet iestādes cieši uzrauga opozīcijas tīmekļa vietnes un regulāri bloķē cilvēktiesību organizāciju vietnes un sociālos medijus; tā kā valdībai pieder svarīgākais laikraksts La Nation un valsts raidorganizācija Radiodiffusion-Télévision de Djibouti, kurā tiek piekopta pašcenzūra; tā kā 2015. gadā organizācija Freedom House paziņoja, ka prese Džibutijā nav brīva; tā kā organizācijas “Reportieri bez robežām” sagatavotajā pasaules preses brīvības indeksā 2015. gadā Džibutija ieņem 170. vietu no 180 valstīm; tā kā visā UMP koalīcijas valdīšanas laikā opozīcijas partijas un aktīvisti pastāvīgi tikuši represēti un pret daudziem partiju aktīvistiem un žurnālistiem uzsākta tiesvedība, tostarp pret raidorganizācijas BBC reportieri 2016. gada prezidenta vēlēšanu kampaņas laikā; tā kā 2016. gada 19. janvārī ar tiesas lēmumu tika slēgts galvenais opozīcijas laikraksts L'Aurore; tā kā vēl arvien nav izveidota Nacionālā komunikācijas komisija, ko bija paredzēts nodibināt jau 1993. gadā; |
| --- | --- |

H.

tā kā Džibutijā nav privātu televīzijas vai radio kanālu, bet iestādes cieši uzrauga opozīcijas tīmekļa vietnes un regulāri bloķē cilvēktiesību organizāciju vietnes un sociālos medijus; tā kā valdībai pieder svarīgākais laikraksts La Nation un valsts raidorganizācija Radiodiffusion-Télévision de Djibouti, kurā tiek piekopta pašcenzūra; tā kā 2015. gadā organizācija Freedom House paziņoja, ka prese Džibutijā nav brīva; tā kā organizācijas “Reportieri bez robežām” sagatavotajā pasaules preses brīvības indeksā 2015. gadā Džibutija ieņem 170. vietu no 180 valstīm; tā kā visā UMP koalīcijas valdīšanas laikā opozīcijas partijas un aktīvisti pastāvīgi tikuši represēti un pret daudziem partiju aktīvistiem un žurnālistiem uzsākta tiesvedība, tostarp pret raidorganizācijas BBC reportieri 2016. gada prezidenta vēlēšanu kampaņas laikā; tā kā 2016. gada 19. janvārī ar tiesas lēmumu tika slēgts galvenais opozīcijas laikraksts L'Aurore; tā kā vēl arvien nav izveidota Nacionālā komunikācijas komisija, ko bija paredzēts nodibināt jau 1993. gadā;

| I. | tā kā jo īpaši 2012. gadā Mablas reģionā tika pieredzēti plaši to personu patvaļīgi aresti, kuras turēja aizdomās par dalību partijas FRUD-armé; |
| --- | --- |

I.

tā kā jo īpaši 2012. gadā Mablas reģionā tika pieredzēti plaši to personu patvaļīgi aresti, kuras turēja aizdomās par dalību partijas FRUD-armé;

| J. | tā kā tiek apgalvots, ka kultūras svētkos Buldugo2015. gada 21. decembrī iestādes vismaz 27 cilvēkus nogalināja un vairāk nekā 150 ievainoja, lai gan Džibutijas valdība uzstāj, ka bojāgājušo skaits esot vien septiņi; tā kā policija vēlāk arī iebruka telpās, kurās notika opozīcijas līderu tikšanās, ievainojot vairākus no viņiem, bet divus ievērojamus opozīcijas vadoņus (USN ģenerālsekretāru Abdourahman Mohammed Guelleh un Hamoud Abdi Souldan) apcietinot bez apsūdzību izvirzīšanas; tā kā abus atbrīvoja vien dažas dienas pirms prezidenta vēlēšanām, turklāt pirmajam no viņiem izvirzīta kriminālapsūdzība; tā kā arodbiedrību līderis un cilvēktiesību aizstāvis Omar Ali Ewado no 2015. gada 29. decembra līdz 2016. gada 14. februārim tika turēts apcietinājumā bez tiesībām sazināties par to, ka viņš publicēja slaktiņa upuru un pazudušo personu sarakstu; tā kā lidostā tika aizturēts arī viņa advokāts; tā kā opozīcijas aktīvistu un LDDH ģenerālsekretāru Said Houssein Robleh sašāva Džibutijas policija un pašlaik viņš atrodas trimdā Eiropā; |
| --- | --- |

J.

tā kā tiek apgalvots, ka kultūras svētkos Buldugo2015. gada 21. decembrī iestādes vismaz 27 cilvēkus nogalināja un vairāk nekā 150 ievainoja, lai gan Džibutijas valdība uzstāj, ka bojāgājušo skaits esot vien septiņi; tā kā policija vēlāk arī iebruka telpās, kurās notika opozīcijas līderu tikšanās, ievainojot vairākus no viņiem, bet divus ievērojamus opozīcijas vadoņus (USN ģenerālsekretāru Abdourahman Mohammed Guelleh un Hamoud Abdi Souldan) apcietinot bez apsūdzību izvirzīšanas; tā kā abus atbrīvoja vien dažas dienas pirms prezidenta vēlēšanām, turklāt pirmajam no viņiem izvirzīta kriminālapsūdzība; tā kā arodbiedrību līderis un cilvēktiesību aizstāvis Omar Ali Ewado no 2015. gada 29. decembra līdz 2016. gada 14. februārim tika turēts apcietinājumā bez tiesībām sazināties par to, ka viņš publicēja slaktiņa upuru un pazudušo personu sarakstu; tā kā lidostā tika aizturēts arī viņa advokāts; tā kā opozīcijas aktīvistu un LDDH ģenerālsekretāru Said Houssein Robleh sašāva Džibutijas policija un pašlaik viņš atrodas trimdā Eiropā;

| K. | tā kā ieslodzījuma apstākļi Džibutijas cietumos rada ļoti lielu satraukumu; |
| --- | --- |

K.

tā kā ieslodzījuma apstākļi Džibutijas cietumos rada ļoti lielu satraukumu;

| L. | tā kā pēc teroristu uzbrukumiem Parīzē 2015. gada 13. novembrī Džibutijas ministru padome pieņēma 2015. gada 24. novembra Dekrētu Nr. 2015-3016 PR/PM, ar kuru pretterorisma vārdā aizliedza pulcēšanos un pasākumus publiskās vietās; |
| --- | --- |

L.

tā kā pēc teroristu uzbrukumiem Parīzē 2015. gada 13. novembrī Džibutijas ministru padome pieņēma 2015. gada 24. novembra Dekrētu Nr. 2015-3016 PR/PM, ar kuru pretterorisma vārdā aizliedza pulcēšanos un pasākumus publiskās vietās;

| M. | tā kā Džibutijā nav spēkā tiesību akti pret vardarbību ģimenē un laulātā veiktu izvarošanu; tā kā iestādes ir informējušas ANO Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komiteju (CEDAW), ka tās zina par trūkumiem savos centienos novērst uz dzimumu balstītu vardarbību; tā kā Džibutijā dažādu veidu sieviešu dzimumorgānu izkropļošana ir veikta 98 % sieviešu, kaut arī šāda prakse ir nelikumīga kopš 2005. gada; |
| --- | --- |

M.

tā kā Džibutijā nav spēkā tiesību akti pret vardarbību ģimenē un laulātā veiktu izvarošanu; tā kā iestādes ir informējušas ANO Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komiteju (CEDAW), ka tās zina par trūkumiem savos centienos novērst uz dzimumu balstītu vardarbību; tā kā Džibutijā dažādu veidu sieviešu dzimumorgānu izkropļošana ir veikta 98 % sieviešu, kaut arī šāda prakse ir nelikumīga kopš 2005. gada;

| N. | tā kā Pasaules Bankas informācija liecina, ka vairāk nekā 23 % Džibutijas iedzīvotāju dzīvo galējā nabadzībā, savukārt 74 % ienākumi ir mazāki par 3 ASV dolāriem dienā; tā kā problēmas attiecībā uz pārtikas nodrošinājumu Džibutijā vēl vairāk saasinājušas augstās pārtikas cenas, ūdens trūkums, klimata pārmaiņas un ganību platību samazināšanās; tā kā Džibutija saņem palīdzību no Eiropas Savienības EUR 79 miljonu vērtās palīdzības paketes, kas paredzēta El Niño skartajām Lielā Āfrikas raga valstīm; |
| --- | --- |

N.

tā kā Pasaules Bankas informācija liecina, ka vairāk nekā 23 % Džibutijas iedzīvotāju dzīvo galējā nabadzībā, savukārt 74 % ienākumi ir mazāki par 3 ASV dolāriem dienā; tā kā problēmas attiecībā uz pārtikas nodrošinājumu Džibutijā vēl vairāk saasinājušas augstās pārtikas cenas, ūdens trūkums, klimata pārmaiņas un ganību platību samazināšanās; tā kā Džibutija saņem palīdzību no Eiropas Savienības EUR 79 miljonu vērtās palīdzības paketes, kas paredzēta El Niño skartajām Lielā Āfrikas raga valstīm;

| O. | tā kā cilvēktiesību, demokrātijas principu un tiesiskuma ievērošana ir ĀKK un ES partnerattiecību pamatā un ir būtiski Kotonū nolīguma elementi; tā kā ES nekavējoties būtu jāpastiprina regulārais politiskais dialogs ar Džibutiju saskaņā ar Kotonū nolīguma 8. pantu; |
| --- | --- |

O.

tā kā cilvēktiesību, demokrātijas principu un tiesiskuma ievērošana ir ĀKK un ES partnerattiecību pamatā un ir būtiski Kotonū nolīguma elementi; tā kā ES nekavējoties būtu jāpastiprina regulārais politiskais dialogs ar Džibutiju saskaņā ar Kotonū nolīguma 8. pantu;

| P. | tā kā Džibutija pašlaik saņem EUR 105 miljonus no divpusējiem ES fondiem, un šie līdzekļi galvenokārt paredzēti ūdensapgādes, sanitārijas un pārtikas un uztura nodrošinājuma uzlabošanai, kas ir daļa no ES valsts indikatīvās programmas 11. Eiropas Attīstības fonda ietvaros; tā kā laikā no 2013. līdz 2017. gadam Džibutija būs saņēmusi EUR 14 miljonus kā daļu no ES atbalsta Āfrikas raga izturētspējas iniciatīvai, kuras mērķis ir dot iespēju kopienām pārciest atkārtojošos sausuma periodus; |
| --- | --- |

P.

tā kā Džibutija pašlaik saņem EUR 105 miljonus no divpusējiem ES fondiem, un šie līdzekļi galvenokārt paredzēti ūdensapgādes, sanitārijas un pārtikas un uztura nodrošinājuma uzlabošanai, kas ir daļa no ES valsts indikatīvās programmas 11. Eiropas Attīstības fonda ietvaros; tā kā laikā no 2013. līdz 2017. gadam Džibutija būs saņēmusi EUR 14 miljonus kā daļu no ES atbalsta Āfrikas raga izturētspējas iniciatīvai, kuras mērķis ir dot iespēju kopienām pārciest atkārtojošos sausuma periodus;

| Q. | tā kā Džibutija pašlaik ir uzņēmusi vairāk nekā 15 000 bēgļu no Somālijas un Eritrejas un aptuveni 8 000 bēgļu no Jemenas; tā kā ir risks, ka sievietes un meitenes bēgļu nometnēs var tikt pakļautas uz dzimumu balstītai vardarbībai; tā kā Komisija sniedz palīdzību kopienām, kuru teritorijā atrodas bēgļu nometnes, piemēram, dzīvības glābšanas pakalpojumus un finansiālo atbalstu, |
| --- | --- |

Q.

tā kā Džibutija pašlaik ir uzņēmusi vairāk nekā 15 000 bēgļu no Somālijas un Eritrejas un aptuveni 8 000 bēgļu no Jemenas; tā kā ir risks, ka sievietes un meitenes bēgļu nometnēs var tikt pakļautas uz dzimumu balstītai vardarbībai; tā kā Komisija sniedz palīdzību kopienām, kuru teritorijā atrodas bēgļu nometnes, piemēram, dzīvības glābšanas pakalpojumus un finansiālo atbalstu,

| 1. | pauž bažas par to, ka demokratizācijas process Džibutijā ir apstājies, un situāciju vēl pasliktina gan parlamenta veiktie grozījumi Džibutijas konstitūcijas noteikumos par prezidenta pilnvaru laika ierobežojumiem, gan apgalvojumi, ka opozīcijas pārstāvji tikuši vajāti un nav pieļauta viņu iekļūšana daudzos vēlēšanu iecirkņos; uzsver to, cik liela nozīme ir godīgām vēlēšanām, kurās netiek pieļauta iebiedēšana; |
| --- | --- |

1.

pauž bažas par to, ka demokratizācijas process Džibutijā ir apstājies, un situāciju vēl pasliktina gan parlamenta veiktie grozījumi Džibutijas konstitūcijas noteikumos par prezidenta pilnvaru laika ierobežojumiem, gan apgalvojumi, ka opozīcijas pārstāvji tikuši vajāti un nav pieļauta viņu iekļūšana daudzos vēlēšanu iecirkņos; uzsver to, cik liela nozīme ir godīgām vēlēšanām, kurās netiek pieļauta iebiedēšana;

| 2. | prasa veikt rūpīgu izmeklēšanu par vēlēšanu procesa pārredzamību un 2016. gada vēlēšanām Džibutijā; atkārto ES aicinājumu publicēt rezultātus no visiem vēlēšanu iecirkņiem 2013. un 2016. vēlēšanās; |
| --- | --- |

2.

prasa veikt rūpīgu izmeklēšanu par vēlēšanu procesa pārredzamību un 2016. gada vēlēšanām Džibutijā; atkārto ES aicinājumu publicēt rezultātus no visiem vēlēšanu iecirkņiem 2013. un 2016. vēlēšanās;

| 3. | stingri nosoda to, ka Džibutijas karavīri it kā izvarojuši civiliedzīvotājus, par ko ziņojušas vairākas NVO un ko apliecināja vairāki bada streika pieteikumi, un aicina Džibutijas iestādes rūpīgi izmeklēt jo īpaši militārā personāla darbības un pielikt punktu nesodāmībai; aicina ANO izvērtēt cilvēktiesību situāciju Džibutijā, jo īpaši sieviešu stāvokli šajā valstī; apliecina spēcīgu solidaritāti ar sievietēm no Džibutijas, kas pašlaik Francijā un Beļģijā ir uzsākušas bada streiku; |
| --- | --- |

3.

stingri nosoda to, ka Džibutijas karavīri it kā izvarojuši civiliedzīvotājus, par ko ziņojušas vairākas NVO un ko apliecināja vairāki bada streika pieteikumi, un aicina Džibutijas iestādes rūpīgi izmeklēt jo īpaši militārā personāla darbības un pielikt punktu nesodāmībai; aicina ANO izvērtēt cilvēktiesību situāciju Džibutijā, jo īpaši sieviešu stāvokli šajā valstī; apliecina spēcīgu solidaritāti ar sievietēm no Džibutijas, kas pašlaik Francijā un Beļģijā ir uzsākušas bada streiku;

| 4. | nosoda militāro spēku un policijas iejaukšanos demokrātiskajos procesos un atkārtoti norāda, ka ir svarīgi veikt rūpīgu un pārredzamu izmeklēšanu saistībā ar vēlēšanu procesu; pauž bažas par prezidenta šķietamo vēlmi priekšlaicīgi atzīmēt savu uzvaru 2016. gada aprīlī notikušajās vēlēšanās; atgādina Džibutijai, ka tā ir pievienojusies Konvencijai pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem un ka Džibutijas konstitūcijas 16. pantā ir noteikts — neviens nedrīkst tikt pakļauts spīdzināšanai, ne pret vienu nedrīkst izturēties ļaunprātīgi vai pakļaut nežēlīgām, necilvēcīgām, degradējošām vai pazemojošām darbībām; aicina Džibutiju rūpīgi izmeklēt apgalvojumus par spīdzināšanu un ļaunprātīgu izturēšanos un nodrošināt to, ka vainīgie tiek saukti pie atbildības un, ja tiek notiesāti, saņem atbilstīgu sodu, un ka cietušie saņem atbilstīgu kompensāciju, kā arī aicina izveidot neatkarīgu mehānismu, kas izmeklētu apgalvojumus par pārkāpumiem; |
| --- | --- |

4.

nosoda militāro spēku un policijas iejaukšanos demokrātiskajos procesos un atkārtoti norāda, ka ir svarīgi veikt rūpīgu un pārredzamu izmeklēšanu saistībā ar vēlēšanu procesu; pauž bažas par prezidenta šķietamo vēlmi priekšlaicīgi atzīmēt savu uzvaru 2016. gada aprīlī notikušajās vēlēšanās; atgādina Džibutijai, ka tā ir pievienojusies Konvencijai pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem un ka Džibutijas konstitūcijas 16. pantā ir noteikts — neviens nedrīkst tikt pakļauts spīdzināšanai, ne pret vienu nedrīkst izturēties ļaunprātīgi vai pakļaut nežēlīgām, necilvēcīgām, degradējošām vai pazemojošām darbībām; aicina Džibutiju rūpīgi izmeklēt apgalvojumus par spīdzināšanu un ļaunprātīgu izturēšanos un nodrošināt to, ka vainīgie tiek saukti pie atbildības un, ja tiek notiesāti, saņem atbilstīgu sodu, un ka cietušie saņem atbilstīgu kompensāciju, kā arī aicina izveidot neatkarīgu mehānismu, kas izmeklētu apgalvojumus par pārkāpumiem;

| 5. | pauž nožēlu par Džibutijas iestāžu lēmumu nereformēt Valsts vēlēšanu komisiju, kā bija paredzēts 2014. gada 30. decembrī parakstītajā pamatnolīgumā, un mudina tās cieši sadarboties ar opozīciju, lai izveidotu taisnīgāku un pārredzamāku vēlēšanu procesu; |
| --- | --- |

5.

pauž nožēlu par Džibutijas iestāžu lēmumu nereformēt Valsts vēlēšanu komisiju, kā bija paredzēts 2014. gada 30. decembrī parakstītajā pamatnolīgumā, un mudina tās cieši sadarboties ar opozīciju, lai izveidotu taisnīgāku un pārredzamāku vēlēšanu procesu;

| 6. | atgādina Džibutijas iestādēm par apņemšanos saskaņā ar vadlīnijām Āfrikas Savienības vēlēšanu novērošanas un uzraudzības misijām aizsargāt žurnālistus, nosoda līdzšinējo izturēšanos pret žurnālistiem un atgādina Džibutijas iestādēm par to, ka preses brīvība un tiesības uz taisnīgu tiesu ir svarīgas; prasa Džibutijas iestādēm sniegt argumentētu paskaidrojumu par izturēšanos pret žurnālistiem; stingri nosoda ļaunprātīgu izturēšanos pret opozīcijas līderiem, žurnālistiem un neatkarīgiem cilvēktiesību aktīvistiem un viņu turēšanu apcietinājumā bez apsūdzības laikā pirms prezidenta vēlēšanām; aicina Džibutijas iestādes pārtraukt represijas pret politiskajiem pretiniekiem un žurnālistiem un atbrīvot visus, kas atrodas apcietinājumā politisku iemeslu dēļ vai tādēļ, ka izmantojuši plašsaziņas līdzekļu brīvību; aicina Džibutijas iestādes pārskatīt ārkārtas apstākļos pieņemtos valsts tiesību aktus, lai pilnīgi pieskaņotu tos starptautiskajām tiesībām; |
| --- | --- |

6.

atgādina Džibutijas iestādēm par apņemšanos saskaņā ar vadlīnijām Āfrikas Savienības vēlēšanu novērošanas un uzraudzības misijām aizsargāt žurnālistus, nosoda līdzšinējo izturēšanos pret žurnālistiem un atgādina Džibutijas iestādēm par to, ka preses brīvība un tiesības uz taisnīgu tiesu ir svarīgas; prasa Džibutijas iestādēm sniegt argumentētu paskaidrojumu par izturēšanos pret žurnālistiem; stingri nosoda ļaunprātīgu izturēšanos pret opozīcijas līderiem, žurnālistiem un neatkarīgiem cilvēktiesību aktīvistiem un viņu turēšanu apcietinājumā bez apsūdzības laikā pirms prezidenta vēlēšanām; aicina Džibutijas iestādes pārtraukt represijas pret politiskajiem pretiniekiem un žurnālistiem un atbrīvot visus, kas atrodas apcietinājumā politisku iemeslu dēļ vai tādēļ, ka izmantojuši plašsaziņas līdzekļu brīvību; aicina Džibutijas iestādes pārskatīt ārkārtas apstākļos pieņemtos valsts tiesību aktus, lai pilnīgi pieskaņotu tos starptautiskajām tiesībām;

| 7. | nosoda to, ka Džibutijā trūkst neatkarīgu preses izdevumu, un to, ka tiek uzraudzītas un cenzētas tīmekļa vietnes, kurās pausta kritika pret valdību; pauž nožēlu par to, ka valstij piederoši plašsaziņas līdzekļi nodarbojas ar pašcenzūru; aicina Džibutijas valdību piešķirt FM apraides licences ikvienai plašsaziņas līdzekļu sabiedrībai, kas to pieprasa; aicina valdību piešķirt ārvalstu žurnālistiem brīvu piekļuvi valstij, lai ļautu viņiem droši un objektīvi veikt savu darbu; aicina Džibutijas valdību izveidot valsts komiteju komunikācijas jautājumos un atļaut neatkarīgu un privātu apraidi; |
| --- | --- |

7.

nosoda to, ka Džibutijā trūkst neatkarīgu preses izdevumu, un to, ka tiek uzraudzītas un cenzētas tīmekļa vietnes, kurās pausta kritika pret valdību; pauž nožēlu par to, ka valstij piederoši plašsaziņas līdzekļi nodarbojas ar pašcenzūru; aicina Džibutijas valdību piešķirt FM apraides licences ikvienai plašsaziņas līdzekļu sabiedrībai, kas to pieprasa; aicina valdību piešķirt ārvalstu žurnālistiem brīvu piekļuvi valstij, lai ļautu viņiem droši un objektīvi veikt savu darbu; aicina Džibutijas valdību izveidot valsts komiteju komunikācijas jautājumos un atļaut neatkarīgu un privātu apraidi;

| 8. | pauž nožēlu par slepkavībām 2015. gada 21. decembrī kultūras ceremonijas laikā un cilvēktiesību aizstāvju un opozīcijas pārstāvju aizturēšanu un ļaunprātīgu aizskaršanu pēc tās; pauž līdzjūtību bojāgājušo ģimenēm un prasa veikt pilnīgu un neatkarīgu lietas izskatīšanu, lai atrastu un sauktu pie atbildības vainīgos; atkārtoti pauž nosodījumu par patvaļīgu aizturēšanu un prasa ievērot tiesības uz aizstāvību; |
| --- | --- |

8.

pauž nožēlu par slepkavībām 2015. gada 21. decembrī kultūras ceremonijas laikā un cilvēktiesību aizstāvju un opozīcijas pārstāvju aizturēšanu un ļaunprātīgu aizskaršanu pēc tās; pauž līdzjūtību bojāgājušo ģimenēm un prasa veikt pilnīgu un neatkarīgu lietas izskatīšanu, lai atrastu un sauktu pie atbildības vainīgos; atkārtoti pauž nosodījumu par patvaļīgu aizturēšanu un prasa ievērot tiesības uz aizstāvību;

| 9. | aicina Džibutijas varas iestādes nodrošināt cilvēktiesību ievērošanu, kas ir atzītas valsts un starptautiskos nolīgumos, kurus Džibutija ir parakstījusi, un aizsargāt pilsoniskās un politiskās tiesības un brīvības, tostarp tiesības uz miermīlīgām demonstrācijām un plašsaziņas līdzekļu brīvību; |
| --- | --- |

9.

aicina Džibutijas varas iestādes nodrošināt cilvēktiesību ievērošanu, kas ir atzītas valsts un starptautiskos nolīgumos, kurus Džibutija ir parakstījusi, un aizsargāt pilsoniskās un politiskās tiesības un brīvības, tostarp tiesības uz miermīlīgām demonstrācijām un plašsaziņas līdzekļu brīvību;

| 10. | mudina valdību Likuma par cīņu pret cilvēku tirdzniecību piemērošanas nolūkā turpināt nodrošināt policistu un citu amatpersonu apmācību, pastiprināt centienus, lai sauktu pie atbildības cilvēku tirgotājus, un veicinātu tiesu, likumdošanas un administratīvo iestāžu, pilsoniskās sabiedrības un valstī strādājošu nevalstisko organizāciju, kā arī plašākas sabiedrības informētību par cilvēku tirdzniecības jautājumu; |
| --- | --- |

10.

mudina valdību Likuma par cīņu pret cilvēku tirdzniecību piemērošanas nolūkā turpināt nodrošināt policistu un citu amatpersonu apmācību, pastiprināt centienus, lai sauktu pie atbildības cilvēku tirgotājus, un veicinātu tiesu, likumdošanas un administratīvo iestāžu, pilsoniskās sabiedrības un valstī strādājošu nevalstisko organizāciju, kā arī plašākas sabiedrības informētību par cilvēku tirdzniecības jautājumu;

| 11. | prasa, lai Džibutijā tiktu nodrošināta sieviešu un vīriešu vienlīdzība likuma priekšā, un atgādina iestādēm, ka valsts ir pievienojusies Konvencijai par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu; |
| --- | --- |

11.

prasa, lai Džibutijā tiktu nodrošināta sieviešu un vīriešu vienlīdzība likuma priekšā, un atgādina iestādēm, ka valsts ir pievienojusies Konvencijai par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu;

| 12. | atzinīgi vērtē Džibutijas valdības intervenci saistībā ar plaši praktizēto sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, taču vēlas, lai šajā jautājumā tiktu panākti lielāki uzlabojumi; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē Džibutijas valdības intervenci saistībā ar plaši praktizēto sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, taču vēlas, lai šajā jautājumā tiktu panākti lielāki uzlabojumi;

| 13. | aicina iestādes piešķirt nevalstiskajām organizācijām piekļuvi Obock, Tadjoural and Dikhil reģioniem; |
| --- | --- |

13.

aicina iestādes piešķirt nevalstiskajām organizācijām piekļuvi Obock, Tadjoural and Dikhil reģioniem;

| 14. | prasa civilajām un militārajām iestādēm izrādīt maksimālu savaldību valsts ziemeļos notiekošu policijas un armijas operāciju laikā un jo īpaši neizmantot nekāda veida vardarbību pret civiliedzīvotājiem un neizmantot šos iedzīvotājus kā aizsegu ap militārajām apmetnēm; |
| --- | --- |

14.

prasa civilajām un militārajām iestādēm izrādīt maksimālu savaldību valsts ziemeļos notiekošu policijas un armijas operāciju laikā un jo īpaši neizmantot nekāda veida vardarbību pret civiliedzīvotājiem un neizmantot šos iedzīvotājus kā aizsegu ap militārajām apmetnēm;

| 15. | paziņo, ka vēlas cieši uzraudzīt stāvokli Džibutijā un gadījumā, ja tiek pārkāpts 2000. gadā noslēgtais Kotonū nolīgums, jo īpaši tā 8. un 9. pants, ierosināt ierobežojošus pasākumus; aicina arī Komisiju rūpīgi novērot stāvokli; |
| --- | --- |

15.

paziņo, ka vēlas cieši uzraudzīt stāvokli Džibutijā un gadījumā, ja tiek pārkāpts 2000. gadā noslēgtais Kotonū nolīgums, jo īpaši tā 8. un 9. pants, ierosināt ierobežojošus pasākumus; aicina arī Komisiju rūpīgi novērot stāvokli;

| 16. | mudina Eiropas Ārējās darbības dienestu, Komisiju un to partnerus strādāt kopā ar Džibutijas iedzīvotājiem pie ilgtermiņa politiskās reformas, ko būtu sevišķi jāveicina jau pašreizējām ciešajām attiecībām, ņemot vērā to, ka Džibutija ir ieņēmusi vienu no svarīgākajām lomām cīņā pret terorismu un pirātismu attiecīgajā reģionā, kā arī izmitina militārās bāzes un sniedz ieguldījumu reģiona stabilitātes nodrošināšanā; |
| --- | --- |

16.

mudina Eiropas Ārējās darbības dienestu, Komisiju un to partnerus strādāt kopā ar Džibutijas iedzīvotājiem pie ilgtermiņa politiskās reformas, ko būtu sevišķi jāveicina jau pašreizējām ciešajām attiecībām, ņemot vērā to, ka Džibutija ir ieņēmusi vienu no svarīgākajām lomām cīņā pret terorismu un pirātismu attiecīgajā reģionā, kā arī izmitina militārās bāzes un sniedz ieguldījumu reģiona stabilitātes nodrošināšanā;

| 17. | aicina Komisiju turpināt sniegt atbalstu neatkarīgām organizācijām un pilsoniskajai sabiedrībai, jo īpaši pēc iespējas drīzāk izsludinot publiskā iepirkuma konkursu Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta satvarā; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju turpināt sniegt atbalstu neatkarīgām organizācijām un pilsoniskajai sabiedrībai, jo īpaši pēc iespējas drīzāk izsludinot publiskā iepirkuma konkursu Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta satvarā;

| 18. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Džibutijas valdībai, Āfrikas Savienības iestādēm, Starpvaldību attīstības iestādei, Arābu valstu līgai, Islāma sadarbības organizācijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES dalībvalstīm, kā arī ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājiem. |
| --- | --- |

18.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Džibutijas valdībai, Āfrikas Savienības iestādēm, Starpvaldību attīstības iestādei, Arābu valstu līgai, Islāma sadarbības organizācijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES dalībvalstīm, kā arī ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājiem.

---

(1)  OV C 75, 26.2.2016., 160. lpp.

(2)  OV C 46 E, 24.2.2010., 102. lpp.

---

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/40 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/40

---

P8_TA(2016)0222

Zvejas un akvakultūras produktu izsekojamība sabiedriskās ēdināšanas un mazumtirdzniecības sektorā

Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija rezolūcija par zvejas un akvakultūras produktu izsekojamību sabiedriskās ēdināšanas un mazumtirdzniecības sektorā (2016/2532(RSP))

(2018/C 076/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1379/2013 par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1184/2006 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1379/2013 par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1184/2006 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000 (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz vispārīgus pārtikas aprites tiesību aktu principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz vispārīgus pārtikas aprites tiesību aktu principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006, un par Komisijas Direktīvas 87/250/EEK, Padomes Direktīvas 90/496/EEK, Komisijas Direktīvas 1999/10/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK, Komisijas Direktīvu 2002/67/EK un 2008/5/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 608/2004 atcelšanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006, un par Komisijas Direktīvas 87/250/EEK, Padomes Direktīvas 90/496/EEK, Komisijas Direktīvas 1999/10/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK, Komisijas Direktīvu 2002/67/EK un 2008/5/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 608/2004 atcelšanu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (4),

| — | ņemot vērā 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 20. novembra Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (5),

| — | ņemot vērā 2014. gada 14. janvāra rezolūciju par pārtikas krīzi, krāpšanu pārtikas aprites jomā un tās kontroli (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 14. janvāra rezolūciju par pārtikas krīzi, krāpšanu pārtikas aprites jomā un tās kontroli (6),

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas iesniegto rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas iesniegto rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par zvejas un akvakultūras produktu izsekojamību restorānos un mazumtirdzniecībā (O-000052/2016 – B8-0365/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par zvejas un akvakultūras produktu izsekojamību restorānos un mazumtirdzniecībā (O-000052/2016 – B8-0365/2016),

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā ES ir pasaulē lielākais jūras produktu tirgus, ko apgādā gan ES zivsaimniecības nozare, gan imports no trešām valstīm; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES ir pasaulē lielākais jūras produktu tirgus, ko apgādā gan ES zivsaimniecības nozare, gan imports no trešām valstīm;

| B. | tā kā patērētājiem ir tiesības saņemt saprotamā veidā sniegtu informāciju, tostarp piekrastes un ģeogrāfisko informāciju par nozvejas zonām, un būtu jāspēj pilnībā paļauties uz visu apgādes ķēdi, kas piegādā zivsaimniecības produktus ES tirgum; tā kā ES un dalībvalstīm ir pienākums aizsargāt ES pilsoņus pret krāpnieciskām darbībām; tā kā visiem importētajiem produktiem jāatbilst ES noteikumiem un standartiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā patērētājiem ir tiesības saņemt saprotamā veidā sniegtu informāciju, tostarp piekrastes un ģeogrāfisko informāciju par nozvejas zonām, un būtu jāspēj pilnībā paļauties uz visu apgādes ķēdi, kas piegādā zivsaimniecības produktus ES tirgum; tā kā ES un dalībvalstīm ir pienākums aizsargāt ES pilsoņus pret krāpnieciskām darbībām; tā kā visiem importētajiem produktiem jāatbilst ES noteikumiem un standartiem;

| C. | tā kā Komisija gatavo detalizētu un visaptverošu inventarizāciju par brīvprātīgajām norādēm saistībā ar zvejas un akvakultūras produktiem, ko tirgo Eiropas Savienībā; tā kā Komisijas konstatējumu rezultātā varētu tikt izveidota ārēja struktūra, kas sertificētu brīvprātīgās norādes par zvejas un akvakultūras produktiem ES tirgū; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisija gatavo detalizētu un visaptverošu inventarizāciju par brīvprātīgajām norādēm saistībā ar zvejas un akvakultūras produktiem, ko tirgo Eiropas Savienībā; tā kā Komisijas konstatējumu rezultātā varētu tikt izveidota ārēja struktūra, kas sertificētu brīvprātīgās norādes par zvejas un akvakultūras produktiem ES tirgū;

| D. | tā kā Komisijas 2015. gada ES kontroles plānā (7), kurā izvērtēts, cik izplatīta tirgū ir balto zivju sugu nepareiza marķēšana salīdzinājumā ar deklarētajām sugām, tika konstatēts, ka deklarētās sugas tika apstiprinātas 94 % paņemto paraugu; tā kā tomēr noteiktām sugām neatbilstības līmenis bija ļoti augsts un 6 % rādītājs tiek atzīts par relatīvi zemu salīdzinājumā ar citiem ierobežotākiem pētījumiem dalībvalstīs; |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisijas 2015. gada ES kontroles plānā (7), kurā izvērtēts, cik izplatīta tirgū ir balto zivju sugu nepareiza marķēšana salīdzinājumā ar deklarētajām sugām, tika konstatēts, ka deklarētās sugas tika apstiprinātas 94 % paņemto paraugu; tā kā tomēr noteiktām sugām neatbilstības līmenis bija ļoti augsts un 6 % rādītājs tiek atzīts par relatīvi zemu salīdzinājumā ar citiem ierobežotākiem pētījumiem dalībvalstīs;

| E. | tā kā Regulas (ES) Nr. 1379/2013 36. pantā Komisijai ir prasīts līdz 2015. gada 1. janvārim iesniegt Parlamentam un Padomei priekšizpētes ziņojumu par iespējām izveidot ekomarķēšanas shēmu zvejas un akvakultūras produktiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā Regulas (ES) Nr. 1379/2013 36. pantā Komisijai ir prasīts līdz 2015. gada 1. janvārim iesniegt Parlamentam un Padomei priekšizpētes ziņojumu par iespējām izveidot ekomarķēšanas shēmu zvejas un akvakultūras produktiem;

| F. | tā kā tirgu kopīgajai organizācijai (TKO) būtu jānodrošina Eiropas Savienībā pārdoto vai nopirkto zivsaimniecības produktu ražotāju godīga konkurence un ienākumi, |
| --- | --- |

F.

tā kā tirgu kopīgajai organizācijai (TKO) būtu jānodrošina Eiropas Savienībā pārdoto vai nopirkto zivsaimniecības produktu ražotāju godīga konkurence un ienākumi,

| 1. | pauž nopietnas bažas un neapmierinātību saistībā ar dažādu pētījumu rezultātiem, kas atklāj ES tirgū pārdoto zivju produktu nepareizu marķēšanu ievērojamā apmērā, cita starpā, ES iestāžu restorānos; atkārtoti apliecina, ka tīša un krāpnieciska zivju sugu nepareiza marķēšana pārkāpj ES noteikumus, tostarp kopējās zivsaimniecības politiku, un saskaņā ar piemērojamajiem valsts tiesību aktiem var būt noziedzīgs nodarījums; |
| --- | --- |

1.

pauž nopietnas bažas un neapmierinātību saistībā ar dažādu pētījumu rezultātiem, kas atklāj ES tirgū pārdoto zivju produktu nepareizu marķēšanu ievērojamā apmērā, cita starpā, ES iestāžu restorānos; atkārtoti apliecina, ka tīša un krāpnieciska zivju sugu nepareiza marķēšana pārkāpj ES noteikumus, tostarp kopējās zivsaimniecības politiku, un saskaņā ar piemērojamajiem valsts tiesību aktiem var būt noziedzīgs nodarījums;

| 2. | aicina dalībvalstis pastiprināt valsts veikto kontroli, tostarp kontrolējot nepārstrādātu zivju piegādi restorāniem un ēdināšanas nozarei, šādi cenšoties apkarot krāpniecību un noteikt apgādes ķēdes posmu, kurā zivis tiek nepareizi marķētas; pauž bažas par augstas kvalitātes sugu aizvietošanu ar zemākas kvalitātes sugām; aicina Komisiju un dalībvalstis pētīt, kādus pasākumus varētu īstenot, lai uzlabotu zvejas un akvakultūras produktu izsekojamību; atbalsta ieceri izveidot darba grupu, lai saskaņotu izsekojamības īstenošanu visās dalībvalstīs, un izveidot ārēju struktūru, kas radītu iespēju sertificēt brīvprātīgās norādes par zvejas un akvakultūras produktiem ES tirgū; |
| --- | --- |

2.

aicina dalībvalstis pastiprināt valsts veikto kontroli, tostarp kontrolējot nepārstrādātu zivju piegādi restorāniem un ēdināšanas nozarei, šādi cenšoties apkarot krāpniecību un noteikt apgādes ķēdes posmu, kurā zivis tiek nepareizi marķētas; pauž bažas par augstas kvalitātes sugu aizvietošanu ar zemākas kvalitātes sugām; aicina Komisiju un dalībvalstis pētīt, kādus pasākumus varētu īstenot, lai uzlabotu zvejas un akvakultūras produktu izsekojamību; atbalsta ieceri izveidot darba grupu, lai saskaņotu izsekojamības īstenošanu visās dalībvalstīs, un izveidot ārēju struktūru, kas radītu iespēju sertificēt brīvprātīgās norādes par zvejas un akvakultūras produktiem ES tirgū;

| 3. | atbalsta stingru izsekojamības sistēmu no izkraušanas līdz patēriņam, kas raisītu patērētāju uzticību un secīgi mazinātu tirdzniecības atkarību no importētiem zvejas un akvakultūras produktiem, tādējādi stiprinot ES tirgu; aicina Komisiju izmantot DNS svītrkodu marķēšanas potenciālu, kas varētu palīdzēt sugu identificēšanā, izmantojot DNS sekvencēšanu, lai uzlabotu izsekojamību; |
| --- | --- |

3.

atbalsta stingru izsekojamības sistēmu no izkraušanas līdz patēriņam, kas raisītu patērētāju uzticību un secīgi mazinātu tirdzniecības atkarību no importētiem zvejas un akvakultūras produktiem, tādējādi stiprinot ES tirgu; aicina Komisiju izmantot DNS svītrkodu marķēšanas potenciālu, kas varētu palīdzēt sugu identificēšanā, izmantojot DNS sekvencēšanu, lai uzlabotu izsekojamību;

| 4. | atzinīgi vērtē jauno TKO satvaru un mudina Komisiju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1379/2013 36. pantu iesniegt priekšizpētes ziņojumu par iespējām izveidot ekomarķēšanas sistēmu zvejas un akvakultūras produktiem; uzsver, ka ir jānosaka minimuma standarti ekomarķēšanai; uzskata, ka marķēšanas sistēmas pamatelementiem ir jānodrošina sertifikācijas procesa pārredzamība, neatkarība un uzticamība; prasa veikt padziļinātu analīzi par ieguvumiem, ko sniegtu ES mēroga marķēšanas sistēmas izveide; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē jauno TKO satvaru un mudina Komisiju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1379/2013 36. pantu iesniegt priekšizpētes ziņojumu par iespējām izveidot ekomarķēšanas sistēmu zvejas un akvakultūras produktiem; uzsver, ka ir jānosaka minimuma standarti ekomarķēšanai; uzskata, ka marķēšanas sistēmas pamatelementiem ir jānodrošina sertifikācijas procesa pārredzamība, neatkarība un uzticamība; prasa veikt padziļinātu analīzi par ieguvumiem, ko sniegtu ES mēroga marķēšanas sistēmas izveide;

| 5. | aicina Komisiju regulāri uzraudzīt to, kādā mērā nepieciešamā informācija ir iekļauta marķējumā; uzsver, ka marķējumam ir jānodrošina saprotama, pārbaudāma un precīza informācija; mudina dalībvalstis saistībā ar brīvprātīgu marķēšanu norādīt visu pieejamo informāciju, kas ļauj patērētājam izdarīt apzinātu izvēli; mudina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt izpratnes veidošanas kampaņas par zvejas un akvakultūras produktu marķēšanas prasībām; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju regulāri uzraudzīt to, kādā mērā nepieciešamā informācija ir iekļauta marķējumā; uzsver, ka marķējumam ir jānodrošina saprotama, pārbaudāma un precīza informācija; mudina dalībvalstis saistībā ar brīvprātīgu marķēšanu norādīt visu pieejamo informāciju, kas ļauj patērētājam izdarīt apzinātu izvēli; mudina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt izpratnes veidošanas kampaņas par zvejas un akvakultūras produktu marķēšanas prasībām;

| 6. | uzsver, ka droša Eiropas marķējuma politika zivsaimniecības nozarē būtu būtisks faktors piekrastes kopienu ekonomiskās attīstības veicināšanai, atzīstot zvejnieku labāko praksi un uzsverot patērētājiem piegādāto produktu kvalitāti; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka droša Eiropas marķējuma politika zivsaimniecības nozarē būtu būtisks faktors piekrastes kopienu ekonomiskās attīstības veicināšanai, atzīstot zvejnieku labāko praksi un uzsverot patērētājiem piegādāto produktu kvalitāti;

| 7. | aicina Komisiju nolūkā garantēt patērētāju tiesības uz precīzu, uzticamu un saprotamu informāciju, pieņemt pasākumus, lai novērstu neskaidrības, ko rada pašreizējās marķēšanas prasības saskaņā ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) apgabaliem un apakšapgabaliem un kas ir īpaši nopietnas attiecībā uz nozveju dažos 27. apgabala apakšapgabalos, kur cita starpā Galisija un Kadisas līcis ir marķēti kā “Portugāles ūdeņi”, Velsa kā “Īrijas jūra” un Bretaņa kā “Biskajas līcis”; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju nolūkā garantēt patērētāju tiesības uz precīzu, uzticamu un saprotamu informāciju, pieņemt pasākumus, lai novērstu neskaidrības, ko rada pašreizējās marķēšanas prasības saskaņā ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) apgabaliem un apakšapgabaliem un kas ir īpaši nopietnas attiecībā uz nozveju dažos 27. apgabala apakšapgabalos, kur cita starpā Galisija un Kadisas līcis ir marķēti kā “Portugāles ūdeņi”, Velsa kā “Īrijas jūra” un Bretaņa kā “Biskajas līcis”;

| 8. | vērš uzmanību uz nepieciešamību informāciju par zvejniecības produktu izcelsmi iekļaut pārredzamā un skaidrā veidā; |
| --- | --- |

8.

vērš uzmanību uz nepieciešamību informāciju par zvejniecības produktu izcelsmi iekļaut pārredzamā un skaidrā veidā;

| 9. | uzsver nepieciešamību nodrošināt, lai jebkāds turpmākais Savienības mēroga ekomarķējums, kā arī trešās puses jūras produktu ekomarķēšanas un sertifikācijas shēmas atbilstu FAO vadlīnijām par jūras zvejniecībās iegūtu zivju un zvejas produktu ekomarķēšanu; |
| --- | --- |

9.

uzsver nepieciešamību nodrošināt, lai jebkāds turpmākais Savienības mēroga ekomarķējums, kā arī trešās puses jūras produktu ekomarķēšanas un sertifikācijas shēmas atbilstu FAO vadlīnijām par jūras zvejniecībās iegūtu zivju un zvejas produktu ekomarķēšanu;

| 10. | uzskata, ka ES mēroga ekomarķējums zvejas un akvakultūras produktiem, kura kritēriji būtu sīkāk jāapspriež ES līmenī, varētu palīdzēt stiprināt izsekojamību un pārredzamu informāciju patērētājiem; uzskata, ka Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) varētu finansēt šādu marķējumu; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka ES mēroga ekomarķējums zvejas un akvakultūras produktiem, kura kritēriji būtu sīkāk jāapspriež ES līmenī, varētu palīdzēt stiprināt izsekojamību un pārredzamu informāciju patērētājiem; uzskata, ka Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) varētu finansēt šādu marķējumu;

| 11. | norāda, ka daži dalībvalstīs izmantotie zivju komercnosaukumi savstarpēji atšķiras valstu prakses dēļ, kas varētu izraisīt zināmu neskaidrību; atzinīgi vērtē Komisijas veikto darbu, lai uzsāktu Parlamenta apstiprināto izmēģinājuma projektu nolūkā ieviest publisku datubāzi, kurā tiktu sniegta informācija par komercnosaukumiem visās ES oficiālajās valodās; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka daži dalībvalstīs izmantotie zivju komercnosaukumi savstarpēji atšķiras valstu prakses dēļ, kas varētu izraisīt zināmu neskaidrību; atzinīgi vērtē Komisijas veikto darbu, lai uzsāktu Parlamenta apstiprināto izmēģinājuma projektu nolūkā ieviest publisku datubāzi, kurā tiktu sniegta informācija par komercnosaukumiem visās ES oficiālajās valodās;

| 12. | mudina Komisiju efektīvāk informēt sabiedrību par savu darbu jūras resursu aizsardzībā un nelikumīgas zvejas apkarošanā; |
| --- | --- |

12.

mudina Komisiju efektīvāk informēt sabiedrību par savu darbu jūras resursu aizsardzībā un nelikumīgas zvejas apkarošanā;

| 13. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai. |
| --- | --- |

13.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai.

---

(1)  OV L 354, 28.12.2013., 1. lpp.

(2)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

(3)  OV L 304, 22.11.2011., 18. lpp.

(4)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

(5)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0011.

(7)  http://ec.europa.eu/food/safety/official_controls/food_fraud/fish_substitution/index_en.ht m?subweb=343&lang=en

---

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/43

---

P8_TA(2016)0223

Ķīnas kā tirgus ekonomikas statuss

Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija rezolūcija par Ķīnas kā tirgus ekonomikas statusu (2016/2667(RSP))

(2018/C 076/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ES tiesību aktus antidempinga jomā (Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES tiesību aktus antidempinga jomā (Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1)),

| — | ņemot vērā Protokolu par Ķīnas pievienošanos Pasaules Tirdzniecības Organizācijai (PTO), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokolu par Ķīnas pievienošanos Pasaules Tirdzniecības Organizācijai (PTO),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par ES un Ķīnas tirdzniecības attiecībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par ES un Ķīnas tirdzniecības attiecībām,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā Eiropas Savienība un Ķīna ir divi no lielākajiem tirdzniecības dalībniekiem pasaulē, proti, Ķīna ir otrā lielākā ES tirdzniecības partnere un ES ir lielākā Ķīnas tirdzniecības partnere, un starp šīm valstīm ikdienas tirdzniecības plūsmas pārsniedz EUR 1 miljardu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība un Ķīna ir divi no lielākajiem tirdzniecības dalībniekiem pasaulē, proti, Ķīna ir otrā lielākā ES tirdzniecības partnere un ES ir lielākā Ķīnas tirdzniecības partnere, un starp šīm valstīm ikdienas tirdzniecības plūsmas pārsniedz EUR 1 miljardu;

| B. | tā kā 2015. gadā ieguldījumi no Ķīnas Eiropas Savienībā pirmo reizi pārsniedza ieguldījumus no Eiropas Savienības Ķīnā; tā kā Ķīnas tirgus ir bijis galvenais virzītājspēks vairāku ES nozaru un zīmolu rentabilitātē; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2015. gadā ieguldījumi no Ķīnas Eiropas Savienībā pirmo reizi pārsniedza ieguldījumus no Eiropas Savienības Ķīnā; tā kā Ķīnas tirgus ir bijis galvenais virzītājspēks vairāku ES nozaru un zīmolu rentabilitātē;

| C. | tā kā tad, ka Ķīna pievienojās PTO, tās pievienošanās kārtībā tika paredzēta īpaša dempinga aprēķināšanas metodoloģija, kuru iekļāva Protokola par Ķīnas pievienošanos 15. sadaļā un uz kuru pamatojas atšķirīgs režīms, ko piemēro importam no Ķīnas; |
| --- | --- |

C.

tā kā tad, ka Ķīna pievienojās PTO, tās pievienošanās kārtībā tika paredzēta īpaša dempinga aprēķināšanas metodoloģija, kuru iekļāva Protokola par Ķīnas pievienošanos 15. sadaļā un uz kuru pamatojas atšķirīgs režīms, ko piemēro importam no Ķīnas;

| D. | tā kā, pieņemot jebkādus lēmumus par to, kā risināt jautājumu par importu no Ķīnas pēc 2016. gada decembra, ir jānodrošina ES tiesību aktu atbilstība PTO noteikumiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā, pieņemot jebkādus lēmumus par to, kā risināt jautājumu par importu no Ķīnas pēc 2016. gada decembra, ir jānodrošina ES tiesību aktu atbilstība PTO noteikumiem;

| E. | tā kā tie Protokola par Ķīnas pievienošanos PTO 15. sadaļas noteikumi, kas paliek spēkā pēc 2016. gada, paredz juridisko pamatu nestandarta metodoloģijas piemērošanai importam no Ķīnas pēc 2016. gada; |
| --- | --- |

E.

tā kā tie Protokola par Ķīnas pievienošanos PTO 15. sadaļas noteikumi, kas paliek spēkā pēc 2016. gada, paredz juridisko pamatu nestandarta metodoloģijas piemērošanai importam no Ķīnas pēc 2016. gada;

| F. | tā kā, ņemot vērā pašreizējo Ķīnas valsts ietekmi uz ekonomiku, uzņēmumu lēmumi par cenām, izmaksām, produkciju un ieguldījumiem neatbilst tirgus signāliem attiecībā uz pieprasījumu un piedāvājumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā, ņemot vērā pašreizējo Ķīnas valsts ietekmi uz ekonomiku, uzņēmumu lēmumi par cenām, izmaksām, produkciju un ieguldījumiem neatbilst tirgus signāliem attiecībā uz pieprasījumu un piedāvājumu;

| G. | tā kā Protokolā par pievienošanos Ķīna ir apņēmusies cita starpā ļaut visas cenas noteikt tirgus spēkiem un tā kā ES ir jānodrošina, ka Ķīna pilnībā ievēro PTO saistības; |
| --- | --- |

G.

tā kā Protokolā par pievienošanos Ķīna ir apņēmusies cita starpā ļaut visas cenas noteikt tirgus spēkiem un tā kā ES ir jānodrošina, ka Ķīna pilnībā ievēro PTO saistības;

| H. | tā kā Ķīnas jaudas pārpalikums jau tagad spēcīgi ietekmē ES sociālo, ekonomisko un vides jomu, par ko liecina nesenā negatīvā ietekme uz ES tērauda nozari, jo īpaši Apvienotajā Karalistē, un tā kā tirgus ekonomikas statusa piešķiršana Ķīnai varētu radītu ievērojamu sociālo ietekmi uz ES darbvietām; |
| --- | --- |

H.

tā kā Ķīnas jaudas pārpalikums jau tagad spēcīgi ietekmē ES sociālo, ekonomisko un vides jomu, par ko liecina nesenā negatīvā ietekme uz ES tērauda nozari, jo īpaši Apvienotajā Karalistē, un tā kā tirgus ekonomikas statusa piešķiršana Ķīnai varētu radītu ievērojamu sociālo ietekmi uz ES darbvietām;

| I. | tā kā 56 no 73 patlaban ES spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem attiecas uz importu no Ķīnas; |
| --- | --- |

I.

tā kā 56 no 73 patlaban ES spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem attiecas uz importu no Ķīnas;

| J. | tā kā nesen pabeigtā sabiedriskā apspriešana par iespējamo tirgus ekonomikas statusa piešķiršanu Ķīnai varētu sniegt papildu informāciju, kas būtu noderīga šā jautājuma izskatīšanā; |
| --- | --- |

J.

tā kā nesen pabeigtā sabiedriskā apspriešana par iespējamo tirgus ekonomikas statusa piešķiršanu Ķīnai varētu sniegt papildu informāciju, kas būtu noderīga šā jautājuma izskatīšanā;

| K. | tā kā Komisijas 2012. gada 10. oktobra paziņojumā “Spēcīgāka Eiropas rūpniecība izaugsmei un ekonomikas atveseļošanai” (COM(2012)0582) ir noteikts mērķis līdz 2020. gadam līdz 20 % palielināt IKP rūpniecības daļu, |
| --- | --- |

K.

tā kā Komisijas 2012. gada 10. oktobra paziņojumā “Spēcīgāka Eiropas rūpniecība izaugsmei un ekonomikas atveseļošanai” (COM(2012)0582) ir noteikts mērķis līdz 2020. gadam līdz 20 % palielināt IKP rūpniecības daļu,

| 1. | atkārtoti uzsver, ka nozīmīga ir tāda ES un Ķīnas stratēģiskā partnerība, kurā svarīga loma ir brīvai un taisnīgai tirdzniecībai un ieguldījumiem; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti uzsver, ka nozīmīga ir tāda ES un Ķīnas stratēģiskā partnerība, kurā svarīga loma ir brīvai un taisnīgai tirdzniecībai un ieguldījumiem;

| 2. | uzsver, ka Ķīna nav tirgus ekonomika un ka pieci ES noteiktie kritēriji, ar kuriem tiek noteiktas tirgus ekonomikas valstis, vēl nav izpildīti; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka Ķīna nav tirgus ekonomika un ka pieci ES noteiktie kritēriji, ar kuriem tiek noteiktas tirgus ekonomikas valstis, vēl nav izpildīti;

| 3. | mudina Komisiju, tostarp gaidāmā G7 samita kontekstā, saskaņot viedokli ar tās lielākajiem tirdzniecības partneriem par to, kā vislabāk nodrošināt, lai visiem Protokola par Ķīnas pievienošanos 15. sadaļas noteikumiem tiktu piešķirta pilnīga juridiska nozīme saskaņā ar attiecīgajām vietējām procedūrām, un iebilst jebkādai vienpusējai tirgus ekonomikas statusa piešķiršanai Ķīnai; |
| --- | --- |

3.

mudina Komisiju, tostarp gaidāmā G7 samita kontekstā, saskaņot viedokli ar tās lielākajiem tirdzniecības partneriem par to, kā vislabāk nodrošināt, lai visiem Protokola par Ķīnas pievienošanos 15. sadaļas noteikumiem tiktu piešķirta pilnīga juridiska nozīme saskaņā ar attiecīgajām vietējām procedūrām, un iebilst jebkādai vienpusējai tirgus ekonomikas statusa piešķiršanai Ķīnai;

| 4. | uzsver, ka jautājumi par tirgus ekonomikas statusu būtu jāapspriež gaidāmajā ES un Ķīnas samitā; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka jautājumi par tirgus ekonomikas statusu būtu jāapspriež gaidāmajā ES un Ķīnas samitā;

| 5. | aicina Komisiju pienācīgi ņemt vērā ES rūpniecības nozares, arodbiedrību un citu ieinteresēto personu paustās bažas par ietekmi uz ES darbvietām, vidi, standartiem un ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi visās skartajās ražošanas nozarēs, kā arī uz ES rūpniecību kopumā, un šajā saistībā nodrošināt ES darbvietu aizsardzību; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju pienācīgi ņemt vērā ES rūpniecības nozares, arodbiedrību un citu ieinteresēto personu paustās bažas par ietekmi uz ES darbvietām, vidi, standartiem un ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi visās skartajās ražošanas nozarēs, kā arī uz ES rūpniecību kopumā, un šajā saistībā nodrošināt ES darbvietu aizsardzību;

| 6. | pauž pārliecību — kamēr Ķīna neizpildīs visus piecus ES kritērijus, kas nepieciešami tirgus ekonomikas statusa iegūšanai, ES antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanā par Ķīnas importu būtu jāizmanto nestandarta metodoloģija cenu salīdzināmības noteikšanā, lai panāktu atbilstību un nodrošinātu pilnu spēku tām Protokola par Ķīnas pievienošanos 15. sadaļas daļām, kas ļauj piemērot nestandarta metodoloģiju; aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu saskaņā ar šo principu; |
| --- | --- |

6.

pauž pārliecību — kamēr Ķīna neizpildīs visus piecus ES kritērijus, kas nepieciešami tirgus ekonomikas statusa iegūšanai, ES antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanā par Ķīnas importu būtu jāizmanto nestandarta metodoloģija cenu salīdzināmības noteikšanā, lai panāktu atbilstību un nodrošinātu pilnu spēku tām Protokola par Ķīnas pievienošanos 15. sadaļas daļām, kas ļauj piemērot nestandarta metodoloģiju; aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu saskaņā ar šo principu;

| 7. | vienlaikus uzsver, ka steidzami ir nepieciešama vispārēja ES tirdzniecības aizsardzības instrumentu reforma, lai ES rūpniecībai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus ar Ķīnu un citiem tirdzniecības partneriem, pilnībā ievērojot PTO noteikumus; aicina Padomi ātri panākt vienošanos ar Parlamentu par Savienības tirdzniecības aizsardzības instrumentu modernizāciju; |
| --- | --- |

7.

vienlaikus uzsver, ka steidzami ir nepieciešama vispārēja ES tirdzniecības aizsardzības instrumentu reforma, lai ES rūpniecībai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus ar Ķīnu un citiem tirdzniecības partneriem, pilnībā ievērojot PTO noteikumus; aicina Padomi ātri panākt vienošanos ar Parlamentu par Savienības tirdzniecības aizsardzības instrumentu modernizāciju;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

---

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/45

---

P8_TA(2016)0224

Turpmākie pasākumi un pašreizējais stāvoklis saistībā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķiem

Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija rezolūcija par turpmākajiem pasākumiem un pašreizējo stāvokli saistībā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam (2016/2696(RSP))

(2018/C 076/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā dokumentu “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, kas tika pieņemta ANO ilgtspējīgas attīstības augstākā līmeņa sanāksmē Ņujorkā 2015. gada 25. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dokumentu “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, kas tika pieņemta ANO ilgtspējīgas attīstības augstākā līmeņa sanāksmē Ņujorkā 2015. gada 25. septembrī,

| — | ņemot vērā trešo starptautisko konferenci par attīstības finansēšanu, kas notika Adisabebā 2015. gada 13.–16. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā trešo starptautisko konferenci par attīstības finansēšanu, kas notika Adisabebā 2015. gada 13.–16. jūlijā,

| — | ņemot vērā ilgtspējīgas attīstības mērķu rādītāju starpaģentūru ekspertu grupas (IAEG–SDG) ziņojumu, kas publicēts 2015. gada 17. decembrī un ko 47. sesijā 2016. gada martā pieņēma ANO Statistikas komisija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ilgtspējīgas attīstības mērķu rādītāju starpaģentūru ekspertu grupas (IAEG–SDG) ziņojumu, kas publicēts 2015. gada 17. decembrī un ko 47. sesijā 2016. gada martā pieņēma ANO Statistikas komisija,

| — | ņemot vērā ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes (ECOSOC) augsta līmeņa tikšanos, kas notiks 2016. gada 18.–22. jūlijā, un kuras tēma būs “Attīstības programmas laikposmam pēc 2015. gada īstenošana: no apņemšanās uz rezultātiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes (ECOSOC) augsta līmeņa tikšanos, kas notiks 2016. gada 18.–22. jūlijā, un kuras tēma būs “Attīstības programmas laikposmam pēc 2015. gada īstenošana: no apņemšanās uz rezultātiem”,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 19. maija rezolūciju par attīstības finansēšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 19. maija rezolūciju par attīstības finansēšanu (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 25. novembra rezolūciju par ES un globālo regulējumu attīstības jomā pēc 2015. gada (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 25. novembra rezolūciju par ES un globālo regulējumu attīstības jomā pēc 2015. gada (2),

| — | ņemot vērā Parīzes nolīgumu, kuru pieņēma 21. pušu konferencē (COP21) Parīzē 2015. gada 12. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes nolīgumu, kuru pieņēma 21. pušu konferencē (COP21) Parīzē 2015. gada 12. decembrī,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 7. pantu, kurā atkārtoti ir apstiprināts, ka ES “nodrošina politikas un darbību saskaņotību, ņemot vērā visus tās mērķus”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 7. pantu, kurā atkārtoti ir apstiprināts, ka ES “nodrošina politikas un darbību saskaņotību, ņemot vērā visus tās mērķus”,

| — | ņemot vērā to, ka tiek izstrādāta ES globālā ārpolitikas un drošības politikas stratēģija, kas būs Eiropas Savienības globāla mēroga darbību pamatā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka tiek izstrādāta ES globālā ārpolitikas un drošības politikas stratēģija, kas būs Eiropas Savienības globāla mēroga darbību pamatā,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 24. novembra rezolūciju par ES lomu Apvienoto Nāciju Organizācijā — kā labāk sasniegt ES ārpolitikas mērķus (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 24. novembra rezolūciju par ES lomu Apvienoto Nāciju Organizācijā — kā labāk sasniegt ES ārpolitikas mērķus (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 26. oktobra secinājumus par politikas saskaņotību attīstībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 26. oktobra secinājumus par politikas saskaņotību attīstībai,

| — | ņemot vērā stratēģijas “Eiropa 2020” pārskatīšanu — “Jauna pieeja laikposmam pēc 2020. gada”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā stratēģijas “Eiropa 2020” pārskatīšanu — “Jauna pieeja laikposmam pēc 2020. gada”,

| — | ņemot vērā Parīzes deklarāciju par palīdzības efektivitāti, Akras rīcības programmu un deklarāciju un rīcības plānu, kas pieņemti 2011. gada decembrī Busanā ceturtajā augsta līmeņa forumā par palīdzības efektivitāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes deklarāciju par palīdzības efektivitāti, Akras rīcības programmu un deklarāciju un rīcības plānu, kas pieņemti 2011. gada decembrī Busanā ceturtajā augsta līmeņa forumā par palīdzības efektivitāti,

| — | ņemot vērā Eiropas Konsensu attīstības jomā un tā paredzamo pārskatīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Konsensu attīstības jomā un tā paredzamo pārskatīšanu,

| — | ņemot vērā LESD 208. pantu, kurā noteikts princips par politikas saskaņotību attīstībai un kas jāievēro visos ES ārpolitikas virzienos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 208. pantu, kurā noteikts princips par politikas saskaņotību attīstībai un kas jāievēro visos ES ārpolitikas virzienos,

| — | ņemot vērā Stambulā, Turcijā 2016. gada 23.–24. maijā rīkojamā pasaules humānās palīdzības samita rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Stambulā, Turcijā 2016. gada 23.–24. maijā rīkojamā pasaules humānās palīdzības samita rezultātus,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas 2016. gada 29. marta vēstuli starptautiskās sadarbības un attīstības komisāram jautājumā par turpmākajiem pasākumiem un pašreizējo stāvokli saistībā ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas 2016. gada 29. marta vēstuli starptautiskās sadarbības un attīstības komisāram jautājumā par turpmākajiem pasākumiem un pašreizējo stāvokli saistībā ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijā Nr. 70/1 aicināts lemt par turpmākajiem pasākumiem attiecībā uz mērķiem un uzdevumiem un novērtēt pašreizējo stāvokli, izmantojot globālu rādītāju kopumu; tā kā ANO ģenerālsekretārs tika pilnvarots sagatavot ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) ikgadējo progresa ziņojumu, lai atbalstītu lemšanu par turpmākajiem pasākumiem un pašreizējo stāvokli augsta līmeņa politiskajā forumā ilgtspējīgas attīstības jautājumos (HLPF); tā kā IAM progresa ziņojuma pamatā ir valstu statistikas sistēmu sagatavoti dati un dažādos līmeņos iegūta informācija; |
| --- | --- |

A.

tā kā ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijā Nr. 70/1 aicināts lemt par turpmākajiem pasākumiem attiecībā uz mērķiem un uzdevumiem un novērtēt pašreizējo stāvokli, izmantojot globālu rādītāju kopumu; tā kā ANO ģenerālsekretārs tika pilnvarots sagatavot ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) ikgadējo progresa ziņojumu, lai atbalstītu lemšanu par turpmākajiem pasākumiem un pašreizējo stāvokli augsta līmeņa politiskajā forumā ilgtspējīgas attīstības jautājumos (HLPF); tā kā IAM progresa ziņojuma pamatā ir valstu statistikas sistēmu sagatavoti dati un dažādos līmeņos iegūta informācija;

| B. | tā kā Statistikas komisijas 46. sesijā (2015. gada 3.–6. martā) tika apstiprināts ceļvedis globālu rādītāju sistēmas izstrādei un ieviešanai; |
| --- | --- |

B.

tā kā Statistikas komisijas 46. sesijā (2015. gada 3.–6. martā) tika apstiprināts ceļvedis globālu rādītāju sistēmas izstrādei un ieviešanai;

| C. | tā kā IAM starpaģentūru ekspertu grupa (IAEG–SDG), kurai uzdots pilnībā izstrādāt priekšlikumu par rādītāju sistēmu Attīstības programmas laikposmam pēc 2015. gada mērķu un uzdevumu uzraudzīšanai, ir ierosinājusi rādītājus programmas 2030. gadam pārskatīšanai, un par tiem panākta vienošanās ANO Statistikas komisijas 47. sesijā 2016. gada martā; |
| --- | --- |

C.

tā kā IAM starpaģentūru ekspertu grupa (IAEG–SDG), kurai uzdots pilnībā izstrādāt priekšlikumu par rādītāju sistēmu Attīstības programmas laikposmam pēc 2015. gada mērķu un uzdevumu uzraudzīšanai, ir ierosinājusi rādītājus programmas 2030. gadam pārskatīšanai, un par tiem panākta vienošanās ANO Statistikas komisijas 47. sesijā 2016. gada martā;

| D. | tā kā ierosinātie 230 ilgtspējīgas attīstības mērķu rādītāji ir labs sākumpunkts un stabils ietvars, lai lemtu par turpmākajiem pasākumiem un pašreizējo stāvokli virzībā uz 17 ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā ierosinātie 230 ilgtspējīgas attīstības mērķu rādītāji ir labs sākumpunkts un stabils ietvars, lai lemtu par turpmākajiem pasākumiem un pašreizējo stāvokli virzībā uz 17 ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu;

| E. | tā kā vairāki rādītāji vēl nav izstrādāti, bet vienlaikus parakstītājām dalībvalstīm būs jāizstrādā savi valsts rādītāji atbilstoši globāliem rādītājiem, kas pielāgoti attiecīgo valstu apstākļiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā vairāki rādītāji vēl nav izstrādāti, bet vienlaikus parakstītājām dalībvalstīm būs jāizstrādā savi valsts rādītāji atbilstoši globāliem rādītājiem, kas pielāgoti attiecīgo valstu apstākļiem;

| F. | tā kā par globālu rādītāju sistēmu būs jāvienojas Ekonomikas un sociālo lietu padomē (ECOSOC) 2016. gada jūlijā un 2016. gada septembra Ģenerālajā asamblejā; |
| --- | --- |

F.

tā kā par globālu rādītāju sistēmu būs jāvienojas Ekonomikas un sociālo lietu padomē (ECOSOC) 2016. gada jūlijā un 2016. gada septembra Ģenerālajā asamblejā;

| G. | tā kā Ārlietu padomes attīstības jautājumiem veltītā sanāksme notiks 2016. gada 12. maijā, un tajā būtu jāsagatavo ES nostāja, gatavojoties HLPF sanāksmei 2016. gada jūlijā, kā arī jānosaka, kā notiks tematiskās diskusijas par tirdzniecību un attīstību, pievēršoties ES palīdzībai privātajam sektoram programmas 2030. gadam īstenošanā; |
| --- | --- |

G.

tā kā Ārlietu padomes attīstības jautājumiem veltītā sanāksme notiks 2016. gada 12. maijā, un tajā būtu jāsagatavo ES nostāja, gatavojoties HLPF sanāksmei 2016. gada jūlijā, kā arī jānosaka, kā notiks tematiskās diskusijas par tirdzniecību un attīstību, pievēršoties ES palīdzībai privātajam sektoram programmas 2030. gadam īstenošanā;

| H. | tā kā ir nepieciešama sistēmas mēroga stratēģiskā plānošana, īstenošana un ziņošana, lai nodrošinātu saskaņotu un integrētu atbalstu jaunās programmas īstenošanai ANO attīstības sistēmā; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir nepieciešama sistēmas mēroga stratēģiskā plānošana, īstenošana un ziņošana, lai nodrošinātu saskaņotu un integrētu atbalstu jaunās programmas īstenošanai ANO attīstības sistēmā;

| I. | tā kā saistībā ar jaunu vispārēju ilgtspējīgas attīstības ietvaru nepieciešama lielāka saskaņotība starp dažādām politikas jomām un ES dalībniekiem, turpmāka koordinēšana, dialogs un kopīgs darbs visos līmeņos ES iestādēs un starp tām, lai nodrošinātu ilgtspējīgas attīstības triju pīlāru (vides, ekonomikas un sociālā) integrāciju ES iekšpolitikas un ārpolitikas jomās; |
| --- | --- |

I.

tā kā saistībā ar jaunu vispārēju ilgtspējīgas attīstības ietvaru nepieciešama lielāka saskaņotība starp dažādām politikas jomām un ES dalībniekiem, turpmāka koordinēšana, dialogs un kopīgs darbs visos līmeņos ES iestādēs un starp tām, lai nodrošinātu ilgtspējīgas attīstības triju pīlāru (vides, ekonomikas un sociālā) integrāciju ES iekšpolitikas un ārpolitikas jomās;

| J. | tā kā HLPF sanāksmē 2016. gada jūlijā notiks brīvprātīgs pašreizējā stāvokļa izvērtējums attiecībā uz 22 valstīm, tostarp četrām Eiropas valstīm — Igauniju, Somiju, Franciju un Vāciju, kā arī tematiski pārskati par progresu saistībā ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem, tostarp horizontālajiem jautājumiem, kuri balstīsies uz ECOSOC funkcionālo komisiju un citu starpvaldību organizāciju un forumu sagatavotiem pārskatiem, |
| --- | --- |

J.

tā kā HLPF sanāksmē 2016. gada jūlijā notiks brīvprātīgs pašreizējā stāvokļa izvērtējums attiecībā uz 22 valstīm, tostarp četrām Eiropas valstīm — Igauniju, Somiju, Franciju un Vāciju, kā arī tematiski pārskati par progresu saistībā ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem, tostarp horizontālajiem jautājumiem, kuri balstīsies uz ECOSOC funkcionālo komisiju un citu starpvaldību organizāciju un forumu sagatavotiem pārskatiem,

| 1. | aicina Ārlietu padomes attīstības jautājumiem veltītā sanāksmē pieņemt saskaņotu un vienotu ES nostāju HLPF 2016. gada jūlija sanāksmei, ņemot vērā šajā rezolūcijā pausto Parlamenta viedokli; uzskata, ka no ES uzticamības un vadošās lomas viedokļa ir ļoti svarīgi paust vienotu nostāju; pauž bažas par to, ka Komisija pirms HLPF sanāksmes nav publicējusi Attīstības komitejas locekļu prasīto paziņojumu par turpmākajiem pasākumiem un pašreizējo stāvokli saistībā ar programmu 2030. gadam, kas būtu pamats ES kopējai nostājai; |
| --- | --- |

1.

aicina Ārlietu padomes attīstības jautājumiem veltītā sanāksmē pieņemt saskaņotu un vienotu ES nostāju HLPF 2016. gada jūlija sanāksmei, ņemot vērā šajā rezolūcijā pausto Parlamenta viedokli; uzskata, ka no ES uzticamības un vadošās lomas viedokļa ir ļoti svarīgi paust vienotu nostāju; pauž bažas par to, ka Komisija pirms HLPF sanāksmes nav publicējusi Attīstības komitejas locekļu prasīto paziņojumu par turpmākajiem pasākumiem un pašreizējo stāvokli saistībā ar programmu 2030. gadam, kas būtu pamats ES kopējai nostājai;

| 2. | atzinīgi vērtē starpaģentūru ekspertu grupas ziņojumu par IAM rādītājiem; uzskata, ka tas ir ievērojams sasniegums un labs pamats sarunām, jo ierosinātie rādītāji vērš uzmanību uz ievērojami dažādākām strukturālām problēmām; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē starpaģentūru ekspertu grupas ziņojumu par IAM rādītājiem; uzskata, ka tas ir ievērojams sasniegums un labs pamats sarunām, jo ierosinātie rādītāji vērš uzmanību uz ievērojami dažādākām strukturālām problēmām;

| 3. | atzinīgi vērtē atsevišķu nodaļu par dalītiem datiem un to, ka liela uzmanība pievērsta valstu statistikas spēju nostiprināšanai; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē atsevišķu nodaļu par dalītiem datiem un to, ka liela uzmanība pievērsta valstu statistikas spēju nostiprināšanai;

| 4. | atzīst HLPF kritiski svarīgo lomu, novērtējot pašreizējo stāvokli ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanā; uzsver, ka šai struktūrai jānodrošina saskaņots un efektīvs vajadzību novērtējums un ceļvežu pieņemšana, kas nepieciešams programmas 2030. gadam sekmīgai īstenošanai; |
| --- | --- |

4.

atzīst HLPF kritiski svarīgo lomu, novērtējot pašreizējo stāvokli ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanā; uzsver, ka šai struktūrai jānodrošina saskaņots un efektīvs vajadzību novērtējums un ceļvežu pieņemšana, kas nepieciešams programmas 2030. gadam sekmīgai īstenošanai;

| 5. | uzsver, ka programma 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķi apliecina atjaunoto starptautisko apņemšanos izskaust nabadzību, aktualizēt un modernizēt attīstības stratēģiju nākamajiem 15 gadiem un panākt tās izpildi; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka programma 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķi apliecina atjaunoto starptautisko apņemšanos izskaust nabadzību, aktualizēt un modernizēt attīstības stratēģiju nākamajiem 15 gadiem un panākt tās izpildi;

| 6. | aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu par visaptverošu ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, kurā būtu iekļautas visas attiecīgās iekšpolitikas un ārpolitikas jomas, paredzot detalizētu grafiku līdz 2030. gadam, vidusposma pārskatīšanu un īpašu procedūru, kas nodrošina Eiropas Parlamenta pilnīgu iesaisti, tostarp konkrētu īstenošanas plānu par to, kā koordinēt 17 uzdevumu, 169 mērķu un 230 globālu rādītāju sasniegšanu un nodrošināt gan atbilstību Parīzes nolīguma mērķiem, gan to sasniegšanu; uzsver, cik svarīgs ir mērķu universālums, kā arī to, ka ES un tās dalībvalstis ir uzņēmušās saistības īstenot visus mērķus pilnībā, praksē un pēc būtības; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu par visaptverošu ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, kurā būtu iekļautas visas attiecīgās iekšpolitikas un ārpolitikas jomas, paredzot detalizētu grafiku līdz 2030. gadam, vidusposma pārskatīšanu un īpašu procedūru, kas nodrošina Eiropas Parlamenta pilnīgu iesaisti, tostarp konkrētu īstenošanas plānu par to, kā koordinēt 17 uzdevumu, 169 mērķu un 230 globālu rādītāju sasniegšanu un nodrošināt gan atbilstību Parīzes nolīguma mērķiem, gan to sasniegšanu; uzsver, cik svarīgs ir mērķu universālums, kā arī to, ka ES un tās dalībvalstis ir uzņēmušās saistības īstenot visus mērķus pilnībā, praksē un pēc būtības;

| 7. | uzsver, ka par jauno ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju un par saistītajiem īstenošanas politikas virzieniem būtu jāveic plaša apspriešanās ar ieinteresētajām personām, tostarp valstu parlamentiem, vietējām iestādēm un pilsonisko sabiedrību, izmantojot iekļaujošu procesu; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka par jauno ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju un par saistītajiem īstenošanas politikas virzieniem būtu jāveic plaša apspriešanās ar ieinteresētajām personām, tostarp valstu parlamentiem, vietējām iestādēm un pilsonisko sabiedrību, izmantojot iekļaujošu procesu;

| 8. | aicina Komisiju iesniegt paziņojumu par turpmākajiem pasākumiem un pašreizējo stāvokli saistībā ar programmu 2030. gadam, sniedzot precīzu informāciju par programmas īstenošanas struktūru ES un dalībvalstu līmenī; uzsver to, ka visiem attiecīgajiem Komisijas ģenerāldirektorātiem un Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD) vajadzētu būt pilnībā iesaistītiem programmas 2030. gadam integrācijā stratēģijas “Eiropa 2020” paredzētajā pārskatīšanā un gaidāmajā ES globālajā ārpolitikas un drošības politikas stratēģijā, nodrošinot ciešu politikas saskaņotību ilgtspējīgai attīstībai; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju iesniegt paziņojumu par turpmākajiem pasākumiem un pašreizējo stāvokli saistībā ar programmu 2030. gadam, sniedzot precīzu informāciju par programmas īstenošanas struktūru ES un dalībvalstu līmenī; uzsver to, ka visiem attiecīgajiem Komisijas ģenerāldirektorātiem un Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD) vajadzētu būt pilnībā iesaistītiem programmas 2030. gadam integrācijā stratēģijas “Eiropa 2020” paredzētajā pārskatīšanā un gaidāmajā ES globālajā ārpolitikas un drošības politikas stratēģijā, nodrošinot ciešu politikas saskaņotību ilgtspējīgai attīstībai;

| 9. | uzsver, ka Eiropas Konsensa attīstības jomā pārskatīšanā pilnībā jāatspoguļo jaunā programma 2030. gadam, kas paredz paradigmas maiņu un pilnīgu ES attīstības politikas pārveidošanu; atgādina, ka uzdevumu un saistīto mērķu sasniegšanai īpaši svarīga ir piemērota un mērķtiecīga atbalsta plānošana attīstības sadarbības ietvaros, pienācīgi ievērojot palīdzības efektivitātes principus; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka Eiropas Konsensa attīstības jomā pārskatīšanā pilnībā jāatspoguļo jaunā programma 2030. gadam, kas paredz paradigmas maiņu un pilnīgu ES attīstības politikas pārveidošanu; atgādina, ka uzdevumu un saistīto mērķu sasniegšanai īpaši svarīga ir piemērota un mērķtiecīga atbalsta plānošana attīstības sadarbības ietvaros, pienācīgi ievērojot palīdzības efektivitātes principus;

| 10. | uzsver, ka ES ir pilnībā jāizmanto gaidāmā daudzgadu finanšu shēmas (DFS) vidusposma pārskatīšana, lai nodrošinātu, ka finansēšanas mehānismi un budžeta pozīcijas atspoguļo visas programmas 2030. gadam saistības, par kurām ES ir vienojusies; aicina ES un tās dalībvalstis nekavējoties no jauna apņemties ievērot mērķi 0,7 % no NKI piešķirt oficiālajai attīstības palīdzībai un iesniegt grafiku, kā pakāpeniski palielināt šīs palīdzības apjomu, lai sasniegtu 0,7 % līmeni; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka ES ir pilnībā jāizmanto gaidāmā daudzgadu finanšu shēmas (DFS) vidusposma pārskatīšana, lai nodrošinātu, ka finansēšanas mehānismi un budžeta pozīcijas atspoguļo visas programmas 2030. gadam saistības, par kurām ES ir vienojusies; aicina ES un tās dalībvalstis nekavējoties no jauna apņemties ievērot mērķi 0,7 % no NKI piešķirt oficiālajai attīstības palīdzībai un iesniegt grafiku, kā pakāpeniski palielināt šīs palīdzības apjomu, lai sasniegtu 0,7 % līmeni;

| 11. | aicina īstenot regulāru HLPF un Komisijas dialogu par sasniegtajiem rezultātiem un regulāri ziņot Parlamentam saskaņā ar pārredzamības un savstarpējas pārskatatbildības principiem; uzsver, ka jāpaplašina dialogs starp Komisiju un Parlamentu par programmas 2030. gadam īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz attīstības politiku un politikas saskaņotību attīstībai; |
| --- | --- |

11.

aicina īstenot regulāru HLPF un Komisijas dialogu par sasniegtajiem rezultātiem un regulāri ziņot Parlamentam saskaņā ar pārredzamības un savstarpējas pārskatatbildības principiem; uzsver, ka jāpaplašina dialogs starp Komisiju un Parlamentu par programmas 2030. gadam īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz attīstības politiku un politikas saskaņotību attīstībai;

| 12. | aicina Komisiju un EĀDD ciešā saziņā ar citiem partneriem nākt klajā ar konkrētiem priekšlikumiem par to, kā politikas saskaņotību attīstībai efektīvāk integrēt programmas 2030. gadam īstenošanā, un prasa šo jauno pieeju ieviest visās ES iestādēs, lai nodrošinātu efektīvu sadarbību un pārvarētu resoru pieeju; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju un EĀDD ciešā saziņā ar citiem partneriem nākt klajā ar konkrētiem priekšlikumiem par to, kā politikas saskaņotību attīstībai efektīvāk integrēt programmas 2030. gadam īstenošanā, un prasa šo jauno pieeju ieviest visās ES iestādēs, lai nodrošinātu efektīvu sadarbību un pārvarētu resoru pieeju;

| 13. | uzsver, cik svarīgi ir īstenot koncepciju par politikas saskaņotību attīstībai; aicina Komisiju un EĀDD ciešā saziņā ar citiem partneriem nākt klajā ar konkrētiem priekšlikumiem par to, kā politikas saskaņotību attīstībai efektīvāk integrēt ES pieejā Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam īstenošanā, un prasa šo jauno pieeju ieviest visās ES iestādēs; |
| --- | --- |

13.

uzsver, cik svarīgi ir īstenot koncepciju par politikas saskaņotību attīstībai; aicina Komisiju un EĀDD ciešā saziņā ar citiem partneriem nākt klajā ar konkrētiem priekšlikumiem par to, kā politikas saskaņotību attīstībai efektīvāk integrēt ES pieejā Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam īstenošanā, un prasa šo jauno pieeju ieviest visās ES iestādēs;

| 14. | mudina Komisiju izstrādāt efektīvus uzraudzības, pārskatīšanas un atbildības mehānismus programmas 2030. gadam īstenošanai un regulāri ziņot Parlamentam; šajā sakarībā atgādina par nepieciešamību palielināt Parlamenta veikto demokrātisko kontroli, iespējams, izmantojot saistošu nolīgumu saskaņā ar LESD 295. pantu; |
| --- | --- |

14.

mudina Komisiju izstrādāt efektīvus uzraudzības, pārskatīšanas un atbildības mehānismus programmas 2030. gadam īstenošanai un regulāri ziņot Parlamentam; šajā sakarībā atgādina par nepieciešamību palielināt Parlamenta veikto demokrātisko kontroli, iespējams, izmantojot saistošu nolīgumu saskaņā ar LESD 295. pantu;

| 15. | aicina Komisiju un ANO specializētās aģentūras, fondus un programmas izveidot augsta līmeņa dialogu par IAM īstenošanu, lai saskaņotu ES, ANO un citu līdzekļu devēju politiku, programmas un darbības; uzsver dalītu un pieejamu datu nozīmi sasniegtā pārraudzībā un rezultātu novērtēšanā; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju un ANO specializētās aģentūras, fondus un programmas izveidot augsta līmeņa dialogu par IAM īstenošanu, lai saskaņotu ES, ANO un citu līdzekļu devēju politiku, programmas un darbības; uzsver dalītu un pieejamu datu nozīmi sasniegtā pārraudzībā un rezultātu novērtēšanā;

| 16. | uzsver, ka ANO aģentūrām un iestādēm ir jāstiprina politikas saskaņotība attīstībai ANO darba struktūrās, lai efektīvi integrētu visus ilgtspējīgas attīstības aspektus; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka ANO aģentūrām un iestādēm ir jāstiprina politikas saskaņotība attīstībai ANO darba struktūrās, lai efektīvi integrētu visus ilgtspējīgas attīstības aspektus;

| 17. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

17.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0196.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0059.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0403.

---

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/49

---

P8_TA(2016)0225

Izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas obligāta norādīšana attiecībā uz konkrētiem pārtikas produktiem

Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija rezolūcija par obligāto izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādi attiecībā uz konkrētiem pārtikas produktiem (2016/2583(RSP))

(2018/C 076/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006, un par Komisijas Direktīvas 87/250/EEK, Padomes Direktīvas 90/496/EEK, Komisijas Direktīvas 1999/10/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK, Komisijas Direktīvu 2002/67/EK un 2008/5/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 608/2004 (1) atcelšanu (Regula par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem) un jo īpaši tās 26. panta 5. un 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006, un par Komisijas Direktīvas 87/250/EEK, Padomes Direktīvas 90/496/EEK, Komisijas Direktīvas 1999/10/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK, Komisijas Direktīvu 2002/67/EK un 2008/5/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 608/2004 (1) atcelšanu (Regula par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem) un jo īpaši tās 26. panta 5. un 7. punktu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 20. maija ziņojumus Eiropas Parlamentam un Padomei —par izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādīšanas obligātumu attiecībā uz dzeramo pienu, piena produktu sastāvā izmantotu pienu un gaļu, kas nav liellopu gaļa, cūkgaļa, aitas, kazas un mājputnu gaļa (COM(2015)0205) un par izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādīšanas obligātumu attiecībā uz neapstrādātiem pārtikas produktiem, pārtikas produktiem ar vienu sastāvdaļu, kā arī sastāvdaļām, kas veido vairāk nekā 50 % no pārtikas produkta (COM(2015)0204), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 20. maija ziņojumus Eiropas Parlamentam un Padomei —par izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādīšanas obligātumu attiecībā uz dzeramo pienu, piena produktu sastāvā izmantotu pienu un gaļu, kas nav liellopu gaļa, cūkgaļa, aitas, kazas un mājputnu gaļa (COM(2015)0205) un par izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādīšanas obligātumu attiecībā uz neapstrādātiem pārtikas produktiem, pārtikas produktiem ar vienu sastāvdaļu, kā arī sastāvdaļām, kas veido vairāk nekā 50 % no pārtikas produkta (COM(2015)0204),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 17. decembra ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par obligāto izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādi attiecībā uz gaļu, ko izmanto kā pārtikas sastāvdaļu (COM(2013)0755) un tam pievienoto Komisijas dienestu 2013. gada 17. decembra darba dokumentu par tās gaļas izcelsmes marķēšanu, ko izmanto kā sastāvdaļu — patērētāju attieksme, iespējamo scenāriju un ietekmes izvērtēšana (SWD(2013)0437), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 17. decembra ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par obligāto izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādi attiecībā uz gaļu, ko izmanto kā pārtikas sastāvdaļu (COM(2013)0755) un tam pievienoto Komisijas dienestu 2013. gada 17. decembra darba dokumentu par tās gaļas izcelsmes marķēšanu, ko izmanto kā sastāvdaļu — patērētāju attieksme, iespējamo scenāriju un ietekmes izvērtēšana (SWD(2013)0437),

| — | ņemot vērā 2015. gada 11. februāra rezolūciju par apstrādātas pārtikas sastāvā esošas gaļas izcelsmes valsts norādi produkta marķējumā (2) un Komisijas 2015. gada 6. maijā pieņemto oficiālo atbildi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 11. februāra rezolūciju par apstrādātas pārtikas sastāvā esošas gaļas izcelsmes valsts norādi produkta marķējumā (2) un Komisijas 2015. gada 6. maijā pieņemto oficiālo atbildi,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 13. decembra Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 1337/2013, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 attiecībā uz izcelsmes valsts un izcelsmes vietas norādīšanu svaigai, atdzesētai un saldētai cūkgaļai, aitu, kazu un mājputnu gaļai (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 13. decembra Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 1337/2013, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 attiecībā uz izcelsmes valsts un izcelsmes vietas norādīšanu svaigai, atdzesētai un saldētai cūkgaļai, aitu, kazu un mājputnu gaļai (3),

| — | ņemot vērā 2014. gada 6. februāra rezolūciju (4) par iepriekšminēto Komisijas 2013. gada 13. decembra Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 1337/2013, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 6. februāra rezolūciju (4) par iepriekšminēto Komisijas 2013. gada 13. decembra Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 1337/2013,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 14. janvāra rezolūciju par pārtikas krīzi, krāpšanu pārtikas aprites jomā un tās kontroli (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 14. janvāra rezolūciju par pārtikas krīzi, krāpšanu pārtikas aprites jomā un tās kontroli (5),

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas obligātu norādi konkrētiem pārtikas produktiem (O-000031/2016 – B8-0363/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas obligātu norādi konkrētiem pārtikas produktiem (O-000031/2016 – B8-0363/2016),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Regulas par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem 26. panta 5. punktā ir noteikts, ka Komisijai līdz 2014. gada 13. decembrim ir jāiesniedz ziņojumi Eiropas Parlamentam un Padomei par obligāto izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādi attiecībā uz gaļas veidiem, kas nav liellopu gaļa, cūkgaļa, aitas, kazas un mājputnu gaļa, pienu, pienu, ko izmanto par sastāvdaļu piena produktos, nepārstrādātiem pārtikas produktiem, vienas sastāvdaļas produktiem un sastāvdaļām, kas veido vairāk nekā 50 % no pārtikas produkta; |
| --- | --- |

A.

tā kā Regulas par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem 26. panta 5. punktā ir noteikts, ka Komisijai līdz 2014. gada 13. decembrim ir jāiesniedz ziņojumi Eiropas Parlamentam un Padomei par obligāto izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādi attiecībā uz gaļas veidiem, kas nav liellopu gaļa, cūkgaļa, aitas, kazas un mājputnu gaļa, pienu, pienu, ko izmanto par sastāvdaļu piena produktos, nepārstrādātiem pārtikas produktiem, vienas sastāvdaļas produktiem un sastāvdaļām, kas veido vairāk nekā 50 % no pārtikas produkta;

| B. | tā kā Regulas par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem 26. panta 8. punktā ir noteikts, ka Komisijai līdz 2013. gada 13. decembrim jāpieņem īstenošanas akti attiecībā uz minētā panta 3. punkta piemērošanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Regulas par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem 26. panta 8. punktā ir noteikts, ka Komisijai līdz 2013. gada 13. decembrim jāpieņem īstenošanas akti attiecībā uz minētā panta 3. punkta piemērošanu;

| C. | tā kā noteikumi par izcelsmes norādi jau ir ieviesti un efektīvi darbojas attiecībā uz daudziem citiem pārtikas produktiem, tostarp neapstrādātu gaļu, olām, augļiem un dārzeņiem, zivīm, medu, augstākā labuma olīveļļu, neapstrādātu olīveļļu, vīnu un stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem; |
| --- | --- |

C.

tā kā noteikumi par izcelsmes norādi jau ir ieviesti un efektīvi darbojas attiecībā uz daudziem citiem pārtikas produktiem, tostarp neapstrādātu gaļu, olām, augļiem un dārzeņiem, zivīm, medu, augstākā labuma olīveļļu, neapstrādātu olīveļļu, vīnu un stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem;

| D. | tā kā 26. panta 7. punktā par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem ir noteikts, ka ziņojumos cita starpā ir jāņem vērā patērētāja vajadzība būt informētam, izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas obligātās norādīšanas noteikuma pamatotība un šādu pasākumu ieviešanas izmaksu un ieguvumu analīze; tā kā šajā pantā turklāt ir noteikts, ka ziņojumiem var pievienot priekšlikumus attiecīgo ES tiesību aktu noteikumu grozīšanai; |
| --- | --- |

D.

tā kā 26. panta 7. punktā par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem ir noteikts, ka ziņojumos cita starpā ir jāņem vērā patērētāja vajadzība būt informētam, izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas obligātās norādīšanas noteikuma pamatotība un šādu pasākumu ieviešanas izmaksu un ieguvumu analīze; tā kā šajā pantā turklāt ir noteikts, ka ziņojumiem var pievienot priekšlikumus attiecīgo ES tiesību aktu noteikumu grozīšanai;

| E. | tā kā 26. panta 2. punktā par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem ir noteikts, ka Izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādīšana ir obligāta, ja tās nenorādīšana var maldināt patērētāju attiecībā uz pārtikas produkta īsto izcelsmes valsti vai izcelsmes vietu, jo īpaši, ja pievienotā informācija vai etiķete varētu netieši norādīt, ka produktam ir cita izcelsmes valsts vai izcelsmes vieta; |
| --- | --- |

E.

tā kā 26. panta 2. punktā par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem ir noteikts, ka Izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādīšana ir obligāta, ja tās nenorādīšana var maldināt patērētāju attiecībā uz pārtikas produkta īsto izcelsmes valsti vai izcelsmes vietu, jo īpaši, ja pievienotā informācija vai etiķete varētu netieši norādīt, ka produktam ir cita izcelsmes valsts vai izcelsmes vieta;

| F. | tā kā 2015. gada 20. maijā Komisija publicēja ziņojumu par obligātu izcelsmes valsts norādi attiecībā uz pienu, pienu, ko izmanto par sastāvdaļu piena produktos un gaļas veidiem, kas nav liellopu gaļa, cūkgaļa, aitas, kazas un mājputnu gaļa (ziņojums par pienu un citu gaļu) un ziņojumu par izcelsmes valsts obligātu norādi nepārstrādātiem pārtikas produktiem, vienas sastāvdaļas produktiem un sastāvdaļām, kas veido vairāk nekā 50 % no pārtikas produkta; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2015. gada 20. maijā Komisija publicēja ziņojumu par obligātu izcelsmes valsts norādi attiecībā uz pienu, pienu, ko izmanto par sastāvdaļu piena produktos un gaļas veidiem, kas nav liellopu gaļa, cūkgaļa, aitas, kazas un mājputnu gaļa (ziņojums par pienu un citu gaļu) un ziņojumu par izcelsmes valsts obligātu norādi nepārstrādātiem pārtikas produktiem, vienas sastāvdaļas produktiem un sastāvdaļām, kas veido vairāk nekā 50 % no pārtikas produkta;

| G. | tā kā saskaņā ar Komisijas ziņojumu (COM(2013)0755), jo sarežģītāki ir sasmalcināšanas un apstrādes posmi gaļas pārstrādes nozarē un jo augstāks pārstrādes līmenis, jo sarežģītāka kļūst izsekojamība, lai izcelsmi norādītu marķējumā; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar Komisijas ziņojumu (COM(2013)0755), jo sarežģītāki ir sasmalcināšanas un apstrādes posmi gaļas pārstrādes nozarē un jo augstāks pārstrādes līmenis, jo sarežģītāka kļūst izsekojamība, lai izcelsmi norādītu marķējumā;

| H. | tā kā pārtikas aprite nereti ir garš un sarežģīts process, kurā piedalās daudzi pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji un citas puses; tā kā patērētāji aizvien mazāk zina, kā viņu pārtika tiek ražota, un individuālie pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki ne vienmēr ir informēti par visu produkta ķēdi; |
| --- | --- |

H.

tā kā pārtikas aprite nereti ir garš un sarežģīts process, kurā piedalās daudzi pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji un citas puses; tā kā patērētāji aizvien mazāk zina, kā viņu pārtika tiek ražota, un individuālie pārtikas apritē iesaistītie tirgus dalībnieki ne vienmēr ir informēti par visu produkta ķēdi;

| I. | tā kā patērētāju vispārējā gatavība maksāt par izcelsmes informāciju ir pieticīga, lai gan aptaujas par gatavību maksāt (6) parāda, ka patērētāji lielākoties ir ar mieru maksāt vairāk par izcelsmes informāciju; |
| --- | --- |

I.

tā kā patērētāju vispārējā gatavība maksāt par izcelsmes informāciju ir pieticīga, lai gan aptaujas par gatavību maksāt (6) parāda, ka patērētāji lielākoties ir ar mieru maksāt vairāk par izcelsmes informāciju;

| J. | tā kā Parlaments 2015. gada 11. februāra rezolūcijā mudināja Komisiju turpināt darbu, ņemot vērā tās 2013. gada 17. decembra ziņojumu un sagatavot likumdošanas priekšlikumus, lai noteiktu obligātu izcelsmes marķējumu gaļai apstrādātos produktos, tādējādi nodrošinot lielāku pārredzamību visā pārtikas ķēdē un labāk informētu Eiropas patērētājus, vienlaikus ņemot vērā ietekmes novērtējumus un izvairoties no pārmērīgām izmaksām un administratīvā sloga; tā kā Komisija līdz šim vēl nav sagatavojusi likumdošanas priekšlikumus saistībā ar minēto ziņojumu; |
| --- | --- |

J.

tā kā Parlaments 2015. gada 11. februāra rezolūcijā mudināja Komisiju turpināt darbu, ņemot vērā tās 2013. gada 17. decembra ziņojumu un sagatavot likumdošanas priekšlikumus, lai noteiktu obligātu izcelsmes marķējumu gaļai apstrādātos produktos, tādējādi nodrošinot lielāku pārredzamību visā pārtikas ķēdē un labāk informētu Eiropas patērētājus, vienlaikus ņemot vērā ietekmes novērtējumus un izvairoties no pārmērīgām izmaksām un administratīvā sloga; tā kā Komisija līdz šim vēl nav sagatavojusi likumdošanas priekšlikumus saistībā ar minēto ziņojumu;

| K. | tā kā stingras specifikācijas ir noteiktas vienīgi brīvprātīgajām kvalitātes shēmām, piemēram, aizsargātam cilmes vietas nosaukumam (ACVN), aizsargātai ģeogrāfiskās izcelsmes norādei (AĢIN) vai garantētai tradicionālai īpatnībai, savukārt attiecībā uz pārtiku, kas ir Regulas (ES) Nr. 1169/2011 darbības jomā specifikācijas var būt ļoti atšķirīgas; |
| --- | --- |

K.

tā kā stingras specifikācijas ir noteiktas vienīgi brīvprātīgajām kvalitātes shēmām, piemēram, aizsargātam cilmes vietas nosaukumam (ACVN), aizsargātai ģeogrāfiskās izcelsmes norādei (AĢIN) vai garantētai tradicionālai īpatnībai, savukārt attiecībā uz pārtiku, kas ir Regulas (ES) Nr. 1169/2011 darbības jomā specifikācijas var būt ļoti atšķirīgas;

Dzeramais piens un piens, ko izmanto par sastāvdaļu piena produktos

| 1. | norāda, ka Regulas par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem 32. apsvērumā ir teikts, ka piens ir viens no tiem produktiem, kura izcelsmes norāde tiek uzskatīta par īpaši svarīgu; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka Regulas par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem 32. apsvērumā ir teikts, ka piens ir viens no tiem produktiem, kura izcelsmes norāde tiek uzskatīta par īpaši svarīgu;

| 2. | uzsver, ka saskaņā ar Eirobarometra 2013. gada aptauju 84 % ES iedzīvotāju uzskata, ka piena izcelsme ir jānorāda, gan pārdodot to kā atsevišķu produktu, gan kā sastāvdaļu piena produktos; atzīmē, ka šis ir viens no daudziem apsvērumiem, kas var ietekmēt patērētāju uzvedību; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka saskaņā ar Eirobarometra 2013. gada aptauju 84 % ES iedzīvotāju uzskata, ka piena izcelsme ir jānorāda, gan pārdodot to kā atsevišķu produktu, gan kā sastāvdaļu piena produktos; atzīmē, ka šis ir viens no daudziem apsvērumiem, kas var ietekmēt patērētāju uzvedību;

| 3. | norāda, ka obligāta tāda piena izcelsmes norāde, ko pārdod, kā dzeramo pienu vai kā sastāvdaļu piena produktos, ir noderīgs pasākums, lai aizsargātu piena produktu kvalitāti un aizsargātu darbvietas nozarē, kas pārdzīvo smagu krīzi; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka obligāta tāda piena izcelsmes norāde, ko pārdod, kā dzeramo pienu vai kā sastāvdaļu piena produktos, ir noderīgs pasākums, lai aizsargātu piena produktu kvalitāti un aizsargātu darbvietas nozarē, kas pārdzīvo smagu krīzi;

| 4. | atzīmē, ka saskaņā ar aptauju, kas pievienota Komisijas ziņojumam par pienu un citu gaļu, izcelsmes obligāta marķēšana pienam un pienam, ko izmanto kā sastāvdaļu, palielina izmaksas, jo ražošanas process kļūst sarežģītāks; atzīmē, ka tajā pašā aptaujā minēts, ka uzņēmumi dažās dalībvalstīs ir pārspīlējuši obligātā izcelsmes marķējuma ietekmi uz viņu konkurētspējas stāvokli, jo aptaujā netika rasts neviens skaidrs izskaidrojums šo uzņēmumu augsto izmaksu aplēsēm, bet aptaujā tika norādīts, ka tas varētu būt spēcīgs signāls, kas liecina par stingru opozīciju izcelsmes norādīšanai marķējumā; |
| --- | --- |

4.

atzīmē, ka saskaņā ar aptauju, kas pievienota Komisijas ziņojumam par pienu un citu gaļu, izcelsmes obligāta marķēšana pienam un pienam, ko izmanto kā sastāvdaļu, palielina izmaksas, jo ražošanas process kļūst sarežģītāks; atzīmē, ka tajā pašā aptaujā minēts, ka uzņēmumi dažās dalībvalstīs ir pārspīlējuši obligātā izcelsmes marķējuma ietekmi uz viņu konkurētspējas stāvokli, jo aptaujā netika rasts neviens skaidrs izskaidrojums šo uzņēmumu augsto izmaksu aplēsēm, bet aptaujā tika norādīts, ka tas varētu būt spēcīgs signāls, kas liecina par stingru opozīciju izcelsmes norādīšanai marķējumā;

| 5. | prasa izveidot Komisijas darba grupu, kas dziļāk izvērtētu Komisijas 2015. gada 20. maijā publicēto ziņojumu, lai noteiktu, kādas izmaksas varētu samazināt līdz pieņemamam līmenim, ja obligātā izcelsmes valsts norāde marķējumā tiek attiecināta uz pienu un nedaudz apstrādātiem piena produktiem; |
| --- | --- |

5.

prasa izveidot Komisijas darba grupu, kas dziļāk izvērtētu Komisijas 2015. gada 20. maijā publicēto ziņojumu, lai noteiktu, kādas izmaksas varētu samazināt līdz pieņemamam līmenim, ja obligātā izcelsmes valsts norāde marķējumā tiek attiecināta uz pienu un nedaudz apstrādātiem piena produktiem;

| 6. | atzinīgi vērtē aptaujā sniegto izmaksu un ieguvumu analīzi attiecībā uz obligāto izcelsmes norādi pienam un pienam, ko izmanto kā sastāvdaļu, bet uzskata, ka Komisija savos secinājumos pietiekami neņem vērā šādu produktu izcelsmes marķēšanas pozitīvos aspektus, piemēram, patērētāju labāku informētību; atzīmē, ka patērētāji varētu justies maldināti, ja nebūs pieejama obligātā izcelsmes norāde marķējumā, un tiks izmantots citas norādes marķējumā, piemēram, valstu karogi; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē aptaujā sniegto izmaksu un ieguvumu analīzi attiecībā uz obligāto izcelsmes norādi pienam un pienam, ko izmanto kā sastāvdaļu, bet uzskata, ka Komisija savos secinājumos pietiekami neņem vērā šādu produktu izcelsmes marķēšanas pozitīvos aspektus, piemēram, patērētāju labāku informētību; atzīmē, ka patērētāji varētu justies maldināti, ja nebūs pieejama obligātā izcelsmes norāde marķējumā, un tiks izmantots citas norādes marķējumā, piemēram, valstu karogi;

| 7. | uzsver mazo un vidēji lielo uzņēmumu nozīmību pārstrādes ķēdē; |
| --- | --- |

7.

uzsver mazo un vidēji lielo uzņēmumu nozīmību pārstrādes ķēdē;

| 8. | uzskata, ka Komisijai būtu jāņem vērā un jāanalizē obligātā izcelsmes marķējuma ekonomiskā ietekme uz MVU darbību attiecīgajās lauksaimniecības un pārtikas produktu ražošanas nozarēs; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka Komisijai būtu jāņem vērā un jāanalizē obligātā izcelsmes marķējuma ekonomiskā ietekme uz MVU darbību attiecīgajās lauksaimniecības un pārtikas produktu ražošanas nozarēs;

| 9. | uzskata, ka Komisijas secinājumos attiecībā uz pienu un pienu, ko izmanto kā sastāvdaļu, iespējams, pārspīlētas izcelsmes valsts marķēšanas izmaksas uzņēmumiem, jo tiek ņemti vērā visi piena produkti kopumā; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka Komisijas secinājumos attiecībā uz pienu un pienu, ko izmanto kā sastāvdaļu, iespējams, pārspīlētas izcelsmes valsts marķēšanas izmaksas uzņēmumiem, jo tiek ņemti vērā visi piena produkti kopumā;

| 10. | norāda uz Komisijas secinājumu, ka izcelsmes valsts marķēšanas izmaksas pienam būtu samērā nelielas; |
| --- | --- |

10.

norāda uz Komisijas secinājumu, ka izcelsmes valsts marķēšanas izmaksas pienam būtu samērā nelielas;

Cita gaļa

| 11. | uzsver, ka saskaņā ar Eirobarometra 2013. gada aptauju 88 % ES iedzīvotāju uzskata, ka ir nepieciešams norādīt izcelsmi citai gaļai, kas nav liellopu gaļa, cūkgaļa, aitas, kazas un mājputnu gaļa; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka saskaņā ar Eirobarometra 2013. gada aptauju 88 % ES iedzīvotāju uzskata, ka ir nepieciešams norādīt izcelsmi citai gaļai, kas nav liellopu gaļa, cūkgaļa, aitas, kazas un mājputnu gaļa;

| 12. | atzīmē, ka skandāls saistībā ar zirga gaļu parādīja, ka nepieciešama lielāka pārredzamība zirga gaļas piegādes ķēdē; |
| --- | --- |

12.

atzīmē, ka skandāls saistībā ar zirga gaļu parādīja, ka nepieciešama lielāka pārredzamība zirga gaļas piegādes ķēdē;

| 13. | atzīmē — Komisijas ziņojumā konstatēts, ka izcelsmes valsts obligātās norādes darbības izmaksas ziņojumā minētajai gaļai būtu samērā nelielas; |
| --- | --- |

13.

atzīmē — Komisijas ziņojumā konstatēts, ka izcelsmes valsts obligātās norādes darbības izmaksas ziņojumā minētajai gaļai būtu samērā nelielas;

Pārstrādāta gaļa

| 14. | uzsver, ka Komisijas 2013. gada 17. decembra ziņojumā par obligāto izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādi attiecībā uz gaļu, ko izmanto kā pārtikas sastāvdaļu atzīts, ka vairāk nekā 90 % no aptaujātajiem patērētājiem uzskata, ka ir svarīgi, lai gaļas izcelsme būtu norādīta apstrādātu pārtikas produktu marķējumā; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka Komisijas 2013. gada 17. decembra ziņojumā par obligāto izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādi attiecībā uz gaļu, ko izmanto kā pārtikas sastāvdaļu atzīts, ka vairāk nekā 90 % no aptaujātajiem patērētājiem uzskata, ka ir svarīgi, lai gaļas izcelsme būtu norādīta apstrādātu pārtikas produktu marķējumā;

| 15. | uzskata, ka patērētāji, tāpat arī daudzi nozarē iesaistītie darbinieki, atbalsta obligāto gaļas izcelsmes norādi pārstrādātu produktu marķējumā, un uzskata arī, ka šāds pasākums dos iespēju saglabāt patērētāju uzticēšanos pārtikas produktu jomā, jo tiks nodrošināta lielāka pārredzamība piegādes ķēdē; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka patērētāji, tāpat arī daudzi nozarē iesaistītie darbinieki, atbalsta obligāto gaļas izcelsmes norādi pārstrādātu produktu marķējumā, un uzskata arī, ka šāds pasākums dos iespēju saglabāt patērētāju uzticēšanos pārtikas produktu jomā, jo tiks nodrošināta lielāka pārredzamība piegādes ķēdē;

| 16. | uzsver, ka tas ir Eiropas patērētāju interesēs, lai uz katra pārtikas produkta būtu obligāta izcelsmes norāde; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka tas ir Eiropas patērētāju interesēs, lai uz katra pārtikas produkta būtu obligāta izcelsmes norāde;

| 17. | norāda, ka marķēšana pati par sevi neaizsargā no krāpniecības, un uzsver, ka nepieciešama izmaksu ziņā efektīva kontroles sistēma, lai nodrošinātu patērētāju uzticēšanos; |
| --- | --- |

17.

norāda, ka marķēšana pati par sevi neaizsargā no krāpniecības, un uzsver, ka nepieciešama izmaksu ziņā efektīva kontroles sistēma, lai nodrošinātu patērētāju uzticēšanos;

| 18. | atgādina, ka brīvprātīgās marķēšanas shēmas tika pienācīgi īstenotas vairākās dalībvalstīs, tās bijušas veiksmīgas gan attiecībā uz patērētājiem, gan ražotājiem; |
| --- | --- |

18.

atgādina, ka brīvprātīgās marķēšanas shēmas tika pienācīgi īstenotas vairākās dalībvalstīs, tās bijušas veiksmīgas gan attiecībā uz patērētājiem, gan ražotājiem;

| 19. | uzskata — tādēļ, ka netika pieņemti Regulas (ES) Nr. 1169/2011 26. panta 3. punktā noteiktie īstenošanas akti, šo pantu nav iespējams pienācīgi piemērot; |
| --- | --- |

19.

uzskata — tādēļ, ka netika pieņemti Regulas (ES) Nr. 1169/2011 26. panta 3. punktā noteiktie īstenošanas akti, šo pantu nav iespējams pienācīgi piemērot;

| 20. | atzīmē, ka aizsargāts cilmes vietas nosaukums jau tiek piemērots daudziem pārstrādātiem gaļas un piena produktiem (piemēram, šķiņķim un sieram), un saskaņā ar šo norādi izmantotās gaļas izcelsme ir noteikta par ražošanas kritēriju un tiek piemērota lielāka izsekojamība; tāpēc aicina Komisiju veicināt tādu produktu izstrādi, kam ir aizsargāts cilmes vietas nosaukums (ACVN), aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde (AĢIN) un garantētas tradicionālās īpatnības (GTĪ), saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (7) un tādējādi nodrošināt, ka patērētājiem ir pieejami kvalitatīvi produkti ar drošu izcelsmi; |
| --- | --- |

20.

atzīmē, ka aizsargāts cilmes vietas nosaukums jau tiek piemērots daudziem pārstrādātiem gaļas un piena produktiem (piemēram, šķiņķim un sieram), un saskaņā ar šo norādi izmantotās gaļas izcelsme ir noteikta par ražošanas kritēriju un tiek piemērota lielāka izsekojamība; tāpēc aicina Komisiju veicināt tādu produktu izstrādi, kam ir aizsargāts cilmes vietas nosaukums (ACVN), aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde (AĢIN) un garantētas tradicionālās īpatnības (GTĪ), saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (7) un tādējādi nodrošināt, ka patērētājiem ir pieejami kvalitatīvi produkti ar drošu izcelsmi;

| 21. | aicina Komisiju nodrošināt, lai nevienas no spēkā esošajām ES izcelsmes valsts marķēšanas prasībām netiktu pavājināta nevienās no pašreiz notiekošajām tirdzniecības sarunām, piemēram, TTIP, kā arī nodrošināt, ka netiek likti šķēršļi nekādiem turpmākiem papildus izcelsmes valsts marķēšanas noteikumiem attiecībā uz citiem pārtikas produktiem; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju nodrošināt, lai nevienas no spēkā esošajām ES izcelsmes valsts marķēšanas prasībām netiktu pavājināta nevienās no pašreiz notiekošajām tirdzniecības sarunām, piemēram, TTIP, kā arī nodrošināt, ka netiek likti šķēršļi nekādiem turpmākiem papildus izcelsmes valsts marķēšanas noteikumiem attiecībā uz citiem pārtikas produktiem;

Secinājumi

| 22. | aicina Komisiju īstenot obligāto izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādi attiecībā uz visu veidu dzeramo pienu, piena produktiem un gaļas produktiem, kā arī apsvērt paplašināt obligāto izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādi arī attiecībā uz vienas sastāvdaļas produktiem, vai produktiem, kuriem ir viena galvenā sastāvdaļa, sagatavojot likumdošanas priekšlikumus šajās jomās; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju īstenot obligāto izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādi attiecībā uz visu veidu dzeramo pienu, piena produktiem un gaļas produktiem, kā arī apsvērt paplašināt obligāto izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādi arī attiecībā uz vienas sastāvdaļas produktiem, vai produktiem, kuriem ir viena galvenā sastāvdaļa, sagatavojot likumdošanas priekšlikumus šajās jomās;

| 23. | mudina Komisiju iesniegt likumdošanas priekšlikumus, lai noteiktu obligātu izcelsmes marķējumu gaļai apstrādātos produktos, tādējādi nodrošinot lielāku pārredzamību visā pārtikas ķēdē un labāk informētu Eiropas patērētājus, ņemot vērā skandālu saistībā ar zirga gaļu un citiem krāpniecības gadījumiem saistībā ar pārtiku; turklāt norāda, ka obligāto marķēšanas prasību noteikšanā ir jāņem vērā proporcionalitātes princips un administratīvais slogs pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem un izpildiestādēm; |
| --- | --- |

23.

mudina Komisiju iesniegt likumdošanas priekšlikumus, lai noteiktu obligātu izcelsmes marķējumu gaļai apstrādātos produktos, tādējādi nodrošinot lielāku pārredzamību visā pārtikas ķēdē un labāk informētu Eiropas patērētājus, ņemot vērā skandālu saistībā ar zirga gaļu un citiem krāpniecības gadījumiem saistībā ar pārtiku; turklāt norāda, ka obligāto marķēšanas prasību noteikšanā ir jāņem vērā proporcionalitātes princips un administratīvais slogs pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem un izpildiestādēm;

| 24. | uzskata, ka izcelsmes obligātās norādes mērķis ir atjaunot patērētāju uzticēšanos saistībā ar pārtikas produktiem; aicina Komisiju sagatavot priekšlikumu šā mērķa sasniegšanai, vienlaikus ņemot vērā informācijas pārredzamību un tās saprotamību patērētājiem, Eiropas uzņēmumu ekonomisko dzīvotspēju un patērētāju pirktspēju; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka izcelsmes obligātās norādes mērķis ir atjaunot patērētāju uzticēšanos saistībā ar pārtikas produktiem; aicina Komisiju sagatavot priekšlikumu šā mērķa sasniegšanai, vienlaikus ņemot vērā informācijas pārredzamību un tās saprotamību patērētājiem, Eiropas uzņēmumu ekonomisko dzīvotspēju un patērētāju pirktspēju;

| 25. | uzsver, cik iekšējā tirgū ir svarīgi vienlīdzīgi konkurences apstākļi, un prasa Komisijai to ņemt vērā, apspriežot noteikumus par obligātu izcelsmes norādi; |
| --- | --- |

25.

uzsver, cik iekšējā tirgū ir svarīgi vienlīdzīgi konkurences apstākļi, un prasa Komisijai to ņemt vērā, apspriežot noteikumus par obligātu izcelsmes norādi;

| 26. | aicina Komisiju atbalstīt marķēšanas shēmas saistībā ar dzīvnieku labturību audzēšanas, transportēšanas un kaušanas laikā; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju atbalstīt marķēšanas shēmas saistībā ar dzīvnieku labturību audzēšanas, transportēšanas un kaušanas laikā;

| 27. | pauž nožēlu par to, ka Komisija joprojām neko nav darījusi, lai iekļautu olas to produktu sarakstā, kuriem izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norāde ir obligāta, lai gan lēti olu produkti, kas pagatavoti no šķidrām vai kaltētām olām un kurus pamatā izmanto apstrādātā pārtikā, tiek importēti ES tirgū no trešām valstīm un šie olu produkti nepārprotami tiek ražoti, apejot ES aizliegumu audzēšanai sprostā; tāpēc uzskata, ka šajā sakarībā olu produktu un pārtikas, kuras sastāvā ir olas, obligātā izcelsmes un audzēšanas veida norāde marķējumā varētu uzlabot pārredzamību un aizsardzību, un aicina Komisiju iesniegt tirgus analīzi un vajadzības gadījumā izstrādāt atbilstīgus likumdošanas priekšlikumus; |
| --- | --- |

27.

pauž nožēlu par to, ka Komisija joprojām neko nav darījusi, lai iekļautu olas to produktu sarakstā, kuriem izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norāde ir obligāta, lai gan lēti olu produkti, kas pagatavoti no šķidrām vai kaltētām olām un kurus pamatā izmanto apstrādātā pārtikā, tiek importēti ES tirgū no trešām valstīm un šie olu produkti nepārprotami tiek ražoti, apejot ES aizliegumu audzēšanai sprostā; tāpēc uzskata, ka šajā sakarībā olu produktu un pārtikas, kuras sastāvā ir olas, obligātā izcelsmes un audzēšanas veida norāde marķējumā varētu uzlabot pārredzamību un aizsardzību, un aicina Komisiju iesniegt tirgus analīzi un vajadzības gadījumā izstrādāt atbilstīgus likumdošanas priekšlikumus;

| 28. | uzskata, ka izcelsmes valsts norādīšana marķējumā dzeramajam pienam, nedaudz apstrādātiem piena produktiem (piemēram, sieram un krējumam) un nedaudz apstrādātiem gaļas produktiem (piemēram, bekonam un desiņām) izmaksātu būtiski mazāk, tāpēc šī norāde marķējumā jāizskata prioritārā kārtā; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka izcelsmes valsts norādīšana marķējumā dzeramajam pienam, nedaudz apstrādātiem piena produktiem (piemēram, sieram un krējumam) un nedaudz apstrādātiem gaļas produktiem (piemēram, bekonam un desiņām) izmaksātu būtiski mazāk, tāpēc šī norāde marķējumā jāizskata prioritārā kārtā;

| 29. | uzskata, ka izcelsmes norāde marķējumā pati par sevi nenovērš krāpniecību; tāpēc iestājas par to, ka būtu apņēmīgi jāpastiprina uzraudzība, jāuzlabo spēkā esošo tiesību aktu izpilde un jānosaka stingrāki sodi; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka izcelsmes norāde marķējumā pati par sevi nenovērš krāpniecību; tāpēc iestājas par to, ka būtu apņēmīgi jāpastiprina uzraudzība, jāuzlabo spēkā esošo tiesību aktu izpilde un jānosaka stingrāki sodi;

| 30. | aicina Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai izskaustu krāpniecību saistībā ar noteikumiem par brīvprātīgu izcelsmes norādi pārtikas produktiem; |
| --- | --- |

30.

aicina Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai izskaustu krāpniecību saistībā ar noteikumiem par brīvprātīgu izcelsmes norādi pārtikas produktiem;

| 31. | aicina Komisiju atbalstīt spēkā esošās kvalitātes nodrošināšanas shēmas lauksaimniecības un pārtikas produktiem, kas ir Regulas (ES) Nr. 1151/2012 darbības jomā, un prasa izvērst popularizēšanas kampaņas attiecībā uz šiem produktiem; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju atbalstīt spēkā esošās kvalitātes nodrošināšanas shēmas lauksaimniecības un pārtikas produktiem, kas ir Regulas (ES) Nr. 1151/2012 darbības jomā, un prasa izvērst popularizēšanas kampaņas attiecībā uz šiem produktiem;

| 32. | atkārto savu aicinājumu Komisijai izpildīt tās juridiskās saistības — līdz 2013. gada 13. decembrim pieņemt īstenošanas aktus, kas nepieciešami, lai pienācīgi izpildītu Regulas (ES) Nr. 1169/2011 26. panta 3. punkta prasības, tādējādi nodrošinot, ka valsts iestādes var piemērot atbilstīgus sodus; |
| --- | --- |

32.

atkārto savu aicinājumu Komisijai izpildīt tās juridiskās saistības — līdz 2013. gada 13. decembrim pieņemt īstenošanas aktus, kas nepieciešami, lai pienācīgi izpildītu Regulas (ES) Nr. 1169/2011 26. panta 3. punkta prasības, tādējādi nodrošinot, ka valsts iestādes var piemērot atbilstīgus sodus;

o

o o

| 33. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

33.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 304, 22.11.2011., 18. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0034.

(3)  OV L 335, 14.12.2013., 19. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0096.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0011.

(6)  http://ec.europa.eu/food/safety/docs/labelling_legislation_final_report_ew_02_15_284_en.pdf, 50.lpp

(7)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/54 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/54

---

P8_TA(2016)0226

Pamatnolīgums par vecāku atvaļinājumu

Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija rezolūcija attiecībā uz to, kā tiek piemērota Padomes 2010. gada 8. marta Direktīva 2010/18/ES, ar ko īsteno pārskatīto BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP un ETUC pamatnolīgumu par vecāku atvaļinājumu un atceļ Direktīvu 96/34/EK (2015/2097(INI))

(2018/C 076/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, 3. panta 3. punktu un 5. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, 3. panta 3. punktu un 5. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. pantu, 10. pantu, 153. panta 1. punkta i) apakšpunktu un 157. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. pantu, 10. pantu, 153. panta 1. punkta i) apakšpunktu un 157. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7., 9., 23., 24. un 33. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7., 9., 23., 24. un 33. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 8. marta Direktīvu 2010/18/ES, ar ko īsteno pārskatīto BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP un ETUC pamatnolīgumu par vecāku atvaļinājumu un atceļ Direktīvu 96/34/EK, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 8. marta Direktīvu 2010/18/ES, ar ko īsteno pārskatīto BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP un ETUC pamatnolīgumu par vecāku atvaļinājumu un atceļ Direktīvu 96/34/EK,

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 17. decembra Direktīvu 2013/62/ES, ar ko groza Direktīvu 2010/18/ES, ar ko īsteno pārskatīto BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP un ETUC pamatnolīgumu par vecāku atvaļinājumu saistībā ar Majotas statusa grozīšanu attiecībā uz Eiropas Savienību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 17. decembra Direktīvu 2013/62/ES, ar ko groza Direktīvu 2010/18/ES, ar ko īsteno pārskatīto BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP un ETUC pamatnolīgumu par vecāku atvaļinājumu saistībā ar Majotas statusa grozīšanu attiecībā uz Eiropas Savienību,

| — | ņemot vērā Briselē 2006. gada 23. un 24. martā notikušās Eiropadomes sanāksmes prezidentvalsts secinājumus (777751/1/06 REV 1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Briselē 2006. gada 23. un 24. martā notikušās Eiropadomes sanāksmes prezidentvalsts secinājumus (777751/1/06 REV 1),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Stabilāks darba un privātās dzīves līdzsvars — spēcīgāks atbalsts profesionālās, privātās un ģimenes dzīves saskaņošanai” (COM(2008)0635), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Stabilāks darba un privātās dzīves līdzsvars — spēcīgāks atbalsts profesionālās, privātās un ģimenes dzīves saskaņošanai” (COM(2008)0635),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 20. februāra ieteikumu “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana” (C(2013)0778), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 20. februāra ieteikumu “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana” (C(2013)0778),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 11. marta rezolūciju par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu — nodarbinātības un sociālie aspekti 2015. gada izaugsmes pētījumā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 11. marta rezolūciju par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu — nodarbinātības un sociālie aspekti 2015. gada izaugsmes pētījumā (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 9. jūnija rezolūciju par ES stratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesībai laikposmam pēc 2015. gada (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 9. jūnija rezolūciju par ES stratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesībai laikposmam pēc 2015. gada (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 20. maija rezolūciju par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 20. maija rezolūciju par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 8. oktobra rezolūciju par Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvas 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos, piemērošanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 8. oktobra rezolūciju par Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvas 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos, piemērošanu (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta 2015. gada maija pētījumu “Dzimumu līdztiesība nodarbinātības un profesiju aspektā — novērtējums par Direktīvas 2006/54/EK īstenošanu Eiropā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta 2015. gada maija pētījumu “Dzimumu līdztiesība nodarbinātības un profesiju aspektā — novērtējums par Direktīvas 2006/54/EK īstenošanu Eiropā”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Savienības iekšpolitikas ģenerāldirektorāta pētījumu “Grūtniecības un dzemdību atvaļinājums, paternitātes atvaļinājums un bērna kopšanas atvaļinājums: dati par atvaļinājumu ilgumu un kompensācijas likmēm Eiropas Savienībā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Savienības iekšpolitikas ģenerāldirektorāta pētījumu “Grūtniecības un dzemdību atvaļinājums, paternitātes atvaļinājums un bērna kopšanas atvaļinājums: dati par atvaļinājumu ilgumu un kompensācijas likmēm Eiropas Savienībā”,

| — | ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda pētījumu “Tēvu mudināšana ņemt bērna kopšanas un paternitātes atvaļinājumu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda pētījumu “Tēvu mudināšana ņemt bērna kopšanas un paternitātes atvaļinājumu”,

| — | ņemot vērā Eurofound ziņojumu “Grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma noteikumi ES dalībvalstīs: ilgums un pabalsti” (Eurofound, 2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound ziņojumu “Grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma noteikumi ES dalībvalstīs: ilgums un pabalsti” (Eurofound, 2015),

| — | ņemot vērā Eurofound 2015. gada ziņojumu “Tēvu mudināšana ņemt bērna kopšanas un paternitātes atvaļinājumu Eiropas Savienībā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound 2015. gada ziņojumu “Tēvu mudināšana ņemt bērna kopšanas un paternitātes atvaļinājumu Eiropas Savienībā”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada februāra pētījumu “Direktīvas 2010/18/ES par vecāku atvaļinājumu īstenošana 33 Eiropas valstīs”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada februāra pētījumu “Direktīvas 2010/18/ES par vecāku atvaļinājumu īstenošana 33 Eiropas valstīs”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A8-0076/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A8-0076/2016),

| A. | tā kā ir maz ticams, ka līdz 2020. gadam izdosies sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi, proti, panākt, ka sieviešu nodarbinātības līmenis ir 75 % (pašlaik tas ir 63,5 %); turklāt tā kā ir vajadzīga proaktīva politika, ar ko palīdzētu sievietēm iekļūt un noturēties darba tirgū un viņas aizsargātu un atbalstītu pēc tam, kad sievietes atgriežas darba tirgū kā mātes, un šādas politikas mērķim vajadzētu būt stabilu un pienācīgu darbvietu nodrošināšanai ar tādiem pašiem nosacījumiem kā vīriešiem, un jo īpaši ir vajadzīga politika, ar ko veicina labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru visiem vecākiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā ir maz ticams, ka līdz 2020. gadam izdosies sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi, proti, panākt, ka sieviešu nodarbinātības līmenis ir 75 % (pašlaik tas ir 63,5 %); turklāt tā kā ir vajadzīga proaktīva politika, ar ko palīdzētu sievietēm iekļūt un noturēties darba tirgū un viņas aizsargātu un atbalstītu pēc tam, kad sievietes atgriežas darba tirgū kā mātes, un šādas politikas mērķim vajadzētu būt stabilu un pienācīgu darbvietu nodrošināšanai ar tādiem pašiem nosacījumiem kā vīriešiem, un jo īpaši ir vajadzīga politika, ar ko veicina labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru visiem vecākiem;

| B. | tā kā vecāku veiktie ģimenes pienākumi un bērnu audzināšana ekonomikā sniedz izmērāmu ieguldījumu, un tam ir arī liela nozīme Eiropas demogrāfiskās situācijas attīstībā; |
| --- | --- |

B.

tā kā vecāku veiktie ģimenes pienākumi un bērnu audzināšana ekonomikā sniedz izmērāmu ieguldījumu, un tam ir arī liela nozīme Eiropas demogrāfiskās situācijas attīstībā;

| C. | tā kā Direktīvā 96/34/EK darba un ģimenes dzīves saskaņošana ir atzīta par atsevišķu tematu, savukārt Direktīvā 2010/18/ES ir noteikts, ka visiem darba ņēmējiem ir tiesības uz četrus mēnešus ilgu neapmaksātu vecāku atvaļinājumu un ka vismaz viens no šiem četriem mēnešiem nav nododams; tā kā dzimumu līdztiesības princips nodarbinātībā tagad ir noteikts ar ES tiesību aktiem; tā kā vienādas profesionālās izaugsmes iespējas sievietēm un vīriešiem, tostarp ar bērna kopšanas atvaļinājuma instrumenta piemērošanu, palīdzētu sasniegt stratēģijā “Eiropa 2020” noteikto 75 % nodarbinātības mērķi un atrisinātu problēmu, ka sievietes ir pakļautas lielākam nabadzības riskam, kā arī šādu iespēju garantēšana sniegtu izmērāmu ieguldījumu ekonomikā, kas turklāt ir būtiski, ņemot vērā Eiropas demogrāfiskās tendences; |
| --- | --- |

C.

tā kā Direktīvā 96/34/EK darba un ģimenes dzīves saskaņošana ir atzīta par atsevišķu tematu, savukārt Direktīvā 2010/18/ES ir noteikts, ka visiem darba ņēmējiem ir tiesības uz četrus mēnešus ilgu neapmaksātu vecāku atvaļinājumu un ka vismaz viens no šiem četriem mēnešiem nav nododams; tā kā dzimumu līdztiesības princips nodarbinātībā tagad ir noteikts ar ES tiesību aktiem; tā kā vienādas profesionālās izaugsmes iespējas sievietēm un vīriešiem, tostarp ar bērna kopšanas atvaļinājuma instrumenta piemērošanu, palīdzētu sasniegt stratēģijā “Eiropa 2020” noteikto 75 % nodarbinātības mērķi un atrisinātu problēmu, ka sievietes ir pakļautas lielākam nabadzības riskam, kā arī šādu iespēju garantēšana sniegtu izmērāmu ieguldījumu ekonomikā, kas turklāt ir būtiski, ņemot vērā Eiropas demogrāfiskās tendences;

| D. | tā kā pieejamie dati apliecina, ka neapmaksāti vai maz apmaksāti ģimenes atvaļinājumi nozīmē zemu to izmantošanas līmeni un ka tēvi maz izmanto savas tiesības uz vecāku atvaļinājumiem; tā kā nenododamus vai daļēji nenododamus un pienācīgi apmaksātus vecāku atvaļinājumus līdzsvarotāk izmanto abi vecāki, kas palīdz samazināt diskrimināciju pret sievietēm darba tirgū; |
| --- | --- |

D.

tā kā pieejamie dati apliecina, ka neapmaksāti vai maz apmaksāti ģimenes atvaļinājumi nozīmē zemu to izmantošanas līmeni un ka tēvi maz izmanto savas tiesības uz vecāku atvaļinājumiem; tā kā nenododamus vai daļēji nenododamus un pienācīgi apmaksātus vecāku atvaļinājumus līdzsvarotāk izmanto abi vecāki, kas palīdz samazināt diskrimināciju pret sievietēm darba tirgū;

| E. | tā kā jaukts modelis, kas ietver gan grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, gan paternitātes atvaļinājumu un parasto atvaļinājumu, t. i., vecāku atvaļinājumu, sniedz abiem vecākiem iespēju pienācīgi pieņemt kopīgu lēmumu par to, kā izmantot atvaļinājumus, ievērojot savu bērnu intereses un ņemot vērā sava darba specifiku; |
| --- | --- |

E.

tā kā jaukts modelis, kas ietver gan grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, gan paternitātes atvaļinājumu un parasto atvaļinājumu, t. i., vecāku atvaļinājumu, sniedz abiem vecākiem iespēju pienācīgi pieņemt kopīgu lēmumu par to, kā izmantot atvaļinājumus, ievērojot savu bērnu intereses un ņemot vērā sava darba specifiku;

| F. | tā kā vecāku atvaļinājumam ilgtermiņā ir labvēlīga ietekme uz bērna attīstību; tā kā šajā jomā spēkā esošās sabiedriskās politikas apstākļos tēvu līdzdalības līmenis vecāku atvaļinājumos ES dalībvalstīs palielinās, bet joprojām ir zems, jo tikai 10 % tēvu izmanto vismaz vienu vecāku atvaļinājuma dienu; tā kā pretēji tam 97 % gadījumu abiem vecākiem pieejamos vecāku atvaļinājumus izmanto sievietes; |
| --- | --- |

F.

tā kā vecāku atvaļinājumam ilgtermiņā ir labvēlīga ietekme uz bērna attīstību; tā kā šajā jomā spēkā esošās sabiedriskās politikas apstākļos tēvu līdzdalības līmenis vecāku atvaļinājumos ES dalībvalstīs palielinās, bet joprojām ir zems, jo tikai 10 % tēvu izmanto vismaz vienu vecāku atvaļinājuma dienu; tā kā pretēji tam 97 % gadījumu abiem vecākiem pieejamos vecāku atvaļinājumus izmanto sievietes;

| G. | tā kā Eurofound pētījumos atspoguļoti faktori, kas ietekmē vecāku atvaļinājuma izmantošanas rādītājus tēvu vidū, piemēram, kompensācijas apmērs, atvaļinājumu sistēmas elastīgums, informācijas pieejamība, bērnu aprūpes iestāžu pieejamība un elastīgums un tas, cik lielā mērā darba ņēmēji baidās tikt izstumti no darba tirgus pēc atvaļinājuma izmantošanas; tā kā daudzu pētījumu autori (5) tomēr norāda, ka tēvi, kuri izmanto paternitātes atvaļinājumu, izveido labākas attiecības ar saviem bērniem un biežāk aktīvi iesaistās turpmākajos bērnu aprūpes pienākumos; tā kā līdz ar to šie jautājumi ir jārisina; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eurofound pētījumos atspoguļoti faktori, kas ietekmē vecāku atvaļinājuma izmantošanas rādītājus tēvu vidū, piemēram, kompensācijas apmērs, atvaļinājumu sistēmas elastīgums, informācijas pieejamība, bērnu aprūpes iestāžu pieejamība un elastīgums un tas, cik lielā mērā darba ņēmēji baidās tikt izstumti no darba tirgus pēc atvaļinājuma izmantošanas; tā kā daudzu pētījumu autori (5) tomēr norāda, ka tēvi, kuri izmanto paternitātes atvaļinājumu, izveido labākas attiecības ar saviem bērniem un biežāk aktīvi iesaistās turpmākajos bērnu aprūpes pienākumos; tā kā līdz ar to šie jautājumi ir jārisina;

| H. | tā kā Eiropas Savienība kopumā saskaras ar nopietniem demogrāfiskiem uzdevumiem, jo vairumā dalībvalstu dzimstības līmenis samazinās, un tā kā ģimenes politika, kas ir taisnīga gan pret sievietēm, gan vīriešiem, uzlabotu sieviešu izredzes darba tirgū, panāktu labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru un mazinātu atšķirības sieviešu un vīriešu darba samaksā, pensijā un visā dzīves laikā gūtajos ienākumos, kā arī labvēlīgi ietekmētu demogrāfiskos procesus; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Savienība kopumā saskaras ar nopietniem demogrāfiskiem uzdevumiem, jo vairumā dalībvalstu dzimstības līmenis samazinās, un tā kā ģimenes politika, kas ir taisnīga gan pret sievietēm, gan vīriešiem, uzlabotu sieviešu izredzes darba tirgū, panāktu labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru un mazinātu atšķirības sieviešu un vīriešu darba samaksā, pensijā un visā dzīves laikā gūtajos ienākumos, kā arī labvēlīgi ietekmētu demogrāfiskos procesus;

| I. | tā kā saskaņā ar Eirostata datiem 2010. gadā vecāku atvaļinājumu ir izmantojuši 3 518 600 cilvēki un no tiem tikai 94 800 (2,7 %) bijuši vīrieši; tā kā Eurofound
   (6) pētījums liecina, ka dzimumu atšķirīgā iesaiste nodarbinātībā rada nopietnas sekas un zaudējumus Eiropas valstu ekonomikā un ka šie zaudējumi 2013. gadā bija aptuveni EUR 370 miljardi; |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņā ar Eirostata datiem 2010. gadā vecāku atvaļinājumu ir izmantojuši 3 518 600 cilvēki un no tiem tikai 94 800 (2,7 %) bijuši vīrieši; tā kā Eurofound
   (6) pētījums liecina, ka dzimumu atšķirīgā iesaiste nodarbinātībā rada nopietnas sekas un zaudējumus Eiropas valstu ekonomikā un ka šie zaudējumi 2013. gadā bija aptuveni EUR 370 miljardi;

| J. | tā kā Komisijai kopā ar dalībvalstīm vajadzētu sākt īpašus pasākumus, ar ko sekmētu jauna veida darba organizēšanu, izmantojot elastīgākus modeļus, kas ar darba un privātās dzīves līdzsvara instrumentu piemērošanu ļautu vecākiem efektīvi īstenot savas vecāku tiesības; tā kā šādi pasākumi palīdzētu samazināt diskrimināciju pret sievietēm un palīdzētu viņām iekļūt, noturēties un atgriezties darba tirgū, neizjūtot nekādu ekonomisko un sociālo spiedienu; |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisijai kopā ar dalībvalstīm vajadzētu sākt īpašus pasākumus, ar ko sekmētu jauna veida darba organizēšanu, izmantojot elastīgākus modeļus, kas ar darba un privātās dzīves līdzsvara instrumentu piemērošanu ļautu vecākiem efektīvi īstenot savas vecāku tiesības; tā kā šādi pasākumi palīdzētu samazināt diskrimināciju pret sievietēm un palīdzētu viņām iekļūt, noturēties un atgriezties darba tirgū, neizjūtot nekādu ekonomisko un sociālo spiedienu;

| K. | tā kā vecāku atvaļinājums ne tikai nodrošina dzimumu līdztiesību un sieviešu piekļuvi nodarbinātībai, bet arī ļauj vecākiem pilnībā veikt savus pienākumus pret bērniem; |
| --- | --- |

K.

tā kā vecāku atvaļinājums ne tikai nodrošina dzimumu līdztiesību un sieviešu piekļuvi nodarbinātībai, bet arī ļauj vecākiem pilnībā veikt savus pienākumus pret bērniem;

| L. | tā kā ir svarīgi nodrošināt, lai sievietes būtu tiesīgas darbu apvienot ar tiesībām kļūt par māti, neciešot no kādiem ierobežojumiem, jo sievietes vēl joprojām atrodas nelabvēlīgākā situācijā un visvairāk cieš no diskriminācijas; tā kā šādas diskriminācijas piemēri ir darba intervijas, kuru laikā darba devēji sievietēm jautā, vai viņām ir bērni un kāds ir bērnu vecums, lai ietekmētu sieviešu lēmumus un priekšroku dotu darba ņēmējiem bez bērniem, kuri ir “pieejamāki”, kā arī kā piemēru var minēt aizvien lielāko ekonomisko un darba radīto spiedienu, kas strādājošām sievietēm liek neizmantot grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu; |
| --- | --- |

L.

tā kā ir svarīgi nodrošināt, lai sievietes būtu tiesīgas darbu apvienot ar tiesībām kļūt par māti, neciešot no kādiem ierobežojumiem, jo sievietes vēl joprojām atrodas nelabvēlīgākā situācijā un visvairāk cieš no diskriminācijas; tā kā šādas diskriminācijas piemēri ir darba intervijas, kuru laikā darba devēji sievietēm jautā, vai viņām ir bērni un kāds ir bērnu vecums, lai ietekmētu sieviešu lēmumus un priekšroku dotu darba ņēmējiem bez bērniem, kuri ir “pieejamāki”, kā arī kā piemēru var minēt aizvien lielāko ekonomisko un darba radīto spiedienu, kas strādājošām sievietēm liek neizmantot grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu;

| M. | tā kā viens no ierobežojumiem sieviešu iekļūšanai darba tirgū un palikšanai tajā ir to atbildība rūpēties par bērniem ar invaliditāti un aprūpējamiem bērniem, kas ir atkarīgi no viņām un/vai pieder pie nelabvēlīgā situācijā esošām kategorijām un grupām; |
| --- | --- |

M.

tā kā viens no ierobežojumiem sieviešu iekļūšanai darba tirgū un palikšanai tajā ir to atbildība rūpēties par bērniem ar invaliditāti un aprūpējamiem bērniem, kas ir atkarīgi no viņām un/vai pieder pie nelabvēlīgā situācijā esošām kategorijām un grupām;

| N. | tā kā gadījumos, kad nav noteikumu par atvaļinājumu vai kad spēkā esošie noteikumi uzskatāmi par nepilnīgiem, sociālajiem partneriem, izmantojot koplīgumus, varētu būt nozīmīga loma jaunu noteikumu izstrādē vai spēkā esošo noteikumu atjaunināšanā grūtniecības un dzemdību, paternitātes un vecāku atvaļinājumu jomā; |
| --- | --- |

N.

tā kā gadījumos, kad nav noteikumu par atvaļinājumu vai kad spēkā esošie noteikumi uzskatāmi par nepilnīgiem, sociālajiem partneriem, izmantojot koplīgumus, varētu būt nozīmīga loma jaunu noteikumu izstrādē vai spēkā esošo noteikumu atjaunināšanā grūtniecības un dzemdību, paternitātes un vecāku atvaļinājumu jomā;

| O. | tā kā darba un ģimenes dzīves līdzsvarošana ir viena no pamattiesībām, kas būtu pilnā mērā jāiekļauj visos ES tiesību aktos, kuri varētu ietekmēt šo konkrēto jomu; tā kā principā būtu jāuzsver nozīme, kāda ir ģimenei labvēlīgas darba vides nodrošināšanai; |
| --- | --- |

O.

tā kā darba un ģimenes dzīves līdzsvarošana ir viena no pamattiesībām, kas būtu pilnā mērā jāiekļauj visos ES tiesību aktos, kuri varētu ietekmēt šo konkrēto jomu; tā kā principā būtu jāuzsver nozīme, kāda ir ģimenei labvēlīgas darba vides nodrošināšanai;

| P. | tā kā vairums ES dalībvalstu jau ievēro prasību minimumu, kas noteikts Vecāku atvaļinājuma direktīvā (Direktīva 2010/18/ES), turklāt daudzās dalībvalstīs valsts noteikumi ir stingrāki nekā direktīvas prasības; |
| --- | --- |

P.

tā kā vairums ES dalībvalstu jau ievēro prasību minimumu, kas noteikts Vecāku atvaļinājuma direktīvā (Direktīva 2010/18/ES), turklāt daudzās dalībvalstīs valsts noteikumi ir stingrāki nekā direktīvas prasības;

| Q. | tā kā dalībvalstīm gan valsts, gan privātajā sektorā būtu jāveicina kopējas labklājības modeļi, kas nepieciešami darba un ģimenes dzīves saskaņošanas tiesību īstenošanai; |
| --- | --- |

Q.

tā kā dalībvalstīm gan valsts, gan privātajā sektorā būtu jāveicina kopējas labklājības modeļi, kas nepieciešami darba un ģimenes dzīves saskaņošanas tiesību īstenošanai;

| R. | tā kā tas, cik atšķirīgi sievietes un vīrieši ņem grūtniecības un dzemdību, paternitātes vai bērna kopšanas atvaļinājumu, liecina, ka saistībā ar bērnu aprūpi un sieviešu līdzdalību darba tirgū pastāv diskriminācija dzimuma dēļ; tā kā daudzās dalībvalstīs pasākumi, kas veikti, lai mudinātu vīriešus uzņemties līdzvērtīgu ģimenes pienākumu daļu, nav devuši apmierinošus rezultātus; |
| --- | --- |

R.

tā kā tas, cik atšķirīgi sievietes un vīrieši ņem grūtniecības un dzemdību, paternitātes vai bērna kopšanas atvaļinājumu, liecina, ka saistībā ar bērnu aprūpi un sieviešu līdzdalību darba tirgū pastāv diskriminācija dzimuma dēļ; tā kā daudzās dalībvalstīs pasākumi, kas veikti, lai mudinātu vīriešus uzņemties līdzvērtīgu ģimenes pienākumu daļu, nav devuši apmierinošus rezultātus;

| S. | tā kā atbilstīgs, individuāls, kompensēts bērna kopšanas atvaļinājums ir izšķirīgs, lai viendzimuma vecāki varētu saskaņot darba un ģimenes dzīvi; |
| --- | --- |

S.

tā kā atbilstīgs, individuāls, kompensēts bērna kopšanas atvaļinājums ir izšķirīgs, lai viendzimuma vecāki varētu saskaņot darba un ģimenes dzīvi;

| T. | tā kā sievietes, kas izmanto tiesības saskaņot darba un ģimenes dzīvi, ņemot bērna kopšanas atvaļinājumu, saskaras ar sociāliem aizspriedumiem pēc atgriešanās darbā, kā rezultātā pasliktinās darba apstākļi un mazinās darba līgumu stabilitāte, |
| --- | --- |

T.

tā kā sievietes, kas izmanto tiesības saskaņot darba un ģimenes dzīvi, ņemot bērna kopšanas atvaļinājumu, saskaras ar sociāliem aizspriedumiem pēc atgriešanās darbā, kā rezultātā pasliktinās darba apstākļi un mazinās darba līgumu stabilitāte,

Direktīvas transponēšana

| 1. | uzsver, ka Direktīvas 2010/18/ES transponēšanai nepieciešamie noteikumi dažādās dalībvalstīs atšķiras; tāpēc uzskata, ka minētajai transponēšanai jānotiek, pilnībā ievērojot spēkā esošos tiesību aktus sociālo partneru noslēgto koplīgumu jomā; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka Direktīvas 2010/18/ES transponēšanai nepieciešamie noteikumi dažādās dalībvalstīs atšķiras; tāpēc uzskata, ka minētajai transponēšanai jānotiek, pilnībā ievērojot spēkā esošos tiesību aktus sociālo partneru noslēgto koplīgumu jomā;

| 2. | uzskata — tā kā ne visas dalībvalstis īsteno ES noteikto atsevišķo vai secīgo pieeju grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu un vecāku atvaļinājumu jomā, ir sarežģīti ES līmenī klasificēt šos dažādos atvaļinājumu veidus; |
| --- | --- |

2.

uzskata — tā kā ne visas dalībvalstis īsteno ES noteikto atsevišķo vai secīgo pieeju grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu un vecāku atvaļinājumu jomā, ir sarežģīti ES līmenī klasificēt šos dažādos atvaļinājumu veidus;

| 3. | atgādina, ka pārmērīga reglamentēšana dalībvalstīs var sarežģīt regulējumu un tādējādi samazināt atbilstību; aicina dalībvalstis, transponējot ES tiesību aktus, nepalielināt administratīvo slogu; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka pārmērīga reglamentēšana dalībvalstīs var sarežģīt regulējumu un tādējādi samazināt atbilstību; aicina dalībvalstis, transponējot ES tiesību aktus, nepalielināt administratīvo slogu;

| 4. | mudina dalībvalstis, kuras vēl nav Komisijai iesniegušas atbilstības tabulas attiecībā uz direktīvas noteikumiem un transponēšanas pasākumiem, šīs tabulas iesniegt saprātīgā termiņā; uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai dalībvalstis nodrošinātu nepieciešamos līdzekļus, kas ļautu pārbaudīt tiesību aktu izpildi vecāku tiesību aizsardzības jomā; mudina Komisiju rūpīgi uzraudzīt direktīvas īstenošanu dalībvalstīs, lai pārmērīgi netiktu izmantota tajā paredzētā pielāgojamība; uzskata, ka paraugprakses apmaiņas princips ir noderīgs līdzeklis šo mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

4.

mudina dalībvalstis, kuras vēl nav Komisijai iesniegušas atbilstības tabulas attiecībā uz direktīvas noteikumiem un transponēšanas pasākumiem, šīs tabulas iesniegt saprātīgā termiņā; uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai dalībvalstis nodrošinātu nepieciešamos līdzekļus, kas ļautu pārbaudīt tiesību aktu izpildi vecāku tiesību aizsardzības jomā; mudina Komisiju rūpīgi uzraudzīt direktīvas īstenošanu dalībvalstīs, lai pārmērīgi netiktu izmantota tajā paredzētā pielāgojamība; uzskata, ka paraugprakses apmaiņas princips ir noderīgs līdzeklis šo mērķu sasniegšanai;

| 5. | uzskata par nožēlojamu to, ka direktīvas piemērošanas jomā pastāv transponēšanas pasākumu atšķirības, kas līdz ar to tiek radītas sistēmas, ar kurām darba ņēmēji nonāk vairāk vai mazāk labvēlīgos apstākļos atkarībā, piemēram, no nodarbinātības sektora (visā ES lielāka aizsardzība ir publiskajā nekā privātajā sektorā, līdz ar to šajā ziņā publiskajam sektoram ir celmlauža loma) un no līguma termiņa; šajā ziņā iesaka veikt visus iespējamos pasākumus, kas ļautu direktīvu vienotā veidā pareizi īstenot kā publiskajā, tā privātajā sektorā; uzsver, ka visiem darba ņēmējiem neatkarīgi no dzimuma bez diskriminācijas vajadzētu būt tiesībām uz bērna kopšanas atvaļinājumu neatkarīgi no nodarbinātības sektora vai strādājošo māšu un tēvu darba līguma veida; |
| --- | --- |

5.

uzskata par nožēlojamu to, ka direktīvas piemērošanas jomā pastāv transponēšanas pasākumu atšķirības, kas līdz ar to tiek radītas sistēmas, ar kurām darba ņēmēji nonāk vairāk vai mazāk labvēlīgos apstākļos atkarībā, piemēram, no nodarbinātības sektora (visā ES lielāka aizsardzība ir publiskajā nekā privātajā sektorā, līdz ar to šajā ziņā publiskajam sektoram ir celmlauža loma) un no līguma termiņa; šajā ziņā iesaka veikt visus iespējamos pasākumus, kas ļautu direktīvu vienotā veidā pareizi īstenot kā publiskajā, tā privātajā sektorā; uzsver, ka visiem darba ņēmējiem neatkarīgi no dzimuma bez diskriminācijas vajadzētu būt tiesībām uz bērna kopšanas atvaļinājumu neatkarīgi no nodarbinātības sektora vai strādājošo māšu un tēvu darba līguma veida;

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka dažas dalībvalstis direktīvas noteikumus ir transponējušas, pārsniedzot tajā noteiktās minimālās prasības attiecībā uz darbības jomu un tādējādi ļaujot šos noteikumus piemērot arī pašnodarbinātām personām, mācekļiem, viendzimuma pāriem un adoptēto bērnu vecākiem; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē to, ka dažas dalībvalstis direktīvas noteikumus ir transponējušas, pārsniedzot tajā noteiktās minimālās prasības attiecībā uz darbības jomu un tādējādi ļaujot šos noteikumus piemērot arī pašnodarbinātām personām, mācekļiem, viendzimuma pāriem un adoptēto bērnu vecākiem;

| 7. | ir pārliecināts, ka sociālās labklājības nodrošināšana ir katras dalībvalsts kompetencē; |
| --- | --- |

7.

ir pārliecināts, ka sociālās labklājības nodrošināšana ir katras dalībvalsts kompetencē;

| 8. | prasa dalībvalstīm pieņemt uz ģimeni orientētu sociālo politiku, ar ko nodrošinātu visu direktīvā paredzēto priekšrocību piemērošanu gadījumā, kad vecāki ilgstoši uzturas ārvalstīs, lai pabeigtu starptautiskās adopcijas procedūru; |
| --- | --- |

8.

prasa dalībvalstīm pieņemt uz ģimeni orientētu sociālo politiku, ar ko nodrošinātu visu direktīvā paredzēto priekšrocību piemērošanu gadījumā, kad vecāki ilgstoši uzturas ārvalstīs, lai pabeigtu starptautiskās adopcijas procedūru;

| 9. | atzīmē, ka vairāk nekā desmit gadus pēc Direktīvas 96/34/EK transponēšanas dalībvalstīs vecāku atvaļinājumu izmantošanas ziņā joprojām ir nepietiekams dzimumu līdzsvars; turklāt norāda, ka starp dalībvalstīm pastāv arī lielas atšķirības saistībā ar vecāku atvaļinājuma maksimālo ilgumu, likumos noteikto statusu un sistēmām, ar ko paredz samaksu atvaļinājuma laikā; uzskata, ka samaksa atvaļinājuma laikā ir ļoti svarīga, lai vecākiem ar maziem ienākumiem un vecākiem, kuri audzina bērnus vieni, tiktu sniegts tāds pats atbalsts kā visiem pārējiem vecākiem; atzinīgi vērtē dažādos pasākumus nolūkā mudināt tēvus izmantot vecāku atvaļinājumus; atzīst, ka ES ir potenciāls vērst dalībvalstu uzmanību uz vajadzību rīkoties un sekmēt savstarpējas konsultācijas un palīdzības sniegšanu dalībvalstīm, kurām tas vajadzīgs, jo īpaši sociālās labklājības tiesību jomā; uzskata, ka Komisijai būtu jāierosina pasākumi, ar ko mudinātu tēvus izmantot vecāku atvaļinājumu, un ka dalībvalstīm būtu jāveicina efektīvāka paraugprakses apmaiņa šajā jomā; |
| --- | --- |

9.

atzīmē, ka vairāk nekā desmit gadus pēc Direktīvas 96/34/EK transponēšanas dalībvalstīs vecāku atvaļinājumu izmantošanas ziņā joprojām ir nepietiekams dzimumu līdzsvars; turklāt norāda, ka starp dalībvalstīm pastāv arī lielas atšķirības saistībā ar vecāku atvaļinājuma maksimālo ilgumu, likumos noteikto statusu un sistēmām, ar ko paredz samaksu atvaļinājuma laikā; uzskata, ka samaksa atvaļinājuma laikā ir ļoti svarīga, lai vecākiem ar maziem ienākumiem un vecākiem, kuri audzina bērnus vieni, tiktu sniegts tāds pats atbalsts kā visiem pārējiem vecākiem; atzinīgi vērtē dažādos pasākumus nolūkā mudināt tēvus izmantot vecāku atvaļinājumus; atzīst, ka ES ir potenciāls vērst dalībvalstu uzmanību uz vajadzību rīkoties un sekmēt savstarpējas konsultācijas un palīdzības sniegšanu dalībvalstīm, kurām tas vajadzīgs, jo īpaši sociālās labklājības tiesību jomā; uzskata, ka Komisijai būtu jāierosina pasākumi, ar ko mudinātu tēvus izmantot vecāku atvaļinājumu, un ka dalībvalstīm būtu jāveicina efektīvāka paraugprakses apmaiņa šajā jomā;

| 10. | atzīmē atsevišķu dalībvalstu lēmumu piešķirt sociālā nodrošinājuma tiesības tikai uz laiku, kas ir īsāks par vecāku atvaļinājuma maksimālo termiņu, tādējādi samazinot to vecāku skaitu, kas faktiski izmanto maksimālo termiņu; |
| --- | --- |

10.

atzīmē atsevišķu dalībvalstu lēmumu piešķirt sociālā nodrošinājuma tiesības tikai uz laiku, kas ir īsāks par vecāku atvaļinājuma maksimālo termiņu, tādējādi samazinot to vecāku skaitu, kas faktiski izmanto maksimālo termiņu;

| 11. | aicina dalībvalstis kopā ar Komisiju garantēt, ka valsts politikā paredzētās ģimenes tiesības, tostarp vecāku atvaļinājums, ir vienādas ar individuālajām tiesībām un vienādi pieejamas abiem vecākiem, lai mudinātu viņus panākt labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru un pilnībā ņemt vērā savu bērnu intereses; uzsver, ka šīs tiesības pēc iespējas būtu jānosaka individuāli, lai palīdzētu panākt stratēģijā “Eiropa 2020” noteikto 75 % nodarbinātības līmeni sievietēm un vīriešiem un veicinātu dzimumu līdztiesību; uzskata, ka vecāku atvaļinājuma izmantošanas ziņā vecākiem būtu jāatļauj zināms elastīgums un ka tam nekādā gadījumā nebūtu jāapgrūtina stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktā mērķa sasniegšana, proti, panākt 75 % nodarbinātības līmeni sievietēm un vīriešiem; uzskata, ka ar sociālo partneru pieņemto sistēmu būtu jāpanāk risinājums, lai liela daļa no vecāku atvaļinājuma paliktu nenododama; uzsver, ka abiem vecākiem ir jābūt vienādām iespējām attiecībā uz tiesībām gūt ienākumus un vecāku atvaļinājuma ilgumu; |
| --- | --- |

11.

aicina dalībvalstis kopā ar Komisiju garantēt, ka valsts politikā paredzētās ģimenes tiesības, tostarp vecāku atvaļinājums, ir vienādas ar individuālajām tiesībām un vienādi pieejamas abiem vecākiem, lai mudinātu viņus panākt labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru un pilnībā ņemt vērā savu bērnu intereses; uzsver, ka šīs tiesības pēc iespējas būtu jānosaka individuāli, lai palīdzētu panākt stratēģijā “Eiropa 2020” noteikto 75 % nodarbinātības līmeni sievietēm un vīriešiem un veicinātu dzimumu līdztiesību; uzskata, ka vecāku atvaļinājuma izmantošanas ziņā vecākiem būtu jāatļauj zināms elastīgums un ka tam nekādā gadījumā nebūtu jāapgrūtina stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktā mērķa sasniegšana, proti, panākt 75 % nodarbinātības līmeni sievietēm un vīriešiem; uzskata, ka ar sociālo partneru pieņemto sistēmu būtu jāpanāk risinājums, lai liela daļa no vecāku atvaļinājuma paliktu nenododama; uzsver, ka abiem vecākiem ir jābūt vienādām iespējām attiecībā uz tiesībām gūt ienākumus un vecāku atvaļinājuma ilgumu;

| 12. | uzsver, ka ģimenes ar bērniem un vecāki, kas bērnu audzināšanas laikā pārtrauc profesionālo darbību, cieš ne tikai no ienākumu zuduma, bet arī no izmaksu pieauguma, kā arī pietiekami netiek novērtēta viņu veiktā vecāku loma; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka ģimenes ar bērniem un vecāki, kas bērnu audzināšanas laikā pārtrauc profesionālo darbību, cieš ne tikai no ienākumu zuduma, bet arī no izmaksu pieauguma, kā arī pietiekami netiek novērtēta viņu veiktā vecāku loma;

| 13. | norāda, ka direktīva ļauj dalībvalstīm elastīgi noteikt vecāku atvaļinājuma veidu (daļlaika vai pilna laika) un strādāšanas un paziņošanas periodus, kas ieviesti kā nosacījumi vecāku atvaļinājuma piešķiršanai; norāda, ka atsevišķās dalībvalstīs šie pasākumi ne vienmēr tiek attiecināti uz darba ņēmējiem, ar kuriem noslēgti nestandarta darba līgumi, tādi kā darba līgumi uz noteiktu laiku (7) un darba līgumi ar nenormētu darba laiku (8), un pauž bažas par šādu veidu darba līgumu ļaunprātīgu izmantošanu; atzīmē dalībvalstu ieviestās iniciatīvas, lai šajā ziņā dotu vecākiem pēc iespējas lielāku elastīgumu, nodrošinot, ka vecāku atvaļinājums atbilst viņu profesionālajai un privātajai situācijai, taču uzskata, ka visu pasākumu pamatā vajadzētu būt mērķim palielināt vecāku atvaļinājuma izmantojuma rādītāju; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka direktīva ļauj dalībvalstīm elastīgi noteikt vecāku atvaļinājuma veidu (daļlaika vai pilna laika) un strādāšanas un paziņošanas periodus, kas ieviesti kā nosacījumi vecāku atvaļinājuma piešķiršanai; norāda, ka atsevišķās dalībvalstīs šie pasākumi ne vienmēr tiek attiecināti uz darba ņēmējiem, ar kuriem noslēgti nestandarta darba līgumi, tādi kā darba līgumi uz noteiktu laiku (7) un darba līgumi ar nenormētu darba laiku (8), un pauž bažas par šādu veidu darba līgumu ļaunprātīgu izmantošanu; atzīmē dalībvalstu ieviestās iniciatīvas, lai šajā ziņā dotu vecākiem pēc iespējas lielāku elastīgumu, nodrošinot, ka vecāku atvaļinājums atbilst viņu profesionālajai un privātajai situācijai, taču uzskata, ka visu pasākumu pamatā vajadzētu būt mērķim palielināt vecāku atvaļinājuma izmantojuma rādītāju;

| 14. | uzsver, ka atgriešanās darbā pēc vecāku atvaļinājuma var būt grūta un radīt stresu gan vecākiem, gan bērnam; aicina dalībvalstis pieņemt ģimenes politiku, ar ko sekmētu vienmērīgu un pakāpenisku atgriešanos darbā un visumā optimālu darba un privātās dzīves līdzsvaru, vienlaikus apsverot arī tāldarba, strādāšanas mājās un viedās nodarbinātības veicināšanu, lai šāda politika neradītu papildu slogu darbiniekiem; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka atgriešanās darbā pēc vecāku atvaļinājuma var būt grūta un radīt stresu gan vecākiem, gan bērnam; aicina dalībvalstis pieņemt ģimenes politiku, ar ko sekmētu vienmērīgu un pakāpenisku atgriešanos darbā un visumā optimālu darba un privātās dzīves līdzsvaru, vienlaikus apsverot arī tāldarba, strādāšanas mājās un viedās nodarbinātības veicināšanu, lai šāda politika neradītu papildu slogu darbiniekiem;

| 15. | aicina dalībvalstis, īstenojot savus pasākumus, nodrošināt, ka uzņēmumi var plānot ar noteiktību, un šajā ziņā aicina īpašu uzmanību pievērst vismazāko uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu vajadzībām; |
| --- | --- |

15.

aicina dalībvalstis, īstenojot savus pasākumus, nodrošināt, ka uzņēmumi var plānot ar noteiktību, un šajā ziņā aicina īpašu uzmanību pievērst vismazāko uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu vajadzībām;

| 16. | aicina Komisiju uzlabot un nostiprināt Direktīvas 2010/18/ES noteikumus par tiesībām uz vecāku atvaļinājumu un detalizētus noteikumus par vecāku atvaļinājuma piešķiršanu tiem vecākiem, kuru bērniem ir invaliditāte vai smaga, vai pastāvīgu aprūpi prasoša saslimšana, ņemot vērā arī labāko praksi dalībvalstīs (vecāku vai bērna kopšanas atvaļinājuma izmantošanai noteiktā bērna vecuma ierobežojuma pagarināšana, atvieglota piekļuve daļlaika darba režīmam pēc atgriešanās darbā, atvaļinājuma pagarināšana utt.); |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju uzlabot un nostiprināt Direktīvas 2010/18/ES noteikumus par tiesībām uz vecāku atvaļinājumu un detalizētus noteikumus par vecāku atvaļinājuma piešķiršanu tiem vecākiem, kuru bērniem ir invaliditāte vai smaga, vai pastāvīgu aprūpi prasoša saslimšana, ņemot vērā arī labāko praksi dalībvalstīs (vecāku vai bērna kopšanas atvaļinājuma izmantošanai noteiktā bērna vecuma ierobežojuma pagarināšana, atvieglota piekļuve daļlaika darba režīmam pēc atgriešanās darbā, atvaļinājuma pagarināšana utt.);

| 17. | uzsver, ka ir jāgarantē labvēlīgi nosacījumi vecākiem, kas atgriežas darbā pēc bērna kopšanas atvaļinājuma, jo īpaši saistībā ar tādiem aspektiem kā tiesības atgriezties tajā pašā vai līdzīgā amatā saskaņā ar darba līgumu vai darbvietas nosacījumiem, izmaiņas darba laika un/vai darba dzīves organizēšanā pēc atgriešanās darbā (tostarp darba devējam ir jāpamato ikviens atteikums), iespējas piedalīties apmācībā, aizsardzība pret atlaišanu un mazāk labvēlīgu attieksmi bērna kopšanas atvaļinājuma pieprasīšanas vai izmantošanas dēļ un aizsardzības periods pēc atgriešanās darbā, lai šie vecāki varētu no jauna pierast pie sava darba; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka ir jāgarantē labvēlīgi nosacījumi vecākiem, kas atgriežas darbā pēc bērna kopšanas atvaļinājuma, jo īpaši saistībā ar tādiem aspektiem kā tiesības atgriezties tajā pašā vai līdzīgā amatā saskaņā ar darba līgumu vai darbvietas nosacījumiem, izmaiņas darba laika un/vai darba dzīves organizēšanā pēc atgriešanās darbā (tostarp darba devējam ir jāpamato ikviens atteikums), iespējas piedalīties apmācībā, aizsardzība pret atlaišanu un mazāk labvēlīgu attieksmi bērna kopšanas atvaļinājuma pieprasīšanas vai izmantošanas dēļ un aizsardzības periods pēc atgriešanās darbā, lai šie vecāki varētu no jauna pierast pie sava darba;

Virzība uz efektīvu direktīvu, ar ko risināt darba un privātās dzīves līdzsvarošanas uzdevumus

| 18. | atzīmē, ka Komisija ir atsaukusi priekšlikumu direktīvai par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, un norāda, ka saistībā ar ceļvedi “Jauns mēģinājums pārvarēt darba un privātās dzīves līdzsvara uzdevumus strādājošām ģimenēm” Komisija pašlaik neplāno publicēt galīgo ziņojumu par direktīvas par vecāku atvaļinājumu īstenošanu; aicina Komisiju no jauna iesniegt vērienīgu priekšlikumu, kas efektīvi ļautu panākt labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu; |
| --- | --- |

18.

atzīmē, ka Komisija ir atsaukusi priekšlikumu direktīvai par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, un norāda, ka saistībā ar ceļvedi “Jauns mēģinājums pārvarēt darba un privātās dzīves līdzsvara uzdevumus strādājošām ģimenēm” Komisija pašlaik neplāno publicēt galīgo ziņojumu par direktīvas par vecāku atvaļinājumu īstenošanu; aicina Komisiju no jauna iesniegt vērienīgu priekšlikumu, kas efektīvi ļautu panākt labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu;

| 19. | uzskata, ka politiskā līmenī būtu jāapspriež arī vairākas nenormatīvas iniciatīvas, lai kopā ar dalībvalstīm un pilsonisko sabiedrību uzsvērtu vecāku lomu, kā arī lai veicinātu darba un privātās dzīves līdzsvaru; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka politiskā līmenī būtu jāapspriež arī vairākas nenormatīvas iniciatīvas, lai kopā ar dalībvalstīm un pilsonisko sabiedrību uzsvērtu vecāku lomu, kā arī lai veicinātu darba un privātās dzīves līdzsvaru;

| 20. | uzskata, ka būtu jāapsver iespēja izvirzīt plašu nenormatīvu iniciatīvu, lai dalībvalstīs veicinātu darba un ģimenes dzīves saskaņošanu; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka būtu jāapsver iespēja izvirzīt plašu nenormatīvu iniciatīvu, lai dalībvalstīs veicinātu darba un ģimenes dzīves saskaņošanu;

| 21. | uzskata — tā kā dažādi ģimenes atvaļinājumu veidi savstarpēji pārklājas, ir vajadzīga dažādo noteikumu tekstu saskaņošana ES līmenī, iesaistot sociālos partnerus, lai ģimenēm būtu dzīves ciklam atbilstīgas atvaļinājumu perspektīvas un varētu panākt lielāku līdzsvaru starp sieviešu un vīriešu aprūpes pienākumiem; mudina Komisiju šajā nolūkā apsvērt iespēju izmantot pārskatīšanas klauzulu ES tiesību aktos par vecāku atvaļinājumu; uzskata, ka ir nepieciešami precīzāk formulēti tiesību akti, kas nav sarežģīti, uzlabo atbilstību un aizsargā darba ņēmējus; |
| --- | --- |

21.

uzskata — tā kā dažādi ģimenes atvaļinājumu veidi savstarpēji pārklājas, ir vajadzīga dažādo noteikumu tekstu saskaņošana ES līmenī, iesaistot sociālos partnerus, lai ģimenēm būtu dzīves ciklam atbilstīgas atvaļinājumu perspektīvas un varētu panākt lielāku līdzsvaru starp sieviešu un vīriešu aprūpes pienākumiem; mudina Komisiju šajā nolūkā apsvērt iespēju izmantot pārskatīšanas klauzulu ES tiesību aktos par vecāku atvaļinājumu; uzskata, ka ir nepieciešami precīzāk formulēti tiesību akti, kas nav sarežģīti, uzlabo atbilstību un aizsargā darba ņēmējus;

| 22. | uzskata, ka būtu jāveic efektīvāki pasākumi, lai mudinātu ģimenes pienākumu līdzvērtīgāku sadali starp sievietēm un vīriešiem; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka būtu jāveic efektīvāki pasākumi, lai mudinātu ģimenes pienākumu līdzvērtīgāku sadali starp sievietēm un vīriešiem;

| 23. | uzsver, ka apmierinošs vecāku atvaļinājuma risinājums ir cieši saistīts ar adekvātu atalgojumu; atzīmē, ka gadījumos, kad nav noteikumu par atvaļinājumu vai kad spēkā esošie noteikumi uzskatāmi par nepilnīgiem, sociālajiem partneriem, izmantojot koplīgumus, varētu būt nozīmīga loma jaunu noteikumu izstrādē vai spēkā esošo noteikumu atjaunināšanā attiecībā uz grūtniecības un dzemdību, paternitātes un vecāku atvaļinājumu; aicina dalībvalstis, vienojoties ar sociālajiem partneriem, apsvērt vecāku atvaļinājumiem piemēroto finansiālās kompensācijas sistēmu, lai sasniegtu līmeni, kas kalpotu kā stimuls adekvātu un pienācīgu ienākumu aizstāšanai un kas arī mudinātu vīriešus ņemt vecāku atvaļinājumu, pārsniedzot direktīvā garantēto minimālo termiņu; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka apmierinošs vecāku atvaļinājuma risinājums ir cieši saistīts ar adekvātu atalgojumu; atzīmē, ka gadījumos, kad nav noteikumu par atvaļinājumu vai kad spēkā esošie noteikumi uzskatāmi par nepilnīgiem, sociālajiem partneriem, izmantojot koplīgumus, varētu būt nozīmīga loma jaunu noteikumu izstrādē vai spēkā esošo noteikumu atjaunināšanā attiecībā uz grūtniecības un dzemdību, paternitātes un vecāku atvaļinājumu; aicina dalībvalstis, vienojoties ar sociālajiem partneriem, apsvērt vecāku atvaļinājumiem piemēroto finansiālās kompensācijas sistēmu, lai sasniegtu līmeni, kas kalpotu kā stimuls adekvātu un pienācīgu ienākumu aizstāšanai un kas arī mudinātu vīriešus ņemt vecāku atvaļinājumu, pārsniedzot direktīvā garantēto minimālo termiņu;

| 24. | uzskata, ka atvaļinājuma tiesību individualizācijas veicināšana un konstruktīva rīcība tēvu lomas popularizēšanai ir būtiska, lai palīdzētu panākt dzimumu līdztiesības principam atbilstīgu darba un privātās dzīves līdzsvaru; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka atvaļinājuma tiesību individualizācijas veicināšana un konstruktīva rīcība tēvu lomas popularizēšanai ir būtiska, lai palīdzētu panākt dzimumu līdztiesības principam atbilstīgu darba un privātās dzīves līdzsvaru;

| 25. | aicina Komisiju un sociālos partnerus izvērtēt iespēju pagarināt vecāku atvaļinājuma minimālo ilgumu no četriem līdz sešiem mēnešiem, lai uzlabotu darba un privātās dzīves līdzsvaru; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju un sociālos partnerus izvērtēt iespēju pagarināt vecāku atvaļinājuma minimālo ilgumu no četriem līdz sešiem mēnešiem, lai uzlabotu darba un privātās dzīves līdzsvaru;

| 26. | uzsver, ka atvaļinājumu (grūtniecības un dzemdību, paternitātes un vecāku atvaļinājumu) sistēmu labāka koordinācija, saskaņotība un pieejamība dalībvalstīs paaugstina līdzdalības līmeni un kopējo efektivitāti; uzsver, ka šajā saistībā ir būtiski nekavējoties ieviest ES direktīvu par minimālo divas nedēļas ilgu paternitātes atvaļinājumu; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka atvaļinājumu (grūtniecības un dzemdību, paternitātes un vecāku atvaļinājumu) sistēmu labāka koordinācija, saskaņotība un pieejamība dalībvalstīs paaugstina līdzdalības līmeni un kopējo efektivitāti; uzsver, ka šajā saistībā ir būtiski nekavējoties ieviest ES direktīvu par minimālo divas nedēļas ilgu paternitātes atvaļinājumu;

| 27. | uzsver, ka ir jāpagarina periods, kādā abi vecāki varētu izmantot savas tiesības ņemt vecāku atvaļinājumu; aicina Komisiju un sociālos partnerus paaugstināt bērna vecuma ierobežojumu, līdz kādam ir tiesības ņemt vecāku atvaļinājumu, un arī ņemt vērā iespēju, ka vecākiem, kuru bērniem ir invaliditāte vai ilgstoša saslimšana, vecāku atvaļinājums būtu jāpagarina, pārsniedzot direktīvā ar likumu noteikto bērna vecumu; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka ir jāpagarina periods, kādā abi vecāki varētu izmantot savas tiesības ņemt vecāku atvaļinājumu; aicina Komisiju un sociālos partnerus paaugstināt bērna vecuma ierobežojumu, līdz kādam ir tiesības ņemt vecāku atvaļinājumu, un arī ņemt vērā iespēju, ka vecākiem, kuru bērniem ir invaliditāte vai ilgstoša saslimšana, vecāku atvaļinājums būtu jāpagarina, pārsniedzot direktīvā ar likumu noteikto bērna vecumu;

| 28. | aicina dalībvalstis un sociālos partnerus novērst daudzos šķēršļus, kas kavē atgriešanos darbā pēc ilga vecāku atvaļinājuma, lai šis atvaļinājums nekļūtu par ieganstu izstumšanai no darba tirgus; šajā sakarībā atgādina, ka vīriešu un sieviešu līdztiesību var sasniegt, tikai taisnīgi pārdalot apmaksāto un neapmaksāto darbu, kā arī darba, ģimenes un aprūpes pienākumus; |
| --- | --- |

28.

aicina dalībvalstis un sociālos partnerus novērst daudzos šķēršļus, kas kavē atgriešanos darbā pēc ilga vecāku atvaļinājuma, lai šis atvaļinājums nekļūtu par ieganstu izstumšanai no darba tirgus; šajā sakarībā atgādina, ka vīriešu un sieviešu līdztiesību var sasniegt, tikai taisnīgi pārdalot apmaksāto un neapmaksāto darbu, kā arī darba, ģimenes un aprūpes pienākumus;

| 29. | aicina dalībvalstis turpināt centienus, lai lielākā mērā saskaņotu paraugprakses apmaiņu darba un privātās dzīves līdzsvarošanas jomā, īpašu uzmanību pievēršot politikai, kas palīdz mātēm iekļūt, noturēties un atgriezties darba tirgū un tēviem iesaistīties ģimenes dzīvē un kas mudina tēvus izmantot vecāku atvaļinājumu; mudina Komisiju kopā ar dalībvalstīm uzraudzīt un veicināt šos pasākumus; |
| --- | --- |

29.

aicina dalībvalstis turpināt centienus, lai lielākā mērā saskaņotu paraugprakses apmaiņu darba un privātās dzīves līdzsvarošanas jomā, īpašu uzmanību pievēršot politikai, kas palīdz mātēm iekļūt, noturēties un atgriezties darba tirgū un tēviem iesaistīties ģimenes dzīvē un kas mudina tēvus izmantot vecāku atvaļinājumu; mudina Komisiju kopā ar dalībvalstīm uzraudzīt un veicināt šos pasākumus;

| 30. | uzskata — lai sasniegtu Barselonas sanāksmes mērķus, papildus darba un privātās dzīves līdzsvaru veicinošiem likumdošanas pasākumiem dalībvalstīm, izmantojot dažādo ES instrumentu finansējumu, būtu jāpievēršas tam, lai ieviestu kvalitatīvu, iekļaujošu, pieejamu publiskā vai privātā sektora organizētu bērnu aprūpi par pieņemamām cenām, kas būtu pieejama no brīža, kad vecāki atgriežas darba tirgū, īpašu uzmanību pievēršot ģimenēm, kas ir nabadzīgas un pakļautas sociālās atstumtības riskam; |
| --- | --- |

30.

uzskata — lai sasniegtu Barselonas sanāksmes mērķus, papildus darba un privātās dzīves līdzsvaru veicinošiem likumdošanas pasākumiem dalībvalstīm, izmantojot dažādo ES instrumentu finansējumu, būtu jāpievēršas tam, lai ieviestu kvalitatīvu, iekļaujošu, pieejamu publiskā vai privātā sektora organizētu bērnu aprūpi par pieņemamām cenām, kas būtu pieejama no brīža, kad vecāki atgriežas darba tirgū, īpašu uzmanību pievēršot ģimenēm, kas ir nabadzīgas un pakļautas sociālās atstumtības riskam;

| 31. | aicina dalībvalstis uzlabot vecāku izpratni par ieguvumiem, ko viņu bērniem un viņiem pašiem sniedz līdzdalība pirmsskolas izglītības un aprūpes programmās; aicina dalībvalstis pieņemt kvalitatīvu un iekļaujošu pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumu izstrādes un atbilstības kritērijus, lai ņemtu vērā arvien lielāko nodarbinātības modeļu daudzveidību, kas palīdzētu vecākiem izpildīt profesionālos pienākumus vai atrast darbu, vienlaikus īpašu uzmanību veltot bērna interesēm; |
| --- | --- |

31.

aicina dalībvalstis uzlabot vecāku izpratni par ieguvumiem, ko viņu bērniem un viņiem pašiem sniedz līdzdalība pirmsskolas izglītības un aprūpes programmās; aicina dalībvalstis pieņemt kvalitatīvu un iekļaujošu pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumu izstrādes un atbilstības kritērijus, lai ņemtu vērā arvien lielāko nodarbinātības modeļu daudzveidību, kas palīdzētu vecākiem izpildīt profesionālos pienākumus vai atrast darbu, vienlaikus īpašu uzmanību veltot bērna interesēm;

| 32. | uzskata, ka integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai — tostarp politika dzimumu lomu stereotipu pārvarēšanai — un darba un privātās dzīves līdzsvarošanas principa iekļaušana visās turpmākajās ES iniciatīvās nodrošinātu procesa saskaņotību un pārredzamību un palīdzētu veicināt darba un privātās dzīves līdzsvaru; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt sabiedrības izpratni par tiesībām un tiesiskās aizsardzības līdzekļiem darba un privātās dzīves līdzsvara jomā; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka integrētas pieejas dzimumu līdztiesībai — tostarp politika dzimumu lomu stereotipu pārvarēšanai — un darba un privātās dzīves līdzsvarošanas principa iekļaušana visās turpmākajās ES iniciatīvās nodrošinātu procesa saskaņotību un pārredzamību un palīdzētu veicināt darba un privātās dzīves līdzsvaru; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt sabiedrības izpratni par tiesībām un tiesiskās aizsardzības līdzekļiem darba un privātās dzīves līdzsvara jomā;

| 33. | aicina Komisiju novērtēt pozitīvo ietekmi, ko rada iniciatīvas par darba un privātās dzīves līdzsvaru, nolūkā pārdalīt ģimenes, aprūpes un sadzīves pienākumus un īpaši atbalstīt vecākus, kas rūpējas par bērniem ar invaliditāti, bērniem, kuri ir atkarīgā stāvoklī un/vai pieder pie nelabvēlīgām kategorijām un grupām; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju novērtēt pozitīvo ietekmi, ko rada iniciatīvas par darba un privātās dzīves līdzsvaru, nolūkā pārdalīt ģimenes, aprūpes un sadzīves pienākumus un īpaši atbalstīt vecākus, kas rūpējas par bērniem ar invaliditāti, bērniem, kuri ir atkarīgā stāvoklī un/vai pieder pie nelabvēlīgām kategorijām un grupām;

o

o o

| 34. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

34.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0068.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0218.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0207.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0351.

(5)  http://www.oecd.org/gender/parental-leave-where-are-the-fathers.pdf.

(6)  https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/social-policies/international-womens-day-2016-the-campaign-for-equality-continues.

(7)  Peter Moss, 10. starptautiskais pārskats par atvaļinājuma politiku un saistītie pētījumi, 2014, 2014. g. jūnijs, 39. lpp.

(8)  https://www.cipd.co.uk/binaries/zero-hours-contracts_2013-myth-reality.pdf.

---

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/61

---

P8_TA(2016)0227

Cilvēku tirdzniecības novēršana un apkarošana

Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija rezolūcija par 2011. gada 5. aprīļa Direktīvas 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību īstenošanu dzimumu līdztiesības aspektā (2015/2118(INI))

(2018/C 076/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. panta 3. punkta otro daļu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8., 79. un 83. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. panta 3. punkta otro daļu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8., 79. un 83. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 3., 5. un 23. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 3., 5. un 23. pantu,

| — | ņemot vērā ANO 1979. gada Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), jo īpaši 6. pantu, kurā paredzēts apkarot jebkādu cilvēku tirdzniecību, kuras objekts ir sievietes, un sieviešu prostitūcijas izmantošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1979. gada Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), jo īpaši 6. pantu, kurā paredzēts apkarot jebkādu cilvēku tirdzniecību, kuras objekts ir sievietes, un sieviešu prostitūcijas izmantošanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK),

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā ANO 1949. gada Konvenciju par cilvēku tirdzniecības un prostitūcijas izmantošanas no trešo personu puses novēršanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1949. gada Konvenciju par cilvēku tirdzniecības un prostitūcijas izmantošanas no trešo personu puses novēršanu,

| — | ņemot vērā Pekinas deklarāciju un rīcības platformu, ko 1995. gada 15. septembrī pieņēma Ceturtajā pasaules sieviešu konferencē, kā arī vēlākos noslēguma dokumentus, ko pieņēma ANO speciālajās sesijās “Pekina + 5” (2000), “Pekina + 10” (2005) un “Pekina + 15” (2010) un pārskatīšanas konferencē “Pekina + 20”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pekinas deklarāciju un rīcības platformu, ko 1995. gada 15. septembrī pieņēma Ceturtajā pasaules sieviešu konferencē, kā arī vēlākos noslēguma dokumentus, ko pieņēma ANO speciālajās sesijās “Pekina + 5” (2000), “Pekina + 10” (2005) un “Pekina + 15” (2010) un pārskatīšanas konferencē “Pekina + 20”,

| — | ņemot vērā ANO Konvencijai pret transnacionālo organizēto noziedzību pievienoto Protokolu par cilvēku tirdzniecības, jo sevišķi tirdzniecības ar sievietēm un bērniem, novēršanu, apkarošanu un sodīšanu par to (2000), un jo īpaši tajā sniegto jēdziena “cilvēku tirdzniecība” definīciju, par kuru panākta starptautiska vienošanās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvencijai pret transnacionālo organizēto noziedzību pievienoto Protokolu par cilvēku tirdzniecības, jo sevišķi tirdzniecības ar sievietēm un bērniem, novēršanu, apkarošanu un sodīšanu par to (2000), un jo īpaši tajā sniegto jēdziena “cilvēku tirdzniecība” definīciju, par kuru panākta starptautiska vienošanās,

| — | ņemot vērā ANO 1989. gada Konvenciju par bērna tiesībām un Konvencijas par bērna tiesībām Fakultatīvo protokolu par bērnu tirdzniecību, bērnu prostitūciju un bērnu pornogrāfiju, un Eiropas Parlamenta 2014. gada 27. novembra rezolūciju par ANO Konvencijas par bērna tiesībām 25. gadskārtu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1989. gada Konvenciju par bērna tiesībām un Konvencijas par bērna tiesībām Fakultatīvo protokolu par bērnu tirdzniecību, bērnu prostitūciju un bērnu pornogrāfiju, un Eiropas Parlamenta 2014. gada 27. novembra rezolūciju par ANO Konvencijas par bērna tiesībām 25. gadskārtu (1),

| — | ņemot vērā Ovjedo konvenciju par cilvēktiesībām un biomedicīnu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ovjedo konvenciju par cilvēktiesībām un biomedicīnu,

| — | ņemot vērā Hāgas konvenciju par adopciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Hāgas konvenciju par adopciju,

| — | ņemot vērā kopīgo ANO piezīmi par ES Direktīvu par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, kurā tiek prasīts, lai cilvēku tirdzniecības upuriem starptautiskā aizsardzība tiktu sniegta tādā veidā, ka tiek ievērots dzimumu aspekts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo ANO piezīmi par ES Direktīvu par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, kurā tiek prasīts, lai cilvēku tirdzniecības upuriem starptautiskā aizsardzība tiktu sniegta tādā veidā, ka tiek ievērots dzimumu aspekts,

| — | ņemot vērā SDO Konvenciju Nr. 29 par piespiedu darbu, kuras 2. pantā ir definēts piespiedu darbs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO Konvenciju Nr. 29 par piespiedu darbu, kuras 2. pantā ir definēts piespiedu darbs,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecību un Eiropas Padomes ieteikumus šajā jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecību un Eiropas Padomes ieteikumus šajā jomā,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. novembra Regulu (ES) 2015/2219 par Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (CEPOL) un ar ko aizstāj un atceļ Padomes Lēmumu 2005/681/TI (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. novembra Regulu (ES) 2015/2219 par Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (CEPOL) un ar ko aizstāj un atceļ Padomes Lēmumu 2005/681/TI (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Direktīvu 2009/52/EK, ar ko nosaka minimālos standartus sankcijām un pasākumiem pret darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu valstspiederīgos, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Direktīvu 2009/52/EK, ar ko nosaka minimālos standartus sankcijām un pasākumiem pret darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu valstspiederīgos, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Direktīvu 2008/115/EK par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgo (6) atgriešanu, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Direktīvu 2008/115/EK par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgo (6) atgriešanu, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi,

| — | ņemot vērā Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/81/EK par uzturēšanās atļaujām, kas izdotas tādiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir cilvēku tirdzniecības upuri vai bijuši iesaistīti darbībās, kas veicina nelegālo imigrāciju, kuri sadarbojas ar kompetentajām iestādēm (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/81/EK par uzturēšanās atļaujām, kas izdotas tādiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir cilvēku tirdzniecības upuri vai bijuši iesaistīti darbībās, kas veicina nelegālo imigrāciju, kuri sadarbojas ar kompetentajām iestādēm (7),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “ES Stratēģija cilvēku tirdzniecības izskaušanai 2012.–2016. gadā” (COM(2012)0286), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “ES Stratēģija cilvēku tirdzniecības izskaušanai 2012.–2016. gadā” (COM(2012)0286),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Starpposma ziņojums par ES Stratēģijas cilvēku tirdzniecības izskaušanai īstenošanu” (SWD(2014)0318), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Starpposma ziņojums par ES Stratēģijas cilvēku tirdzniecības izskaušanai īstenošanu” (SWD(2014)0318),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropas Drošības programma” (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropas Drošības programma” (COM(2015)0185),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Stratēģiskā iesaiste dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam” (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu “Stratēģiskā iesaiste dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam” (SWD(2015)0278),

| — | ņemot vērā Eiropola ziņojumu par situāciju cilvēku tirdzniecības jomā ES (2016. gada februāris), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropola ziņojumu par situāciju cilvēku tirdzniecības jomā ES (2016. gada februāris),

| — | ņemot vērā Eurostat ziņojuma “Cilvēku tirdzniecība” 2015. gada redakciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurostat ziņojuma “Cilvēku tirdzniecība” 2015. gada redakciju,

| — | ņemot vērā Parlamentārās izpētes pakalpojumu ģenerāldirektorāta izstrādāto Eiropas īstenošanas novērtējumu par Direktīvu 2011/36/ES, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamentārās izpētes pakalpojumu ģenerāldirektorāta izstrādāto Eiropas īstenošanas novērtējumu par Direktīvu 2011/36/ES,

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gadā pasūtīto pētījumu par cilvēku tirdzniecības dzimumu dimensiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gadā pasūtīto pētījumu par cilvēku tirdzniecības dzimumu dimensiju,

| — | ņemot vērā 2014. gada 25. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par vardarbības pret sievietēm (8) apkarošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 25. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par vardarbības pret sievietēm (8) apkarošanu,

| — | ņemot vērā 2014. gada 26. februāra rezolūciju par seksuālo izmantošanu un prostitūciju un tās ietekmi uz dzimumu līdztiesību (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 26. februāra rezolūciju par seksuālo izmantošanu un prostitūciju un tās ietekmi uz dzimumu līdztiesību (9),

| — | ņemot vērā 2015. gada 9. jūnija rezolūciju par ES stratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesībai laikposmam pēc 2015. gada (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 9. jūnija rezolūciju par ES stratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesībai laikposmam pēc 2015. gada (10),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A8-0144/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A8-0144/2016),

| A. | tā kā cilvēku tirdzniecība ir smags pamattiesību pārkāpums, kā tas ir noteikts ES Pamattiesību hartas 5. panta 3. punktā, kā arī cietušā personas cilvēka cieņas un fiziskās un psiholoģiskās integritātes pārkāpums, kas rada nopietnu kaitējumu, kurš viņus bieži ietekmē visu atlikušo dzīvi, kā arī nopietns galvenokārt organizētās noziedzības veids, uz kuru motivē augsts pieprasījums un peļņa, kas tiek lēsta apmēram USD 150 miljardu vērtībā gadā (11), un kurš grauj tiesiskumu; tā kā tiesību aktu atšķirības dalībvalstu starpā ievērojami atvieglo organizētās noziedzības darbību veikšanu, joprojām pastāv pārāk zems risks tikt pakļautiem kriminālvajāšanai un sankcijas, kas paredzētas, lai atturētu no šiem noziegumiem, nav adekvātas salīdzinājumā ar potenciāli augsto peļņu; |
| --- | --- |

A.

tā kā cilvēku tirdzniecība ir smags pamattiesību pārkāpums, kā tas ir noteikts ES Pamattiesību hartas 5. panta 3. punktā, kā arī cietušā personas cilvēka cieņas un fiziskās un psiholoģiskās integritātes pārkāpums, kas rada nopietnu kaitējumu, kurš viņus bieži ietekmē visu atlikušo dzīvi, kā arī nopietns galvenokārt organizētās noziedzības veids, uz kuru motivē augsts pieprasījums un peļņa, kas tiek lēsta apmēram USD 150 miljardu vērtībā gadā (11), un kurš grauj tiesiskumu; tā kā tiesību aktu atšķirības dalībvalstu starpā ievērojami atvieglo organizētās noziedzības darbību veikšanu, joprojām pastāv pārāk zems risks tikt pakļautiem kriminālvajāšanai un sankcijas, kas paredzētas, lai atturētu no šiem noziegumiem, nav adekvātas salīdzinājumā ar potenciāli augsto peļņu;

| B. | tā kā Direktīvas 2011/36/ES 2. pantā kā cilvēku tirdzniecība ir definēta izmantošanas nolūkā izdarīta personu vervēšana, pārvadāšana, nodošana, izmitināšana vai saņemšana, tostarp kontroles pār minētajām personām maiņa vai nodošana, izmantojot draudus vai spēku, vai citā veidā piespiežot, aizvedot ar viltu, krāpjot, maldinot, ļaunprātīgi izmantojot varu vai personas neaizsargātības stāvokli vai dodot vai saņemot materiāla vai citāda rakstura labumus, lai panāktu tās personas piekrišanu, kura kontrolē citu personu; tā kā izmantošana ietver vismaz personu iesaistīšanu prostitūcijā vai citus seksuālās izmantošanas veidus, piespiešanu veikt darbu vai sniegt pakalpojumus, tostarp ubagošanu, turēšanu verdzībā vai darbības, kas līdzinās turēšanai verdzībā, kalpībā, izmantošanu noziedzīgās darbībās vai orgānu izņemšanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Direktīvas 2011/36/ES 2. pantā kā cilvēku tirdzniecība ir definēta izmantošanas nolūkā izdarīta personu vervēšana, pārvadāšana, nodošana, izmitināšana vai saņemšana, tostarp kontroles pār minētajām personām maiņa vai nodošana, izmantojot draudus vai spēku, vai citā veidā piespiežot, aizvedot ar viltu, krāpjot, maldinot, ļaunprātīgi izmantojot varu vai personas neaizsargātības stāvokli vai dodot vai saņemot materiāla vai citāda rakstura labumus, lai panāktu tās personas piekrišanu, kura kontrolē citu personu; tā kā izmantošana ietver vismaz personu iesaistīšanu prostitūcijā vai citus seksuālās izmantošanas veidus, piespiešanu veikt darbu vai sniegt pakalpojumus, tostarp ubagošanu, turēšanu verdzībā vai darbības, kas līdzinās turēšanai verdzībā, kalpībā, izmantošanu noziedzīgās darbībās vai orgānu izņemšanu;

| C. | tā kā cilvēku tirdzniecībai ir daudz dažādu veidu un cilvēku tirdzniecības upuri ir dažādās likumīgās un nelikumīgās darbībās, tostarp arī (bet ne tikai) lauksaimniecībā, pārtikas apstrādē, seksuālo pakalpojumu jomā, mājsaimniecību darbā, ražošanā, aprūpē, uzkopšanā, cita veida darbā (jo īpaši pakalpojumu nozarē), ubagošanā, noziedzīgās darbībās, piespiedu laulībā, bērnu seksuālā izmantošanā tiešsaistē, nelikumīgā adopcijā un cilvēku orgānu tirdzniecībā; |
| --- | --- |

C.

tā kā cilvēku tirdzniecībai ir daudz dažādu veidu un cilvēku tirdzniecības upuri ir dažādās likumīgās un nelikumīgās darbībās, tostarp arī (bet ne tikai) lauksaimniecībā, pārtikas apstrādē, seksuālo pakalpojumu jomā, mājsaimniecību darbā, ražošanā, aprūpē, uzkopšanā, cita veida darbā (jo īpaši pakalpojumu nozarē), ubagošanā, noziedzīgās darbībās, piespiedu laulībā, bērnu seksuālā izmantošanā tiešsaistē, nelikumīgā adopcijā un cilvēku orgānu tirdzniecībā;

| D. | tā kā kopīgajā ANO piezīmē par ES direktīvu — uz cilvēktiesībām balstīta pieeja (2011. gads) ir norādīts uz vairāku ANO aģentūru minēto, ka ir jāatzīst fakts, ka pastāv vīriešu un sieviešu tirdzniecība, un ir jārisina sieviešu un vīriešu līdzīgā un atšķirīgā pieredze saistībā ar neaizsargātību un pārkāpumiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā kopīgajā ANO piezīmē par ES direktīvu — uz cilvēktiesībām balstīta pieeja (2011. gads) ir norādīts uz vairāku ANO aģentūru minēto, ka ir jāatzīst fakts, ka pastāv vīriešu un sieviešu tirdzniecība, un ir jārisina sieviešu un vīriešu līdzīgā un atšķirīgā pieredze saistībā ar neaizsargātību un pārkāpumiem;

| E. | tā kā pašreizējā bēgļu krīze ir demonstrējusi, ka trūkst pienācīgu rīku Eiropas līmenī, lai kopīgi cīnītos pret cilvēku tirdzniecību, jo īpaši, kad tās mērķis ir sieviešu un bērnu seksuāla izmantošana; |
| --- | --- |

E.

tā kā pašreizējā bēgļu krīze ir demonstrējusi, ka trūkst pienācīgu rīku Eiropas līmenī, lai kopīgi cīnītos pret cilvēku tirdzniecību, jo īpaši, kad tās mērķis ir sieviešu un bērnu seksuāla izmantošana;

| F. | tā kā unificētās pieejas stratēģija nav efektīva un tā kā dažādajiem cilvēku tirdzniecības veidiem, piemēram, cilvēku tirdzniecībai seksuālas izmantošanas nolūkā, cilvēku tirdzniecībai darbaspēka ekspluatācijas nolūkā un cilvēku tirdzniecībai ar bērniem, ir jāpievēršas ar specifiskiem un piemērotiem politikas pasākumiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā unificētās pieejas stratēģija nav efektīva un tā kā dažādajiem cilvēku tirdzniecības veidiem, piemēram, cilvēku tirdzniecībai seksuālas izmantošanas nolūkā, cilvēku tirdzniecībai darbaspēka ekspluatācijas nolūkā un cilvēku tirdzniecībai ar bērniem, ir jāpievēršas ar specifiskiem un piemērotiem politikas pasākumiem;

| G. | tā kā Direktīva 2011/36/ES (turpmāk — Direktīva) būtu jāuzteic par tās pieeju, kuras centrā ir cilvēktiesības un cietušie un saskaņā ar kuru cilvēku tirdzniecības upuriem ir tiesības uz noteiktām tiesībām un pakalpojumiem saskaņā ar starptautiskajām tiesībām neatkarīgi no viņu vēlmes un spējas piedalīties kriminālprocesā (saskaņā ar Direktīvas 11.3 pantu); |
| --- | --- |

G.

tā kā Direktīva 2011/36/ES (turpmāk — Direktīva) būtu jāuzteic par tās pieeju, kuras centrā ir cilvēktiesības un cietušie un saskaņā ar kuru cilvēku tirdzniecības upuriem ir tiesības uz noteiktām tiesībām un pakalpojumiem saskaņā ar starptautiskajām tiesībām neatkarīgi no viņu vēlmes un spējas piedalīties kriminālprocesā (saskaņā ar Direktīvas 11.3 pantu);

| H. | tā kā ir jānoteic, ka visi atbalsta pakalpojumi cilvēku tirdzniecības upuriem ir patiešām bez nosacījumiem, un jānodrošina, lai nebūtu tālākas viktimizācijas; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir jānoteic, ka visi atbalsta pakalpojumi cilvēku tirdzniecības upuriem ir patiešām bez nosacījumiem, un jānodrošina, lai nebūtu tālākas viktimizācijas;

| I. | tā kā, no vienas puses, cilvēku tirdzniecība ir globālas ekonomiskas un sociālas nevienlīdzības rezultāts un, no otras puses, to vēl vairāk pasliktina sieviešu un vīriešu sociālā, izglītības un apmācības nevienlīdzība; |
| --- | --- |

I.

tā kā, no vienas puses, cilvēku tirdzniecība ir globālas ekonomiskas un sociālas nevienlīdzības rezultāts un, no otras puses, to vēl vairāk pasliktina sieviešu un vīriešu sociālā, izglītības un apmācības nevienlīdzība;

| J. | tā kā jaunākie statistikas dati rāda, ka lielākā daļa cilvēku tirdzniecības upuru ir sievietes; tā kā dzimums pats par sevi nav iemesls neaizsargātībai un ir daudzi faktori, kas veicina sieviešu un meiteņu neaizsargātības veidošanos, tostarp nabadzība, sociālā atstumtība, seksisms un diskriminācija; |
| --- | --- |

J.

tā kā jaunākie statistikas dati rāda, ka lielākā daļa cilvēku tirdzniecības upuru ir sievietes; tā kā dzimums pats par sevi nav iemesls neaizsargātībai un ir daudzi faktori, kas veicina sieviešu un meiteņu neaizsargātības veidošanos, tostarp nabadzība, sociālā atstumtība, seksisms un diskriminācija;

| K. | tā kā 80 % no reģistrētajām cietušajām personām ir sievietes un meitenes (12), un to var daļēji pamatot ar strukturālu vardarbību un diskrimināciju pret sievietēm un meitenēm; |
| --- | --- |

K.

tā kā 80 % no reģistrētajām cietušajām personām ir sievietes un meitenes (12), un to var daļēji pamatot ar strukturālu vardarbību un diskrimināciju pret sievietēm un meitenēm;

| L. | tā kā pieprasījums pēc sievietēm, meitenēm, vīriešiem un zēniem prostitūcijā ir izšķirīgs pamudinājums nodarboties ar cilvēku tirdzniecību seksuālai izmantošanai; tā kā pieprasījums pēc lēta darbaspēka un nespēja ievērot darba tiesības ir pamudinājums nodarboties ar cilvēku tirdzniecību darbaspēka izmantošanas nolūkos; |
| --- | --- |

L.

tā kā pieprasījums pēc sievietēm, meitenēm, vīriešiem un zēniem prostitūcijā ir izšķirīgs pamudinājums nodarboties ar cilvēku tirdzniecību seksuālai izmantošanai; tā kā pieprasījums pēc lēta darbaspēka un nespēja ievērot darba tiesības ir pamudinājums nodarboties ar cilvēku tirdzniecību darbaspēka izmantošanas nolūkos;

| M. | tā kā sabiedrības iecietība pret dzimumu nevienlīdzību un vardarbību pret sievietēm un meitenēm un tas, ka sabiedrībai trūkst informētības par jautājumiem saistībā ar cilvēku tirdzniecību rada konstantu pieļaujošu vidi cilvēku tirdzniecībai; |
| --- | --- |

M.

tā kā sabiedrības iecietība pret dzimumu nevienlīdzību un vardarbību pret sievietēm un meitenēm un tas, ka sabiedrībai trūkst informētības par jautājumiem saistībā ar cilvēku tirdzniecību rada konstantu pieļaujošu vidi cilvēku tirdzniecībai;

| N. | tā kā tie prostitūcijas veidi, kuros visbiežāk sastopami cilvēku tirdzniecības upuri, piemēram, ielu prostitūcija, ir samazinājušies tajās valstīs, kurās noteikta kriminālatbildība par seksuālu pakalpojumu iegādāšanos un darbībām, kas nes peļņu no citu cilvēku iesaistīšanas prostitūcijā; |
| --- | --- |

N.

tā kā tie prostitūcijas veidi, kuros visbiežāk sastopami cilvēku tirdzniecības upuri, piemēram, ielu prostitūcija, ir samazinājušies tajās valstīs, kurās noteikta kriminālatbildība par seksuālu pakalpojumu iegādāšanos un darbībām, kas nes peļņu no citu cilvēku iesaistīšanas prostitūcijā;

| O. | tā kā cilvēku tirdzniecība ar sievietēm, meitenēm, vīriešiem un zēniem seksuālai izmantošanai ir samazinājusies valstīs, kas par kriminālnoziegumu noteikušas pieprasījumu, tostarp gan sutenerismu, gan seksuālo pakalpojumu pirkšanu; |
| --- | --- |

O.

tā kā cilvēku tirdzniecība ar sievietēm, meitenēm, vīriešiem un zēniem seksuālai izmantošanai ir samazinājusies valstīs, kas par kriminālnoziegumu noteikušas pieprasījumu, tostarp gan sutenerismu, gan seksuālo pakalpojumu pirkšanu;

| P. | tā kā nesamērīga daļa cilvēku tirdzniecībā cietušo personu ir minoritāšu un migrantu grupas, piemēram, romi, jo tās ir sociāli un ekonomiski atstumtas; |
| --- | --- |

P.

tā kā nesamērīga daļa cilvēku tirdzniecībā cietušo personu ir minoritāšu un migrantu grupas, piemēram, romi, jo tās ir sociāli un ekonomiski atstumtas;

| Q. | tā kā dzimumspecifiskas prasības un diskriminācija ir kaitējoši ikvienam, bet vīrieši ir mazāk gatavi atzīt, ka ir kļuvuši par izmantošanas upuriem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā dzimumspecifiskas prasības un diskriminācija ir kaitējoši ikvienam, bet vīrieši ir mazāk gatavi atzīt, ka ir kļuvuši par izmantošanas upuriem;

| R. | tā kā ekonomisko un sociālo iespēju nodrošināšana sievietēm un minoritāšu grupām samazinātu to neaizsargātību pret kļūšanu par cilvēku tirdzniecībā cietušajiem; |
| --- | --- |

R.

tā kā ekonomisko un sociālo iespēju nodrošināšana sievietēm un minoritāšu grupām samazinātu to neaizsargātību pret kļūšanu par cilvēku tirdzniecībā cietušajiem;

| S. | tā kā cietušo apzināšana joprojām ir problemātiska un tā kā nolūkā palīdzēt cilvēku tirdzniecībā cietušajiem, kā arī ierosināt lietu un sodīt cilvēku tirgotājus, ir jānostiprina atbalsts cietušajiem un viņu aizsardzība, tostarp cietušās personas tiesības likumīgi dzīvot un strādāt tajā dalībvalstī, uz kuru tā tikusi pārdota, un ir jāuzlabo tiesu iestāžu un kompensācijas pieejamība cietušajiem; |
| --- | --- |

S.

tā kā cietušo apzināšana joprojām ir problemātiska un tā kā nolūkā palīdzēt cilvēku tirdzniecībā cietušajiem, kā arī ierosināt lietu un sodīt cilvēku tirgotājus, ir jānostiprina atbalsts cietušajiem un viņu aizsardzība, tostarp cietušās personas tiesības likumīgi dzīvot un strādāt tajā dalībvalstī, uz kuru tā tikusi pārdota, un ir jāuzlabo tiesu iestāžu un kompensācijas pieejamība cietušajiem;

| T. | tā kā aptuveni 16 % (13) reģistrēto personu, kas cietušas no cilvēku tirdzniecības, ir bērni un līdz 13 % (14) — meitenes, un tā kā šīs grupas ir īpaši neaizsargātas, turklāt bērniem tiek nodarīts smags un ilgstošs fiziskais, psiholoģiskais un emocionālais kaitējums; |
| --- | --- |

T.

tā kā aptuveni 16 % (13) reģistrēto personu, kas cietušas no cilvēku tirdzniecības, ir bērni un līdz 13 % (14) — meitenes, un tā kā šīs grupas ir īpaši neaizsargātas, turklāt bērniem tiek nodarīts smags un ilgstošs fiziskais, psiholoģiskais un emocionālais kaitējums;

| U. | tā kā 70 % atklāto cilvēku tirdzniecības upuru un 70 % aizdomās turēto tirgotāju Eiropas Savienībā ir ES pilsoņi un visvairāk tiek ziņots par seksuālas izmantošanas nolūkā kļuvušiem upuriem, kas ir sieviešu dzimuma ES pilsoņi no Centrāleiropas un Austrumeiropas (15); tā kā ir jāņem vērā statistikas dati, izstrādājot identifikācijas sistēmas, lai labāk identificētu visus cilvēku tirdzniecības upurus; |
| --- | --- |

U.

tā kā 70 % atklāto cilvēku tirdzniecības upuru un 70 % aizdomās turēto tirgotāju Eiropas Savienībā ir ES pilsoņi un visvairāk tiek ziņots par seksuālas izmantošanas nolūkā kļuvušiem upuriem, kas ir sieviešu dzimuma ES pilsoņi no Centrāleiropas un Austrumeiropas (15); tā kā ir jāņem vērā statistikas dati, izstrādājot identifikācijas sistēmas, lai labāk identificētu visus cilvēku tirdzniecības upurus;

| V. | tā kā lielākā daļā reģistrēto cietušo personu ir sievietes un meitenes, kuras cilvēku tirdzniecībā ir cietušas no seksuālas izmantošanas, kopā veidojot līdz 95 % no to personu skaita, kas cilvēku tirdzniecībā cieš no seksuālās izmantošanas (16); tā kā cilvēku tirdzniecība ir vardarbības pret sievietēm un meitenēm veids; |
| --- | --- |

V.

tā kā lielākā daļā reģistrēto cietušo personu ir sievietes un meitenes, kuras cilvēku tirdzniecībā ir cietušas no seksuālas izmantošanas, kopā veidojot līdz 95 % no to personu skaita, kas cilvēku tirdzniecībā cieš no seksuālās izmantošanas (16); tā kā cilvēku tirdzniecība ir vardarbības pret sievietēm un meitenēm veids;

| W. | tā kā cilvēku tirdzniecība ir kompleksa pārnacionāla parādība, pret ko var efektīvi cīnīties tikai tad, ja ES iestādes un dalībvalstis kopīgi darbojas koordinētā veidā, lai novērstu, ka noziedzīgas grupas un personas izvēlas labvēlīgāku tiesu, bet uzmanības centrā liekot potenciālo un faktisko upuru identificēšanu un aizsardzību ar integrētu starpnozaru perspektīvu; tā kā pastāv skaidra izšķirība starp cilvēku tirdzniecību un cilvēku kontrabandu, bet īpaša uzmanība būtu jāvelta patvēruma meklētājiem, bēgļiem, migrantiem un citām neaizsargātām grupām, jo īpaši bērniem, nepavadītiem nepilngadīgajiem un sievietēm, jo viņi saskaras ar daudzkārtēju risku un ir īpaši neaizsargāti pret izmantošanu un tālāku viktimizāciju; |
| --- | --- |

W.

tā kā cilvēku tirdzniecība ir kompleksa pārnacionāla parādība, pret ko var efektīvi cīnīties tikai tad, ja ES iestādes un dalībvalstis kopīgi darbojas koordinētā veidā, lai novērstu, ka noziedzīgas grupas un personas izvēlas labvēlīgāku tiesu, bet uzmanības centrā liekot potenciālo un faktisko upuru identificēšanu un aizsardzību ar integrētu starpnozaru perspektīvu; tā kā pastāv skaidra izšķirība starp cilvēku tirdzniecību un cilvēku kontrabandu, bet īpaša uzmanība būtu jāvelta patvēruma meklētājiem, bēgļiem, migrantiem un citām neaizsargātām grupām, jo īpaši bērniem, nepavadītiem nepilngadīgajiem un sievietēm, jo viņi saskaras ar daudzkārtēju risku un ir īpaši neaizsargāti pret izmantošanu un tālāku viktimizāciju;

| X. | tā kā cilvēku tirdzniecību bieži uztver kā tādu, ko veic tikai organizētas noziedzīgas grupas, bet patiesībā to var veikt arī upura ģimenes locekļi, draugi, radinieki, romantisko attiecību partneri un vienkārši darba devēji; |
| --- | --- |

X.

tā kā cilvēku tirdzniecību bieži uztver kā tādu, ko veic tikai organizētas noziedzīgas grupas, bet patiesībā to var veikt arī upura ģimenes locekļi, draugi, radinieki, romantisko attiecību partneri un vienkārši darba devēji;

| Y. | tā kā lielākā daļa (70 %) aizdomās turēto, kriminālvajāto un notiesāto cilvēku tirgotāju ir vīrieši, tomēr sieviešu dzimuma pārkāpēju veidotais mazākuma skaits ir ievērojams (29 %) un viņām var būt nozīmīga loma cilvēku tirdzniecības procesā (17), jo īpaši bērnu tirdzniecības gadījumā; |
| --- | --- |

Y.

tā kā lielākā daļa (70 %) aizdomās turēto, kriminālvajāto un notiesāto cilvēku tirgotāju ir vīrieši, tomēr sieviešu dzimuma pārkāpēju veidotais mazākuma skaits ir ievērojams (29 %) un viņām var būt nozīmīga loma cilvēku tirdzniecības procesā (17), jo īpaši bērnu tirdzniecības gadījumā;

| Z. | tā kā jebkuriem tiesību aktiem par cīņu pret cilvēku tirdzniecību, lai tie varētu būt efektīvi, ir jāseko skaidrai kultūras pārbīdei no nesodāmības kultūras uz nulles iecietības pret cilvēku tirdzniecību kultūru; |
| --- | --- |

Z.

tā kā jebkuriem tiesību aktiem par cīņu pret cilvēku tirdzniecību, lai tie varētu būt efektīvi, ir jāseko skaidrai kultūras pārbīdei no nesodāmības kultūras uz nulles iecietības pret cilvēku tirdzniecību kultūru;

| AA. | tā kā upuriem bieži trūkst informācijas par savām tiesībām un par to, kā tās efektīvi īstenot; |
| --- | --- |

AA.

tā kā upuriem bieži trūkst informācijas par savām tiesībām un par to, kā tās efektīvi īstenot;

| AB. | tā kā cilvēku tirdzniecība kā koncepcija ir atšķirīga no verdzības un plašākām diskusijām par izmantošanu; tā kā ne visi izmantošanas veidi būtu kvalificējami kā cilvēku tirdzniecība; |
| --- | --- |

AB.

tā kā cilvēku tirdzniecība kā koncepcija ir atšķirīga no verdzības un plašākām diskusijām par izmantošanu; tā kā ne visi izmantošanas veidi būtu kvalificējami kā cilvēku tirdzniecība;

Vispārējs to pasākumu novērtējums, kuri direktīvas īstenošanā ir veikti saistībā ar cilvēku tirdzniecības dzimumu dimensiju

| 1. | norāda, ka Direktīva 2011/36/ES bija jātransponē dalībvalstu tiesību aktos līdz 2013. gada 6. aprīlim un ka visas dalībvalstis, izņemot vienu, ir paziņojušas Komisijai par šīs direktīvas transponēšanu valsts tiesību aktos; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka Direktīva 2011/36/ES bija jātransponē dalībvalstu tiesību aktos līdz 2013. gada 6. aprīlim un ka visas dalībvalstis, izņemot vienu, ir paziņojušas Komisijai par šīs direktīvas transponēšanu valsts tiesību aktos;

| 2. | aicina dalībvalstis paātrināt Direktīvas 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību pilnīgu un pareizu izpildi; |
| --- | --- |

2.

aicina dalībvalstis paātrināt Direktīvas 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību pilnīgu un pareizu izpildi;

| 3. | uzsver, ka ES tiesiskais regulējums un politiskais satvars atzīst, ka cilvēku tirdzniecība ir parādība, ko raksturo dzimumu aspekts, un aicina dalībvalstis pieņemt dzimumspecifiskus pasākumus (18); atgādina, ka direktīvas 1. pantā ir uzsvērts, ka attiecībā uz cilvēku tirdzniecību ir nepieciešams ņemt vērā dzimumu aspektu; uzsver, ka sieviešu un vīriešu, meiteņu un zēnu neaizsargātība atšķiras un viņu tirdzniecība bieži notiek atšķirīgos nolūkos, tādēļ preventīvie, palīdzības un atbalsta pasākumi ir jāpielāgo dzimumam; turklāt norāda, ka ES stratēģija identificē vardarbību pret sievietēm un dzimumu nelīdztiesību kā vienus no pamatcēloņiem, kas izraisa cilvēku tirdzniecību, un izklāsta virkni pasākumu, ar kuriem pievērsties cilvēku tirdzniecības dzimuma aspektam; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka ES tiesiskais regulējums un politiskais satvars atzīst, ka cilvēku tirdzniecība ir parādība, ko raksturo dzimumu aspekts, un aicina dalībvalstis pieņemt dzimumspecifiskus pasākumus (18); atgādina, ka direktīvas 1. pantā ir uzsvērts, ka attiecībā uz cilvēku tirdzniecību ir nepieciešams ņemt vērā dzimumu aspektu; uzsver, ka sieviešu un vīriešu, meiteņu un zēnu neaizsargātība atšķiras un viņu tirdzniecība bieži notiek atšķirīgos nolūkos, tādēļ preventīvie, palīdzības un atbalsta pasākumi ir jāpielāgo dzimumam; turklāt norāda, ka ES stratēģija identificē vardarbību pret sievietēm un dzimumu nelīdztiesību kā vienus no pamatcēloņiem, kas izraisa cilvēku tirdzniecību, un izklāsta virkni pasākumu, ar kuriem pievērsties cilvēku tirdzniecības dzimuma aspektam;

| 4. | norāda, ka Komisijai saistībā ar direktīvas īstenošanas dažādajiem aspektiem ir jāpublicē vairāki ziņojumi; pauž nopietnas bažas par iespējamību, ka šie ziņojumi tiks iesniegti novēloti, tādējādi raidot satraucošu signālu par īstenošanas prioritātēm; aicina Komisiju izpildīt ziņošanas pienākumus un ievērot direktīvā noteikto grafiku; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka Komisijai saistībā ar direktīvas īstenošanas dažādajiem aspektiem ir jāpublicē vairāki ziņojumi; pauž nopietnas bažas par iespējamību, ka šie ziņojumi tiks iesniegti novēloti, tādējādi raidot satraucošu signālu par īstenošanas prioritātēm; aicina Komisiju izpildīt ziņošanas pienākumus un ievērot direktīvā noteikto grafiku;

| 5. | atgādina par Komisijas pienākumu saskaņā ar Direktīvas 2011/36/ES 23. panta 1. punktu 2015. gada aprīlī iesniegt ziņojumu Parlamentam un Padomei, izvērtējot, cik lielā mērā dalībvalstis veikušas pasākumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šo direktīvu; uzsver, ka šis ziņošanas pienākums nav izpildīts saskaņā ar grafiku; |
| --- | --- |

5.

atgādina par Komisijas pienākumu saskaņā ar Direktīvas 2011/36/ES 23. panta 1. punktu 2015. gada aprīlī iesniegt ziņojumu Parlamentam un Padomei, izvērtējot, cik lielā mērā dalībvalstis veikušas pasākumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šo direktīvu; uzsver, ka šis ziņošanas pienākums nav izpildīts saskaņā ar grafiku;

| 6. | uzsver, ka, īstenojot ES tiesību aktus cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā, dzimumu dimensija ir pastāvīgi jāuzrauga, un mudina Komisiju turpināt to uzraudzīt savos novērtējumos par to, kā dalībvalstis ievēro un īsteno direktīvu; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka, īstenojot ES tiesību aktus cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā, dzimumu dimensija ir pastāvīgi jāuzrauga, un mudina Komisiju turpināt to uzraudzīt savos novērtējumos par to, kā dalībvalstis ievēro un īsteno direktīvu;

| 7. | uzteic ES koordinatora cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā paveikto darbu, papildinot zināšanas un pierādījumus par dažādiem cilvēku tirdzniecības aspektiem, tostarp pētot dzimumu dimensiju un bērnu īpašo neaizsargātību; tomēr uzskata, ka ES koordinatora cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā pilnvaras varētu paplašināt, lai ES straujāk reaģētu uz cilvēku tirdzniecības problēmu; |
| --- | --- |

7.

uzteic ES koordinatora cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā paveikto darbu, papildinot zināšanas un pierādījumus par dažādiem cilvēku tirdzniecības aspektiem, tostarp pētot dzimumu dimensiju un bērnu īpašo neaizsargātību; tomēr uzskata, ka ES koordinatora cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā pilnvaras varētu paplašināt, lai ES straujāk reaģētu uz cilvēku tirdzniecības problēmu;

| 8. | pauž nožēlu, ka dalībvalstu tiesībsargājošās iestādes neizmanto pilnībā iespējas palielināt informācijas apmaiņu ar Eiropolu, lai varētu veidot saiknes starp izmeklēšanām dažādās dalībvalstīs un gūt plašāku izlūkošanas ieskatu par bīstamākajiem organizētās noziedzības tīkliem, kas darbojas Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

8.

pauž nožēlu, ka dalībvalstu tiesībsargājošās iestādes neizmanto pilnībā iespējas palielināt informācijas apmaiņu ar Eiropolu, lai varētu veidot saiknes starp izmeklēšanām dažādās dalībvalstīs un gūt plašāku izlūkošanas ieskatu par bīstamākajiem organizētās noziedzības tīkliem, kas darbojas Eiropas Savienībā;

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir izveidojusi pret cilvēku tirdzniecību vērstu vietni, kura satur datu bāzi par projektiem, kas finansēti no ES līdzekļiem Eiropas Savienībā un citur, aktualizētu informāciju par ES juridiskajiem un politiskajiem instrumentiem, pasākumiem cilvēku tirdzniecības apkarošanai Eiropas Savienībā, finansēšanas iespējām un ES iniciatīvām; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir izveidojusi pret cilvēku tirdzniecību vērstu vietni, kura satur datu bāzi par projektiem, kas finansēti no ES līdzekļiem Eiropas Savienībā un citur, aktualizētu informāciju par ES juridiskajiem un politiskajiem instrumentiem, pasākumiem cilvēku tirdzniecības apkarošanai Eiropas Savienībā, finansēšanas iespējām un ES iniciatīvām;

| 10. | uzsver, cik svarīga ir skaidra, konsekventa informācija cietušajiem un darbiniekiem, kuri var nonākt saskarsmē ar cietušajiem, drošības spēkiem, tiesu iestādēm, policijai un sociālajiem dienestiem, tostarp informācija par tiesībām attiecībā uz neatliekamo palīdzību, medicīnisko aprūpi un veselības aprūpi, uzturēšanās atļaujām, darba tiesībām, tiesu pieejamību un tiesībām uz advokātu, tiesību aizsardzības iespējām, specifiskajām bērnu tiesībām, utt.; |
| --- | --- |

10.

uzsver, cik svarīga ir skaidra, konsekventa informācija cietušajiem un darbiniekiem, kuri var nonākt saskarsmē ar cietušajiem, drošības spēkiem, tiesu iestādēm, policijai un sociālajiem dienestiem, tostarp informācija par tiesībām attiecībā uz neatliekamo palīdzību, medicīnisko aprūpi un veselības aprūpi, uzturēšanās atļaujām, darba tiesībām, tiesu pieejamību un tiesībām uz advokātu, tiesību aizsardzības iespējām, specifiskajām bērnu tiesībām, utt.;

| 11. | uzsver, ka ir arī svarīgi pievērst lielāku uzmanību darba tirgus starpniekiem, līgumslēdzējiem un apakšlīgumu slēdzējiem, un nodarbinātības aģentūrām, it īpaši paaugstināta riska nozarēs, lai novērstu cilvēku tirdzniecību, jo īpaši darbaspēka ekspluatācijas nolūkiem, bet arī seksuālas izmantošanas nolūkiem, kas slēpjas aiz viltus līgumiem par pakalpojumiem viesnīcu un ēdināšanas nozarē un ķermeņa kopšanas pakalpojumiem; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka ir arī svarīgi pievērst lielāku uzmanību darba tirgus starpniekiem, līgumslēdzējiem un apakšlīgumu slēdzējiem, un nodarbinātības aģentūrām, it īpaši paaugstināta riska nozarēs, lai novērstu cilvēku tirdzniecību, jo īpaši darbaspēka ekspluatācijas nolūkiem, bet arī seksuālas izmantošanas nolūkiem, kas slēpjas aiz viltus līgumiem par pakalpojumiem viesnīcu un ēdināšanas nozarē un ķermeņa kopšanas pakalpojumiem;

| 12. | uzsver, ka ES tiesiskais regulējums un politiskais satvars cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā apvieno iekšējo un ārējo dimensiju, atzīstot, ka rīcība cīņā pret cilvēku tirdzniecību, kas ir smags cilvēktiesību pārkāpums, ir skaidrs ES ārējās darbības mērķis; tāpat arī uzsver, ka valstis ārpus ES bieži vien ir izcelsmes un tranzīta valstis attiecībā uz cilvēku tirdzniecību ES iekšienē un ka cilvēku tirdzniecība kā nelegāla pārrobežu darbība ir svarīga joma, attiecībā uz kuras apkarošanu sadarboties ar ārpuskopienas valstīm; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka pēc Padomes lūguma Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests ir izveidojuši informācijas kopumu par darbībām, kas veiktas, lai cīnītos pret cilvēku tirdzniecību prioritārās valstīs un reģionos, kā arī sarakstu ar rīkiem un instrumentiem, kas pieejami ES un dalībvalstīm, tostarp ārējās politikas jomām, kas nodarbojas ar cilvēku tirdzniecības problēmu, un projektiem, ko šajā jomā finansē no ES un dalībvalstu līdzekļiem; aicina dalībvalstis sadarboties ar Komisiju un EĀDD, lai apkarotu cilvēku tirdzniecību; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka ES tiesiskais regulējums un politiskais satvars cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā apvieno iekšējo un ārējo dimensiju, atzīstot, ka rīcība cīņā pret cilvēku tirdzniecību, kas ir smags cilvēktiesību pārkāpums, ir skaidrs ES ārējās darbības mērķis; tāpat arī uzsver, ka valstis ārpus ES bieži vien ir izcelsmes un tranzīta valstis attiecībā uz cilvēku tirdzniecību ES iekšienē un ka cilvēku tirdzniecība kā nelegāla pārrobežu darbība ir svarīga joma, attiecībā uz kuras apkarošanu sadarboties ar ārpuskopienas valstīm; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka pēc Padomes lūguma Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests ir izveidojuši informācijas kopumu par darbībām, kas veiktas, lai cīnītos pret cilvēku tirdzniecību prioritārās valstīs un reģionos, kā arī sarakstu ar rīkiem un instrumentiem, kas pieejami ES un dalībvalstīm, tostarp ārējās politikas jomām, kas nodarbojas ar cilvēku tirdzniecības problēmu, un projektiem, ko šajā jomā finansē no ES un dalībvalstu līdzekļiem; aicina dalībvalstis sadarboties ar Komisiju un EĀDD, lai apkarotu cilvēku tirdzniecību;

| 13. | uzskata, ka patvēruma meklētāji, bēgļi un migranti ir īpaši neaizsargāti pret cilvēku tirdzniecību un ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš sieviešu, bērnu un citu neaizsargātu grupu cilvēku tirdzniecības problēmai; aicina Komisiju un dalībvalstis izpētīt saikni starp pieaugošo bēgļu skaitu, kas ierodas, un cilvēku tirdzniecību; aicina dalībvalstis uzlabot sadarbību, tostarp karstajos punktos, nolūkā identificēt potenciāli cietušās personas un cīņā pret cilvēku tirgotājiem un kontrabandistiem izmantot visus līdzekļus, tostarp uzlabojot datu vākšanu un nodrošinot pastāvošo aizsardzības standartu ievērošanu; atgādina par to, kāda loma ir ES aģentūrām un tīkliem cietušo agrīnā apzināšanā uz ES robežām un cīņā pret cilvēku tirdzniecību, un šajā sakarā uzsver ciešākas sadarbības nepieciešamību starp Eiropolu, Eurojust, valstu iestādēm un trešām valstīm, un izmantojot ECRIS; prasa piešķirt lielākus resursus tieslietu un iekšlietu aģentūrām, lai dotu iespēju pieņemt darbā dzimumu vienlīdzības jomā apmācītus aģentūru darbiniekus, jo īpaši tajās dalībvalstīs, kas saskaras ar jauktām migrācijas plūsmām pieaugošā apmērā; uzsver, ka jaunā “karsto punktu” pieeja, kas izklāstīta Programmā migrācijas jomā, nebūtu jāattiecina tikai uz ātru apstrādi un neizskatīto lietu skaitu samazināšanu, bet tajā būtu jāietver arī samērīga pret cilvēku tirdzniecību vērsta komponente, ar kuru efektīvi ziņot par potenciālajiem cietušajiem; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka patvēruma meklētāji, bēgļi un migranti ir īpaši neaizsargāti pret cilvēku tirdzniecību un ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš sieviešu, bērnu un citu neaizsargātu grupu cilvēku tirdzniecības problēmai; aicina Komisiju un dalībvalstis izpētīt saikni starp pieaugošo bēgļu skaitu, kas ierodas, un cilvēku tirdzniecību; aicina dalībvalstis uzlabot sadarbību, tostarp karstajos punktos, nolūkā identificēt potenciāli cietušās personas un cīņā pret cilvēku tirgotājiem un kontrabandistiem izmantot visus līdzekļus, tostarp uzlabojot datu vākšanu un nodrošinot pastāvošo aizsardzības standartu ievērošanu; atgādina par to, kāda loma ir ES aģentūrām un tīkliem cietušo agrīnā apzināšanā uz ES robežām un cīņā pret cilvēku tirdzniecību, un šajā sakarā uzsver ciešākas sadarbības nepieciešamību starp Eiropolu, Eurojust, valstu iestādēm un trešām valstīm, un izmantojot ECRIS; prasa piešķirt lielākus resursus tieslietu un iekšlietu aģentūrām, lai dotu iespēju pieņemt darbā dzimumu vienlīdzības jomā apmācītus aģentūru darbiniekus, jo īpaši tajās dalībvalstīs, kas saskaras ar jauktām migrācijas plūsmām pieaugošā apmērā; uzsver, ka jaunā “karsto punktu” pieeja, kas izklāstīta Programmā migrācijas jomā, nebūtu jāattiecina tikai uz ātru apstrādi un neizskatīto lietu skaitu samazināšanu, bet tajā būtu jāietver arī samērīga pret cilvēku tirdzniecību vērsta komponente, ar kuru efektīvi ziņot par potenciālajiem cietušajiem;

| 14. | aicina dalībvalstis kritiski novērtēt to, kā tās veic bēgļu reģistrāciju, kā arī novērtēt attiecīgos dienestus un aprūpes struktūras, jo šī personu grupa, īpaši nepavadīti nepilngadīgie, ir ļoti neaizsargāti pret noziedzīgiem grupējumiem, kuri varētu viņus izmantot, un attiecīgi pret cilvēku tirdzniecību; |
| --- | --- |

14.

aicina dalībvalstis kritiski novērtēt to, kā tās veic bēgļu reģistrāciju, kā arī novērtēt attiecīgos dienestus un aprūpes struktūras, jo šī personu grupa, īpaši nepavadīti nepilngadīgie, ir ļoti neaizsargāti pret noziedzīgiem grupējumiem, kuri varētu viņus izmantot, un attiecīgi pret cilvēku tirdzniecību;

| 15. | uzskata, ka lielāka uzmanība būtu jāpievērš transpersonu stāvoklim, kuras savas dzimumidentitātes dēļ nereti tiek diskriminētas, stigmatizētas un piedzīvo vardarbības draudus; uzskata, ka transpersonas būtu jāuzskata par mazaizsargātu grupu, jo šie cilvēki ir pakļauti sevišķi lielam riskam nonākt cilvēku tirgotāju valgos; uzskata, ka dalībvalstīm, veicot atsevišķus riska novērtējumus, būtu jāņem vērā šis neaizsargātības faktors, lai nodrošinātu, ka cilvēku tirdzniecībā cietušajiem tiek sniegta pienācīga aizsardzība un aprūpe; aicina dalībvalstis amatpersonām, kas varētu nonākt saskarē ar cilvēku tirdzniecībā cietušajiem vai potenciāli cietušajiem, sniegt adekvātu apmācību par cietušo transpersonu īpašo situāciju, lai šos cilvēkus varētu identificēt proaktīvāk un lai palīdzības pakalpojumus pielāgotu viņu vajadzībām; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka lielāka uzmanība būtu jāpievērš transpersonu stāvoklim, kuras savas dzimumidentitātes dēļ nereti tiek diskriminētas, stigmatizētas un piedzīvo vardarbības draudus; uzskata, ka transpersonas būtu jāuzskata par mazaizsargātu grupu, jo šie cilvēki ir pakļauti sevišķi lielam riskam nonākt cilvēku tirgotāju valgos; uzskata, ka dalībvalstīm, veicot atsevišķus riska novērtējumus, būtu jāņem vērā šis neaizsargātības faktors, lai nodrošinātu, ka cilvēku tirdzniecībā cietušajiem tiek sniegta pienācīga aizsardzība un aprūpe; aicina dalībvalstis amatpersonām, kas varētu nonākt saskarē ar cilvēku tirdzniecībā cietušajiem vai potenciāli cietušajiem, sniegt adekvātu apmācību par cietušo transpersonu īpašo situāciju, lai šos cilvēkus varētu identificēt proaktīvāk un lai palīdzības pakalpojumus pielāgotu viņu vajadzībām;

Dzimumu perspektīva cilvēku tirdzniecības novēršanā

| 16. | uzsver, ka saskaņā ar Direktīvas 11. pantu dalībvalstīm ir pienākums izveidot mehānismus, kas ļautu savlaicīgi identificēt un atbalstīt cietušos, kā arī tiem palīdzēt, sadarbojoties ar attiecīgajām atbalsta organizācijām; uzsver, ka ir nepieciešama pieeja, kas pamatojas uz četrām galvenajām stratēģijām: novēršanu, saukšanu pie kriminālatbildības, cietušo aizsardzību un daudzlīmeņu partnerību; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka saskaņā ar Direktīvas 11. pantu dalībvalstīm ir pienākums izveidot mehānismus, kas ļautu savlaicīgi identificēt un atbalstīt cietušos, kā arī tiem palīdzēt, sadarbojoties ar attiecīgajām atbalsta organizācijām; uzsver, ka ir nepieciešama pieeja, kas pamatojas uz četrām galvenajām stratēģijām: novēršanu, saukšanu pie kriminālatbildības, cietušo aizsardzību un daudzlīmeņu partnerību;

| 17. | aicina dalībvalstis izskaust nesodāmību, noteikt, ka cilvēku tirdzniecība ir noziedzīga darbība, un nodrošināt, ka likumpārkāpēji tiek saukti pie atbildības un sankcijas tiek palielinātas; tāpēc mudina dalībvalstis ratificēt visus attiecīgos starptautiskos dokumentus, nolīgumus un juridiskās saistības, ar ko efektīvāk, koordinētāk un saskaņotāk varēs cīnīties pret cilvēku tirdzniecību, tostarp aicina ratificēt Eiropas Padomes Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecību; |
| --- | --- |

17.

aicina dalībvalstis izskaust nesodāmību, noteikt, ka cilvēku tirdzniecība ir noziedzīga darbība, un nodrošināt, ka likumpārkāpēji tiek saukti pie atbildības un sankcijas tiek palielinātas; tāpēc mudina dalībvalstis ratificēt visus attiecīgos starptautiskos dokumentus, nolīgumus un juridiskās saistības, ar ko efektīvāk, koordinētāk un saskaņotāk varēs cīnīties pret cilvēku tirdzniecību, tostarp aicina ratificēt Eiropas Padomes Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecību;

| 18. | prasa īstenot konsekventu pieeju kriminālvajāšanai saistībā ar cilvēku tirdzniecību un prasa dalībvalstīm paātrināt veikto izmeklēšanu un kriminālvajāšanu; šajā ziņā prasa dalībvalstīm uzlabot pārrobežu sadarbību, kā arī sadarbību ar attiecīgajām ES aģentūrām; |
| --- | --- |

18.

prasa īstenot konsekventu pieeju kriminālvajāšanai saistībā ar cilvēku tirdzniecību un prasa dalībvalstīm paātrināt veikto izmeklēšanu un kriminālvajāšanu; šajā ziņā prasa dalībvalstīm uzlabot pārrobežu sadarbību, kā arī sadarbību ar attiecīgajām ES aģentūrām;

| 19. | atgādina, ka sievietes un bērnus var piespiest nodarboties ar seksu apmaiņā pret aizsardzību, lai izdzīvotu, tiktu tālāk migrācijas ceļā un nodrošinātu pamatiztikas līdzekļus; uzsver, ka sievietes un bērnus, kas iesaistās dzimumattiecībās izdzīvošanas nolūkā, neuzskata par cilvēku tirdzniecības upuriem un tādējādi viņi nevar saņemt nepieciešamo palīdzību; |
| --- | --- |

19.

atgādina, ka sievietes un bērnus var piespiest nodarboties ar seksu apmaiņā pret aizsardzību, lai izdzīvotu, tiktu tālāk migrācijas ceļā un nodrošinātu pamatiztikas līdzekļus; uzsver, ka sievietes un bērnus, kas iesaistās dzimumattiecībās izdzīvošanas nolūkā, neuzskata par cilvēku tirdzniecības upuriem un tādējādi viņi nevar saņemt nepieciešamo palīdzību;

| 20. | uzsver, ka, lai novērstu cilvēku tirdzniecību un cilvēku kontrabandu, ir svarīgi radīt drošas legālās migrācijas iespējas sievietēm un bērniem (piemēram, humanitārās vīzas); norāda, ka ir arī svarīgi, lai galamērķa valstīs tiktu nodrošināts, ka sievietēm migrantēm, kurām ir piešķirtas galamērķa valstīs likumīgas uzturēšanās tiesības, būtu pieejama valodu mācīšanās un citi sociālās integrācijas, izglītības un apmācības līdzekļi, jo īpaši, lai viņas spētu izmantot savas pilsoniskās tiesības; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka, lai novērstu cilvēku tirdzniecību un cilvēku kontrabandu, ir svarīgi radīt drošas legālās migrācijas iespējas sievietēm un bērniem (piemēram, humanitārās vīzas); norāda, ka ir arī svarīgi, lai galamērķa valstīs tiktu nodrošināts, ka sievietēm migrantēm, kurām ir piešķirtas galamērķa valstīs likumīgas uzturēšanās tiesības, būtu pieejama valodu mācīšanās un citi sociālās integrācijas, izglītības un apmācības līdzekļi, jo īpaši, lai viņas spētu izmantot savas pilsoniskās tiesības;

| 21. | aicina dalībvalstis izmantot pienācīgi strukturētas cietušo iztaujāšanas metodes, lai palīdzētu sasniegt precīzu notikumu rekonstrukciju, tajā pašā laikā neizdarot psiholoģisku spiedienu uz cietušajiem, kuri tā jau ir nobijušies un apmulsuši; |
| --- | --- |

21.

aicina dalībvalstis izmantot pienācīgi strukturētas cietušo iztaujāšanas metodes, lai palīdzētu sasniegt precīzu notikumu rekonstrukciju, tajā pašā laikā neizdarot psiholoģisku spiedienu uz cietušajiem, kuri tā jau ir nobijušies un apmulsuši;

| 22. | uzsver, ka visiem cilvēku tirdzniecības apkarošanas centieniem ir jāpanāk līdzsvars starp koncentrēšanos uz kriminālvajāšanu un atbildību aizsargāt cietušos; uzsver, ka cietušo atbalstīšanai ir būtiska nozīme cilvēku tirdzniecības novēršanā, jo cietušie, kas saņem labu atbalstu, spēj labāk izveseļoties no piedzīvotās traumas, palīdzēt likumpārkāpēju saukšanā pie kriminālatbildības, novēršanas programmu sagatavošanā un politikas veidošanā, kā arī izvairīties no atkārtotas kļūšanas par cilvēku tirdzniecības upuriem; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka visiem cilvēku tirdzniecības apkarošanas centieniem ir jāpanāk līdzsvars starp koncentrēšanos uz kriminālvajāšanu un atbildību aizsargāt cietušos; uzsver, ka cietušo atbalstīšanai ir būtiska nozīme cilvēku tirdzniecības novēršanā, jo cietušie, kas saņem labu atbalstu, spēj labāk izveseļoties no piedzīvotās traumas, palīdzēt likumpārkāpēju saukšanā pie kriminālatbildības, novēršanas programmu sagatavošanā un politikas veidošanā, kā arī izvairīties no atkārtotas kļūšanas par cilvēku tirdzniecības upuriem;

| 23. | uzsver, ka internetam ir būtiska koma kā videi, kas cilvēku tirdzniecības noziegumus ļauj izdarīt vieglāk, tādējādi tas vēl vairāk sarežģī problēmas cīņā ar šo nopietno organizētās noziedzības veidu; nosoda to, ka internets arvien vairāk tiek izmantots upuru vervēšanai gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās, ievietojot nepatiesus darba piedāvājumus, reklamējot pakalpojumus, ko sniedz izmantotie upuri, un informācijas apmaiņai starp noziedzīgiem tīkliem; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka to attiecīgajā cilvēku tirdzniecības apkarošanas politikā tas tiek ņemts vērā un ka tiesībaizsardzības iestādēm, kas nodarbojas ar kibertehnoloģiju jautājumiem, ir nepieciešamās zināšanas par dzimumu perspektīvu, lai novērstu un efektīvi cīnītos pret visiem šā nozieguma veidiem, jo īpaši attiecībā uz cilvēku tirdzniecību seksuālas izmantošanas nolūkā; uzsver, ka jaunās tehnoloģijas, sociālie plašsaziņas līdzekļi un internets arī būtu jāizmanto, lai izplatītu labu praksi cīņā pret cilvēku tirdzniecību un vairotu informētību un brīdinātu potenciālos upurus par cilvēku tirdzniecības risku; šajā saistībā aicina Komisiju izpētīt interneta turpmāko lomu cilvēku tirdzniecībā un pienācīgi informēt Parlamentu; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka internetam ir būtiska koma kā videi, kas cilvēku tirdzniecības noziegumus ļauj izdarīt vieglāk, tādējādi tas vēl vairāk sarežģī problēmas cīņā ar šo nopietno organizētās noziedzības veidu; nosoda to, ka internets arvien vairāk tiek izmantots upuru vervēšanai gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās, ievietojot nepatiesus darba piedāvājumus, reklamējot pakalpojumus, ko sniedz izmantotie upuri, un informācijas apmaiņai starp noziedzīgiem tīkliem; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka to attiecīgajā cilvēku tirdzniecības apkarošanas politikā tas tiek ņemts vērā un ka tiesībaizsardzības iestādēm, kas nodarbojas ar kibertehnoloģiju jautājumiem, ir nepieciešamās zināšanas par dzimumu perspektīvu, lai novērstu un efektīvi cīnītos pret visiem šā nozieguma veidiem, jo īpaši attiecībā uz cilvēku tirdzniecību seksuālas izmantošanas nolūkā; uzsver, ka jaunās tehnoloģijas, sociālie plašsaziņas līdzekļi un internets arī būtu jāizmanto, lai izplatītu labu praksi cīņā pret cilvēku tirdzniecību un vairotu informētību un brīdinātu potenciālos upurus par cilvēku tirdzniecības risku; šajā saistībā aicina Komisiju izpētīt interneta turpmāko lomu cilvēku tirdzniecībā un pienācīgi informēt Parlamentu;

| 24. | pauž nožēlu par to, ka upuru identificēšana joprojām ir viens no sarežģītākajiem un nepilnīgākajiem īstenošanas aspektiem, taču uzsver, ka tas nemazina dalībvalstu atbildību aizsargāt šīs neaizsargātās personas; uzsver, ka nozieguma piespiedu un maldinošā rakstura dēļ cietušie, iespējams, var neapzināties savu neaizsargātību; uzsver, ka darbības, kuras cilvēku tirdzniecības upuri ir spiesti veikt, dažās dalībvalstīs ir noziedzīgi nodarījumi, kas dažos gadījumos pasliktina uzticēšanos starp cietušo un iestādēm; atzīmē, ka Direktīvā 2011/36/ES ir aizliegts piemērot sodu cilvēku tirdzniecībā cietušajiem; aicina dalībvalstis īstenot Direktīvas 2011/36/ES 11.–17. pantu par cilvēku tirdzniecībā cietušo aizsardzību un atbalstīšanu ar dzimumspecifisku pieeju (jo īpaši palielinot cietušajiem paredzēto patversmju skaitu un nostiprinot programmas cietušo reintegrācijai sabiedrībā), kā arī pilnībā īstenot Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus, lai nodrošinātu cilvēku tirdzniecības upuriem pienācīgu atbalstu un palīdzību, tostarp saistībā ar tiesībām uzturēties un piekļūt darba tirgum dalībvalstī, kurā attiecīgā persona ir cietusi no cilvēku tirdzniecības; uzsver, ka šiem nosacījumiem nevajadzētu būt atkarīgiem no tā, vai cietušie ir iesnieguši apsūdzības un vai viņi sadarbojas kriminālizmeklēšanā; aicina Komisiju nostiprināt paraugprakses apmaiņu cietušo aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

24.

pauž nožēlu par to, ka upuru identificēšana joprojām ir viens no sarežģītākajiem un nepilnīgākajiem īstenošanas aspektiem, taču uzsver, ka tas nemazina dalībvalstu atbildību aizsargāt šīs neaizsargātās personas; uzsver, ka nozieguma piespiedu un maldinošā rakstura dēļ cietušie, iespējams, var neapzināties savu neaizsargātību; uzsver, ka darbības, kuras cilvēku tirdzniecības upuri ir spiesti veikt, dažās dalībvalstīs ir noziedzīgi nodarījumi, kas dažos gadījumos pasliktina uzticēšanos starp cietušo un iestādēm; atzīmē, ka Direktīvā 2011/36/ES ir aizliegts piemērot sodu cilvēku tirdzniecībā cietušajiem; aicina dalībvalstis īstenot Direktīvas 2011/36/ES 11.–17. pantu par cilvēku tirdzniecībā cietušo aizsardzību un atbalstīšanu ar dzimumspecifisku pieeju (jo īpaši palielinot cietušajiem paredzēto patversmju skaitu un nostiprinot programmas cietušo reintegrācijai sabiedrībā), kā arī pilnībā īstenot Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus, lai nodrošinātu cilvēku tirdzniecības upuriem pienācīgu atbalstu un palīdzību, tostarp saistībā ar tiesībām uzturēties un piekļūt darba tirgum dalībvalstī, kurā attiecīgā persona ir cietusi no cilvēku tirdzniecības; uzsver, ka šiem nosacījumiem nevajadzētu būt atkarīgiem no tā, vai cietušie ir iesnieguši apsūdzības un vai viņi sadarbojas kriminālizmeklēšanā; aicina Komisiju nostiprināt paraugprakses apmaiņu cietušo aizsardzības jomā;

| 25. | uzsver, ka nevalstiskās organizācijas (NVO) un personas, kuru darbs ir aizsargāt un palīdzēt cilvēku tirdzniecībā cietušajiem, nebūtu jāsauc pie atbildības par kādiem pārkāpumiem; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka nevalstiskās organizācijas (NVO) un personas, kuru darbs ir aizsargāt un palīdzēt cilvēku tirdzniecībā cietušajiem, nebūtu jāsauc pie atbildības par kādiem pārkāpumiem;

| 26. | stingri kritizē faktu, ka cilvēku tirdzniecībai pakļautu personu pakalpojumu izmantošana joprojām nav kriminālpārkāpums visās dalībvalstīs, bet atzīst, ka tiesā ir grūti pierādīt apzinātu izmantošanu, un uzskata, ka svarīgs solis šā nozieguma nopietnības atzīšanā būtu reāla satvara nodrošināšana cilvēku tirdzniecības novēršanai un nesodāmības kultūras apturēšanai; |
| --- | --- |

26.

stingri kritizē faktu, ka cilvēku tirdzniecībai pakļautu personu pakalpojumu izmantošana joprojām nav kriminālpārkāpums visās dalībvalstīs, bet atzīst, ka tiesā ir grūti pierādīt apzinātu izmantošanu, un uzskata, ka svarīgs solis šā nozieguma nopietnības atzīšanā būtu reāla satvara nodrošināšana cilvēku tirdzniecības novēršanai un nesodāmības kultūras apturēšanai;

| 27. | aicina dalībvalstis noteikt bargu kriminālsodu par noziegumiem, kas saistīti ar cilvēku tirdzniecību, mūsdienu verdzību un ekspluatāciju; un aicina par kriminālpārkāpumu noteikt cilvēku tirdzniecībā cietušo pakalpojumu tīšu izmantošanu, tostarp cilvēku tirdzniecībā cietušo vai citu personu iesaistīšanu prostitūcijā vai citos seksuālās izmantošanas veidos, piespiedu darbu vai pakalpojumu sniegšanu, tostarp ubagošanu, turēšanu verdzībā vai darbības, kas līdzinās turēšanai verdzībā, kalpību, izmantošanu noziedzīgās darbībās vai orgānu izņemšanu; norāda uz mazo kriminālvajāšanu un apsūdzību skaitu par cilvēku tirdzniecības noziegumiem valsts līmenī; |
| --- | --- |

27.

aicina dalībvalstis noteikt bargu kriminālsodu par noziegumiem, kas saistīti ar cilvēku tirdzniecību, mūsdienu verdzību un ekspluatāciju; un aicina par kriminālpārkāpumu noteikt cilvēku tirdzniecībā cietušo pakalpojumu tīšu izmantošanu, tostarp cilvēku tirdzniecībā cietušo vai citu personu iesaistīšanu prostitūcijā vai citos seksuālās izmantošanas veidos, piespiedu darbu vai pakalpojumu sniegšanu, tostarp ubagošanu, turēšanu verdzībā vai darbības, kas līdzinās turēšanai verdzībā, kalpību, izmantošanu noziedzīgās darbībās vai orgānu izņemšanu; norāda uz mazo kriminālvajāšanu un apsūdzību skaitu par cilvēku tirdzniecības noziegumiem valsts līmenī;

| 28. | atzīmē, ka cietušie galvenokārt tiek reģistrēti, balstoties uz policijas sniegto informāciju, un norāda, ka ir vajadzīgi pietiekami cilvēkresursi un finanšu līdzekļi, tostarp mērķtiecīgas un specializētas mācības tiesībaizsardzības iestādēm, un labāks dzimumu līdzsvars darbinieku vidū; uzsver, ka dažās dalībvalstīs cilvēku tirdzniecības upuru reģistrācijā, izmantojot cietumus un aizturēšanas iestādes, ir atklājušās nepilnības sistēmā, kā arī iesaistīto speciālistu zināšanās; uzstāj, ka ES dalībvalstīm ir efektīvi jāpiemēro tiesību akti, lai apkarotu cilvēku tirdzniecību, un arī uzsver, ka, lai uzlabotu cietušo personu identifikāciju un palielinātu izpratni par cilvēku tirdzniecības izsmalcinātajām metodēm, krimināltiesību sistēmai būtu vairāk jākoncentrē uzmanība uz ekspluatācijas dinamiku un tiesību aktu piemērošanu; šajā sakarībā norāda, ka saskaņā ar Regulu (ES) 2015/2219 CEPOL būtu jāveicina kopīga cieņa un izpratne par pamattiesībām tiesībaizsardzības jomā, tostarp par cietušo tiesībām, atbalstu un aizsardzību; |
| --- | --- |

28.

atzīmē, ka cietušie galvenokārt tiek reģistrēti, balstoties uz policijas sniegto informāciju, un norāda, ka ir vajadzīgi pietiekami cilvēkresursi un finanšu līdzekļi, tostarp mērķtiecīgas un specializētas mācības tiesībaizsardzības iestādēm, un labāks dzimumu līdzsvars darbinieku vidū; uzsver, ka dažās dalībvalstīs cilvēku tirdzniecības upuru reģistrācijā, izmantojot cietumus un aizturēšanas iestādes, ir atklājušās nepilnības sistēmā, kā arī iesaistīto speciālistu zināšanās; uzstāj, ka ES dalībvalstīm ir efektīvi jāpiemēro tiesību akti, lai apkarotu cilvēku tirdzniecību, un arī uzsver, ka, lai uzlabotu cietušo personu identifikāciju un palielinātu izpratni par cilvēku tirdzniecības izsmalcinātajām metodēm, krimināltiesību sistēmai būtu vairāk jākoncentrē uzmanība uz ekspluatācijas dinamiku un tiesību aktu piemērošanu; šajā sakarībā norāda, ka saskaņā ar Regulu (ES) 2015/2219 CEPOL būtu jāveicina kopīga cieņa un izpratne par pamattiesībām tiesībaizsardzības jomā, tostarp par cietušo tiesībām, atbalstu un aizsardzību;

| 29. | prasa piešķirt lielāku prioritāti un resursus Eiropolam un valstu policijas spēkiem kriminālvajāšanas sākšanai pret personām, kas veicina cilvēku tirdzniecību, īpašu uzmanību pievēršot policijas spēku un plašas sabiedrības izpratnes veidošanai par jauniem cilvēku tirdzniecības veidiem; |
| --- | --- |

29.

prasa piešķirt lielāku prioritāti un resursus Eiropolam un valstu policijas spēkiem kriminālvajāšanas sākšanai pret personām, kas veicina cilvēku tirdzniecību, īpašu uzmanību pievēršot policijas spēku un plašas sabiedrības izpratnes veidošanai par jauniem cilvēku tirdzniecības veidiem;

| 30. | aicina Eiropolu un dalībvalstis nostiprināt pasākumus vervētāju apkarošanai, vai nu īstenojot proaktīvu pieeju, vai reaģējot uz cietušā liecībām, kā noteikts Direktīvas 2011/36/ES 9. pantā; uzsver, ka vervētāji izmanto dažādus kanālus, tostarp jo īpaši sociālos tīklus un tīmekļa vietnes (vervēšanas aģentūras tiešsaistē); aicina Komisiju saistībā ar cīņu pret cilvēku tirdzniecību paplašināt pilnvaras, kādas piešķirtas Eiropola ES vienībai ziņošanai par interneta saturu (IRU); |
| --- | --- |

30.

aicina Eiropolu un dalībvalstis nostiprināt pasākumus vervētāju apkarošanai, vai nu īstenojot proaktīvu pieeju, vai reaģējot uz cietušā liecībām, kā noteikts Direktīvas 2011/36/ES 9. pantā; uzsver, ka vervētāji izmanto dažādus kanālus, tostarp jo īpaši sociālos tīklus un tīmekļa vietnes (vervēšanas aģentūras tiešsaistē); aicina Komisiju saistībā ar cīņu pret cilvēku tirdzniecību paplašināt pilnvaras, kādas piešķirtas Eiropola ES vienībai ziņošanai par interneta saturu (IRU);

| 31. | aicina Komisiju novērtēt dalībvalstu un Eiropola sadarbības efektivitāti cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā; uzsver, ka ir svarīga sistemātiska datu apmaiņa un saņemšana no visām dalībvalstīm, kā arī šajā nolūkā izmantotās Eiropas datubāzes, tostarp Eiropola datubāzes Focal Point Phoenix un Focal Point Twins; uzsver, ka robežsargiem un krasta apsardzei ir nepieciešama piekļuve Eiropola datubāzēm; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju novērtēt dalībvalstu un Eiropola sadarbības efektivitāti cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā; uzsver, ka ir svarīga sistemātiska datu apmaiņa un saņemšana no visām dalībvalstīm, kā arī šajā nolūkā izmantotās Eiropas datubāzes, tostarp Eiropola datubāzes Focal Point Phoenix un Focal Point Twins; uzsver, ka robežsargiem un krasta apsardzei ir nepieciešama piekļuve Eiropola datubāzēm;

| 32. | norāda, ka cietušie izmantošanu piedzīvo atšķirīgi un ka identificēšanas metode, kurā tiek izmantots rādītāju kontrolsaraksts, var kavēt oficiālu identificēšanu, tādējādi ietekmējot cietušo piekļuvi pakalpojumiem, palīdzībai un aizsardzībai; |
| --- | --- |

32.

norāda, ka cietušie izmantošanu piedzīvo atšķirīgi un ka identificēšanas metode, kurā tiek izmantots rādītāju kontrolsaraksts, var kavēt oficiālu identificēšanu, tādējādi ietekmējot cietušo piekļuvi pakalpojumiem, palīdzībai un aizsardzībai;

| 33. | uzsver, ka, lai iedrošinātu cilvēku tirdzniecības upurus ziņot iestādēm par šiem noziedzīgajiem nodarījumiem un tādējādi uzlabotu cietušo agrīnu apzināšanu, ir jāgroza tiesību akti, lai atzītu cilvēku tirdzniecības upurus kā tiesību subjektus likuma priekšā; uzskata, ka būtu jānodrošina cilvēku tirdzniecības upuriem tiesības saņemt palīdzību un aizsardzību; uzsver nepieciešamību piešķirt lielākas pilnvaras sociālajiem darbiniekiem, medicīnas darbiniekiem un imigrācijas dienestiem noteikt, kas ir cilvēku tirdzniecība un kam jāsniedz palīdzība un aizsardzība saskaņā ar tiesību aktiem; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka, lai iedrošinātu cilvēku tirdzniecības upurus ziņot iestādēm par šiem noziedzīgajiem nodarījumiem un tādējādi uzlabotu cietušo agrīnu apzināšanu, ir jāgroza tiesību akti, lai atzītu cilvēku tirdzniecības upurus kā tiesību subjektus likuma priekšā; uzskata, ka būtu jānodrošina cilvēku tirdzniecības upuriem tiesības saņemt palīdzību un aizsardzību; uzsver nepieciešamību piešķirt lielākas pilnvaras sociālajiem darbiniekiem, medicīnas darbiniekiem un imigrācijas dienestiem noteikt, kas ir cilvēku tirdzniecība un kam jāsniedz palīdzība un aizsardzība saskaņā ar tiesību aktiem;

| 34. | prasa labāk īstenot Direktīvas 2011/36/ES 8. pantu un uzraudzīt tā izpildi, lai cilvēku tirdzniecībā cietušie netiktu kriminālvajāti un lai viņiem nepiemērotu sankcijas vai sodus, un uzsver, ka tas ietver sankciju vai sodu nepiemērošanu personām, kas ar varu iesaistītas prostitūcijā un kas nelikumīgi ieceļojušas vai uzturas tranzīta un galamērķa valstī. |
| --- | --- |

34.

prasa labāk īstenot Direktīvas 2011/36/ES 8. pantu un uzraudzīt tā izpildi, lai cilvēku tirdzniecībā cietušie netiktu kriminālvajāti un lai viņiem nepiemērotu sankcijas vai sodus, un uzsver, ka tas ietver sankciju vai sodu nepiemērošanu personām, kas ar varu iesaistītas prostitūcijā un kas nelikumīgi ieceļojušas vai uzturas tranzīta un galamērķa valstī.

| 35. | ar bažām norāda uz dažu cilvēku tirdzniecībā cietušo liecībām, ka viņi tiek arestēti un deportēti tā vietā, lai nodrošinātu viņu tiesības kā cietušajiem un palīdzētu tās īstenot un saņemt vajadzīgo palīdzību saskaņā ar Direktīvu 2004/81/EK; |
| --- | --- |

35.

ar bažām norāda uz dažu cilvēku tirdzniecībā cietušo liecībām, ka viņi tiek arestēti un deportēti tā vietā, lai nodrošinātu viņu tiesības kā cietušajiem un palīdzētu tās īstenot un saņemt vajadzīgo palīdzību saskaņā ar Direktīvu 2004/81/EK;

| 36. | aicina Komisiju izstrādāt pamatnostādnes, balstoties uz labāko praksi, lai visās ES tiesībaizsardzības iestādēs attīstītu un integrētu zināšanas par dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

36.

aicina Komisiju izstrādāt pamatnostādnes, balstoties uz labāko praksi, lai visās ES tiesībaizsardzības iestādēs attīstītu un integrētu zināšanas par dzimumu līdztiesību;

| 37. | aicina dalībvalstis ciešāk sadarboties, lai izstrādātu pamatnostādnes cilvēku tirdzniecībā cietušo personu identificēšanai, kuras konsulāriem dienestiem un robežsargiem palīdzētu veikt šo uzdevumu; |
| --- | --- |

37.

aicina dalībvalstis ciešāk sadarboties, lai izstrādātu pamatnostādnes cilvēku tirdzniecībā cietušo personu identificēšanai, kuras konsulāriem dienestiem un robežsargiem palīdzētu veikt šo uzdevumu;

| 38. | uzsver, ka ir svarīgi īstenot pieeju “sekot naudai”, jo tā ir galvenā stratēģija tādu organizēto noziedzības tīklu izmeklēšanai un kriminālvajāšanai, kuri gūst labumu no cilvēku tirdzniecības, un aicina Eiropolu un Eurojust nostiprināt savu veiktspēju cilvēku tirdzniecības apkarošanā; prasa dalībvalstīm cieši sadarboties gan ar Eiropolu, gan savstarpēji, lai izmeklētu cilvēku tirdzniecības gadījumu finansiālos un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas aspektus; uzsver, ka dalībvalstīm būtu jānostiprina sadarbība, lai iesaldētu un konfiscētu to personu aktīvus, kuras iesaistītas cilvēku tirdzniecībā, jo tas varētu būt efektīvs līdzeklis, ar ko cilvēku tirdzniecību no biznesa “zems risks–liela peļņa” padarītu par biznesu “augsts risks–maza peļņa”; šajā kontekstā aicina dalībvalstis efektīvāk izmantot visus pašreiz pieejamos instrumentus, tādus kā tiesas spriedumu savstarpēju atzīšanu, kopējas izmeklēšanas grupas un Eiropas izmeklēšanas rīkojums; uzskata, ka cilvēku tirdzniecības noziegumos apsūdzētajām personām konfiscētie aktīvi būtu jāizmanto cilvēku tirdzniecībā cietušo atbalstam un kompensēšanai; turklāt norāda, ka no cilvēku tirdzniecībā un izmantošanā gūtajiem milzu līdzekļiem tiek finansēti citi smagi noziegumi; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka ir svarīgi īstenot pieeju “sekot naudai”, jo tā ir galvenā stratēģija tādu organizēto noziedzības tīklu izmeklēšanai un kriminālvajāšanai, kuri gūst labumu no cilvēku tirdzniecības, un aicina Eiropolu un Eurojust nostiprināt savu veiktspēju cilvēku tirdzniecības apkarošanā; prasa dalībvalstīm cieši sadarboties gan ar Eiropolu, gan savstarpēji, lai izmeklētu cilvēku tirdzniecības gadījumu finansiālos un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas aspektus; uzsver, ka dalībvalstīm būtu jānostiprina sadarbība, lai iesaldētu un konfiscētu to personu aktīvus, kuras iesaistītas cilvēku tirdzniecībā, jo tas varētu būt efektīvs līdzeklis, ar ko cilvēku tirdzniecību no biznesa “zems risks–liela peļņa” padarītu par biznesu “augsts risks–maza peļņa”; šajā kontekstā aicina dalībvalstis efektīvāk izmantot visus pašreiz pieejamos instrumentus, tādus kā tiesas spriedumu savstarpēju atzīšanu, kopējas izmeklēšanas grupas un Eiropas izmeklēšanas rīkojums; uzskata, ka cilvēku tirdzniecības noziegumos apsūdzētajām personām konfiscētie aktīvi būtu jāizmanto cilvēku tirdzniecībā cietušo atbalstam un kompensēšanai; turklāt norāda, ka no cilvēku tirdzniecībā un izmantošanā gūtajiem milzu līdzekļiem tiek finansēti citi smagi noziegumi;

| 39. | aicina Tieslietu un iekšlietu (TI) aģentūras, piemēram, Eurojust, Eiropolu, Pamattiesību aģentūru, Frontex, CEPOL un Eiropas Patvēruma atbalsta biroju (EASO) izstrādāt ilgtspējīgu programmu, lai uzlabotu dzimumu līdzsvaru lēmumu pieņemšanā, kas attiecas uz cilvēku tirdzniecību; prasa sniegt datus par dzimumu sadalījumu to valdēs un personāla vidū, kam sekotu apspriedes ar dalībvalstīm par ieguvumiem no vienlīdzīgas darbā pieņemšanas un amatā paaugstināšanas tiesībaizsardzības un robežu aizsardzības iestādēs; tāpat aicina, lai tiktu aktivizētas programmas, piemēram, Eiropola “Female Factor”, visās tajās TI aģentūrās, kurās ir vislielākais vīriešu pārsvars, ar periodisku, nevis atsevišķu rīcību; |
| --- | --- |

39.

aicina Tieslietu un iekšlietu (TI) aģentūras, piemēram, Eurojust, Eiropolu, Pamattiesību aģentūru, Frontex, CEPOL un Eiropas Patvēruma atbalsta biroju (EASO) izstrādāt ilgtspējīgu programmu, lai uzlabotu dzimumu līdzsvaru lēmumu pieņemšanā, kas attiecas uz cilvēku tirdzniecību; prasa sniegt datus par dzimumu sadalījumu to valdēs un personāla vidū, kam sekotu apspriedes ar dalībvalstīm par ieguvumiem no vienlīdzīgas darbā pieņemšanas un amatā paaugstināšanas tiesībaizsardzības un robežu aizsardzības iestādēs; tāpat aicina, lai tiktu aktivizētas programmas, piemēram, Eiropola “Female Factor”, visās tajās TI aģentūrās, kurās ir vislielākais vīriešu pārsvars, ar periodisku, nevis atsevišķu rīcību;

| 40. | atgādina, ka praktizējošā personāla un amatpersonu apmācība ir būtisks priekšnoteikums tam, lai varētu agrīni identificēt potenciālo cietušo un novērst noziegumu; tādēļ aicina dalībvalstis pilnībā piemērot Direktīvas 2011/36/ES 18. panta 3. punktu un dalīties ar labāko praksi, jo īpaši, ņemot vērā dzimumu līdztiesības aspektu, veidojot apmācību programmas personām, kas, pildot amata pienākumus, nonāk saskarē ar cilvēku tirdzniecībā cietušajiem, tostarp programmas policijas darbiniekiem un citu drošības spēku, robežsardzes darbiniekiem, tiesnešiem, miertiesnešiem, juristiem un citiem tiesu iestāžu darbiniekiem, ierindas medicīnas darbiniekiem, sociālajiem darbiniekiem un psihologiem konsultantiem; uzsver, ka apmācībās būtu jāiekļauj izpratnes attīstīšana par uz dzimumu balstītu vardarbību un izmantošanu, upuru atpazīšana, oficiālais identificēšanas process un atbilstoša palīdzība upuriem, ņemot vērā dzimumu aspektu; |
| --- | --- |

40.

atgādina, ka praktizējošā personāla un amatpersonu apmācība ir būtisks priekšnoteikums tam, lai varētu agrīni identificēt potenciālo cietušo un novērst noziegumu; tādēļ aicina dalībvalstis pilnībā piemērot Direktīvas 2011/36/ES 18. panta 3. punktu un dalīties ar labāko praksi, jo īpaši, ņemot vērā dzimumu līdztiesības aspektu, veidojot apmācību programmas personām, kas, pildot amata pienākumus, nonāk saskarē ar cilvēku tirdzniecībā cietušajiem, tostarp programmas policijas darbiniekiem un citu drošības spēku, robežsardzes darbiniekiem, tiesnešiem, miertiesnešiem, juristiem un citiem tiesu iestāžu darbiniekiem, ierindas medicīnas darbiniekiem, sociālajiem darbiniekiem un psihologiem konsultantiem; uzsver, ka apmācībās būtu jāiekļauj izpratnes attīstīšana par uz dzimumu balstītu vardarbību un izmantošanu, upuru atpazīšana, oficiālais identificēšanas process un atbilstoša palīdzība upuriem, ņemot vērā dzimumu aspektu;

| 41. | aicina detalizētāk izstrādāt un izplatīt informētības palielināšanas publikācijas, kuru mērķis ir uzlabot noteiktu profesiju pārstāvju zināšanas, piemēram, “Rokasgrāmatu konsulārajiem un diplomātiskajiem darbiniekiem par atbalsta sniegšanu un palīdzēšanu cilvēku tirdzniecībā cietušajiem” (19); |
| --- | --- |

41.

aicina detalizētāk izstrādāt un izplatīt informētības palielināšanas publikācijas, kuru mērķis ir uzlabot noteiktu profesiju pārstāvju zināšanas, piemēram, “Rokasgrāmatu konsulārajiem un diplomātiskajiem darbiniekiem par atbalsta sniegšanu un palīdzēšanu cilvēku tirdzniecībā cietušajiem” (19);

| 42. | atzīst, ka ir svarīgi izveidot ilgtermiņa attiecības starp tiesībaizsardzības iestādēm, pakalpojumu sniedzējiem, dažādajām ieinteresētajām personām un cietušajiem, lai radītu uzticību un iejūtīgi nodrošinātu, ka tiek ievērotas cietušo vajadzības; uzsver, ka atbalsta organizācijām ir nepieciešams pietiekams projektu finansējums, un pauž bažas par to, ka daudzas organizācijas, jo īpaši sieviešu organizācijas, ir nonākušas grūtībās finansējuma samazinājuma dēļ; |
| --- | --- |

42.

atzīst, ka ir svarīgi izveidot ilgtermiņa attiecības starp tiesībaizsardzības iestādēm, pakalpojumu sniedzējiem, dažādajām ieinteresētajām personām un cietušajiem, lai radītu uzticību un iejūtīgi nodrošinātu, ka tiek ievērotas cietušo vajadzības; uzsver, ka atbalsta organizācijām ir nepieciešams pietiekams projektu finansējums, un pauž bažas par to, ka daudzas organizācijas, jo īpaši sieviešu organizācijas, ir nonākušas grūtībās finansējuma samazinājuma dēļ;

| 43. | uzsver, ka Komisijas un dalībvalstu finansējums būtu mērķtiecīgi jāpiešķir labākajam pakalpojumu sniedzējam, balstoties uz cietušo vajadzībām, tostarp dzimumiem un bērniem raksturīgajām prasībām, sniedzēja prasmi un jomu, kādā sniedzējs iesaistās plašā un ilgtermiņa palīdzībā un aprūpē; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka Komisijas un dalībvalstu finansējums būtu mērķtiecīgi jāpiešķir labākajam pakalpojumu sniedzējam, balstoties uz cietušo vajadzībām, tostarp dzimumiem un bērniem raksturīgajām prasībām, sniedzēja prasmi un jomu, kādā sniedzējs iesaistās plašā un ilgtermiņa palīdzībā un aprūpē;

| 44. | aicina dalībvalstis savās iniciatīvās aktīvi iekļaut sociālos partnerus, privāto sektoru, arodbiedrības un pilsonisko sabiedrību, jo īpaši NVO, kas savā darbā apkaro cilvēku tirdzniecību un sniedz palīdzību upuriem, lai novērstu cilvēku tirdzniecību, jo īpaši darbaspēka ekspluatācijas jomā, tostarp identificējot cietušos un veicot informētības palielināšanas pasākumus; |
| --- | --- |

44.

aicina dalībvalstis savās iniciatīvās aktīvi iekļaut sociālos partnerus, privāto sektoru, arodbiedrības un pilsonisko sabiedrību, jo īpaši NVO, kas savā darbā apkaro cilvēku tirdzniecību un sniedz palīdzību upuriem, lai novērstu cilvēku tirdzniecību, jo īpaši darbaspēka ekspluatācijas jomā, tostarp identificējot cietušos un veicot informētības palielināšanas pasākumus;

| 45. | norāda, ka, lai arī bērnu seksuālā izmantošana ir nelikumīga visās dalībvalstīs, bērnu tirdzniecība seksuālās izmantošanas nolūkos nav novērsta; mudina visas dalībvalstis pilnībā īstenot Direktīvu 2011/92/ES par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu un palielināt savu policijas un tiesu iestāžu sadarbību, lai novērstu un apkarotu bērnu seksuālu izmantošanu; aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm izpētīt, kā pieprasījums pēc seksuāliem pakalpojumiem veicina cilvēku tirdzniecību, tostarp bērnu tirdzniecību, un kā vislabāk samazināt pieprasījumu; šajā ziņā atgādina par dalībvalstu pienākumu īpašu uzmanību pievērst cilvēku tirdzniecībā cietušiem bērniem, tostarp nepavadītiem nepilngadīgajiem no trešām valstīm, un kriminālprocesā sniegt īpašu aizsardzību bērniem, paturot prātā, ka prioritāte vienmēr ir piešķirama bērna interesēm; |
| --- | --- |

45.

norāda, ka, lai arī bērnu seksuālā izmantošana ir nelikumīga visās dalībvalstīs, bērnu tirdzniecība seksuālās izmantošanas nolūkos nav novērsta; mudina visas dalībvalstis pilnībā īstenot Direktīvu 2011/92/ES par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu un palielināt savu policijas un tiesu iestāžu sadarbību, lai novērstu un apkarotu bērnu seksuālu izmantošanu; aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm izpētīt, kā pieprasījums pēc seksuāliem pakalpojumiem veicina cilvēku tirdzniecību, tostarp bērnu tirdzniecību, un kā vislabāk samazināt pieprasījumu; šajā ziņā atgādina par dalībvalstu pienākumu īpašu uzmanību pievērst cilvēku tirdzniecībā cietušiem bērniem, tostarp nepavadītiem nepilngadīgajiem no trešām valstīm, un kriminālprocesā sniegt īpašu aizsardzību bērniem, paturot prātā, ka prioritāte vienmēr ir piešķirama bērna interesēm;

| 46. | norāda, ka datu vākšana par bērnu tirdzniecību būtu jābalsta uz vienotu šīs noziedzīgās parādības definīciju; norāda arī, ka dažas dalībvalstis uzskata bērnu tirdzniecību par atsevišķu ekspluatācijas veidu, bet citas iekļauj cietušos bērnus kopā ar pieaugušajiem, tādējādi mazinot iespēju izveidot visaptverošu izmeklēšanas ainu un noteikt labākos izmeklēšanas pasākumus ES līmenī; |
| --- | --- |

46.

norāda, ka datu vākšana par bērnu tirdzniecību būtu jābalsta uz vienotu šīs noziedzīgās parādības definīciju; norāda arī, ka dažas dalībvalstis uzskata bērnu tirdzniecību par atsevišķu ekspluatācijas veidu, bet citas iekļauj cietušos bērnus kopā ar pieaugušajiem, tādējādi mazinot iespēju izveidot visaptverošu izmeklēšanas ainu un noteikt labākos izmeklēšanas pasākumus ES līmenī;

| 47. | uzsver, ka saskaņā ar Direktīvas 23. panta 2. punktu Komisijai 2016. gadā ir jāsniedz ziņojums, izvērtējot spēkā esošo valstu tiesību aktu ietekmi uz kriminālatbildības piemērošanu par apzinātu cilvēku tirdzniecības upura pakalpojumu izmantošanu, un ka nepieciešams veikt turpmākus pasākumus; uzsver, ka Komisijai nebūtu jāpaļaujas vienīgi uz dalībvalsts ziņošanu, bet arī būtu jāizvērtē atbilstība, sadarbojoties ar pilsonisko sabiedrību un citām attiecīgām struktūrām, piemēram, valsts iestāžu apvienību (GRETA) un valstu ziņojumiem, ko sagatavo EDSO Īpašais pārstāvis cilvēku tirdzniecības apkarošanas jautājumos un ANO īpašais referents jautājumos par cilvēku tirdzniecību un mūsdienu verdzības izpausmēm; |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka saskaņā ar Direktīvas 23. panta 2. punktu Komisijai 2016. gadā ir jāsniedz ziņojums, izvērtējot spēkā esošo valstu tiesību aktu ietekmi uz kriminālatbildības piemērošanu par apzinātu cilvēku tirdzniecības upura pakalpojumu izmantošanu, un ka nepieciešams veikt turpmākus pasākumus; uzsver, ka Komisijai nebūtu jāpaļaujas vienīgi uz dalībvalsts ziņošanu, bet arī būtu jāizvērtē atbilstība, sadarbojoties ar pilsonisko sabiedrību un citām attiecīgām struktūrām, piemēram, valsts iestāžu apvienību (GRETA) un valstu ziņojumiem, ko sagatavo EDSO Īpašais pārstāvis cilvēku tirdzniecības apkarošanas jautājumos un ANO īpašais referents jautājumos par cilvēku tirdzniecību un mūsdienu verdzības izpausmēm;

| 48. | norāda, ka dalībvalstīm trūkst kopējas izpratnes par to, kas ir pieprasījums pēc ekspluatācijas, un aicina Komisiju un dalībvalstis ierosināt pamatnostādnes par klienta sodīšanu, kas balstās uz Ziemeļvalstīs iedibināto kārtību, vienlaikus palielinot informētību par visu veidu cilvēku tirdzniecību, jo īpaši seksuālo izmantošanu, un padarot redzamus citus ekspluatācijas veidus, piemēram, mājkalpību; |
| --- | --- |

48.

norāda, ka dalībvalstīm trūkst kopējas izpratnes par to, kas ir pieprasījums pēc ekspluatācijas, un aicina Komisiju un dalībvalstis ierosināt pamatnostādnes par klienta sodīšanu, kas balstās uz Ziemeļvalstīs iedibināto kārtību, vienlaikus palielinot informētību par visu veidu cilvēku tirdzniecību, jo īpaši seksuālo izmantošanu, un padarot redzamus citus ekspluatācijas veidus, piemēram, mājkalpību;

| 49. | norāda, ka noteiktu iedzīvotāju grupu pieaugošā neaizsargātība pakļauj viņus īpašam riskam kļūt par cilvēku tirdzniecības upuriem; tomēr pauž nožēlu par to, ka cilvēku tirdzniecība notiek sakarā ar augsto pieprasījumu pēc produktiem un pakalpojumiem, kas rodas, izmantojot cilvēkus, kas ir ļoti ienesīgs organizētās noziedzības veids; |
| --- | --- |

49.

norāda, ka noteiktu iedzīvotāju grupu pieaugošā neaizsargātība pakļauj viņus īpašam riskam kļūt par cilvēku tirdzniecības upuriem; tomēr pauž nožēlu par to, ka cilvēku tirdzniecība notiek sakarā ar augsto pieprasījumu pēc produktiem un pakalpojumiem, kas rodas, izmantojot cilvēkus, kas ir ļoti ienesīgs organizētās noziedzības veids;

| 50. | uzsver datus, kas apstiprina atturošo ietekmi, kāda ir faktam, ka Zviedrijā seksuāla rakstura pakalpojumu sniegšana tika noteikta kā krimināli sodāma; uzsver šā regulējuma modeļa normatīvo iedarbību un tā potenciālu izmainīt sabiedrības attieksmi, lai samazinātu vispārējo pieprasījumu pēc cilvēku tirdzniecības upuru pakalpojumiem; |
| --- | --- |

50.

uzsver datus, kas apstiprina atturošo ietekmi, kāda ir faktam, ka Zviedrijā seksuāla rakstura pakalpojumu sniegšana tika noteikta kā krimināli sodāma; uzsver šā regulējuma modeļa normatīvo iedarbību un tā potenciālu izmainīt sabiedrības attieksmi, lai samazinātu vispārējo pieprasījumu pēc cilvēku tirdzniecības upuru pakalpojumiem;

| 51. | aicina dalībvalstis pilnībā īstenot direktīvas 18. panta 4. punktu un izstrādāt īpašas stratēģijas, kuru mērķis ir samazināt pieprasījumu pēc cilvēku tirdzniecības seksuālās izmantošanas nolūkos, piemēram, pārtraukšanas programmas un shēmas, lai sniegtu iespējas prostitūcijā iesaistītām personām un aizsargātu to tiesības, un samazinātu to neaizsargātību pret izmantošanu, un kampaņas, kurās attur no pieprasījuma pēc cilvēku tirdzniecībai pakļautu personu seksuāliem pakalpojumiem, un vienlaikus arī norāda, ka prostitūcijas regulējums ir dalībvalstu kompetencē; aicina Komisiju turpināt izpētīt jebkādu saistību starp pieprasījumu pēc seksuāliem pakalpojumiem un cilvēku tirdzniecību; uzskata, ka pieprasījumu var samazināt ar tiesību aktu palīdzību, kas nobīda kriminālo atbildību uz personām, kuras pērk cilvēku tirdzniecībai pakļauto personu seksuālos pakalpojumus, nevis uz personām, kas tos pārdod; |
| --- | --- |

51.

aicina dalībvalstis pilnībā īstenot direktīvas 18. panta 4. punktu un izstrādāt īpašas stratēģijas, kuru mērķis ir samazināt pieprasījumu pēc cilvēku tirdzniecības seksuālās izmantošanas nolūkos, piemēram, pārtraukšanas programmas un shēmas, lai sniegtu iespējas prostitūcijā iesaistītām personām un aizsargātu to tiesības, un samazinātu to neaizsargātību pret izmantošanu, un kampaņas, kurās attur no pieprasījuma pēc cilvēku tirdzniecībai pakļautu personu seksuāliem pakalpojumiem, un vienlaikus arī norāda, ka prostitūcijas regulējums ir dalībvalstu kompetencē; aicina Komisiju turpināt izpētīt jebkādu saistību starp pieprasījumu pēc seksuāliem pakalpojumiem un cilvēku tirdzniecību; uzskata, ka pieprasījumu var samazināt ar tiesību aktu palīdzību, kas nobīda kriminālo atbildību uz personām, kuras pērk cilvēku tirdzniecībai pakļauto personu seksuālos pakalpojumus, nevis uz personām, kas tos pārdod;

| 52. | prasa ES pievērst uzmanību jaunajiem cilvēku tirdzniecības un izmantošanas veidiem un padarīt tos redzamus, tostarp attiecībā uz izmantošanu reproduktīviem mērķiem un jaundzimušo tirdzniecību; |
| --- | --- |

52.

prasa ES pievērst uzmanību jaunajiem cilvēku tirdzniecības un izmantošanas veidiem un padarīt tos redzamus, tostarp attiecībā uz izmantošanu reproduktīviem mērķiem un jaundzimušo tirdzniecību;

| 53. | ar bažām norāda, ka ļoti maz dalībvalstu ir skaidri definējušas pieprasījuma mazināšanas programmas un ka kopumā tās ir vērstas uz cilvēku tirdzniecību seksuālās izmantošanas nolūkos; aicina dalībvalstis izstrādāt pieprasījuma mazināšanas programmas visu veidu cilvēku tirdzniecībai; |
| --- | --- |

53.

ar bažām norāda, ka ļoti maz dalībvalstu ir skaidri definējušas pieprasījuma mazināšanas programmas un ka kopumā tās ir vērstas uz cilvēku tirdzniecību seksuālās izmantošanas nolūkos; aicina dalībvalstis izstrādāt pieprasījuma mazināšanas programmas visu veidu cilvēku tirdzniecībai;

| 54. | norāda, ka viltus laulības var tikt kvalificētas kā cilvēku tirdzniecība pie noteiktiem apstākļiem, ja pastāv piespiedu izmantošanas elements, un ka pastāv lielāka iespēja, ka par upuriem kļūst sievietes un meitenes; |
| --- | --- |

54.

norāda, ka viltus laulības var tikt kvalificētas kā cilvēku tirdzniecība pie noteiktiem apstākļiem, ja pastāv piespiedu izmantošanas elements, un ka pastāv lielāka iespēja, ka par upuriem kļūst sievietes un meitenes;

| 55. | uzsver, ka centieni uzlabot dzimumu līdztiesību palīdz novērst cilvēku tirdzniecību un tajos būtu jāiekļauj stratēģijas, kurās sievietēm un meitenēm tiek nodrošināta izglītība un iespējas, lai stiprinātu viņu vietu sabiedrībā un padarītu viņas mazāk neaizsargātas pret cilvēku tirdzniecību; aicina dalībvalstis veikt proaktīvākus preventīvos pasākumus, piemēram, informatīvas un izpratnes vairošanas kampaņas, apmācību, kas paredzēta īpaši vīriešiem, mērķtiecīgus darbseminārus neaizsargātām grupām un izglītības pasākumus skolās, tostarp veicinot vienlīdzību, apkarojot seksisma stereotipus un ar dzimumu saistītu vardarbību, jo vienlīdzīgai attieksmei vajadzētu būt visas sabiedrības mērķim; |
| --- | --- |

55.

uzsver, ka centieni uzlabot dzimumu līdztiesību palīdz novērst cilvēku tirdzniecību un tajos būtu jāiekļauj stratēģijas, kurās sievietēm un meitenēm tiek nodrošināta izglītība un iespējas, lai stiprinātu viņu vietu sabiedrībā un padarītu viņas mazāk neaizsargātas pret cilvēku tirdzniecību; aicina dalībvalstis veikt proaktīvākus preventīvos pasākumus, piemēram, informatīvas un izpratnes vairošanas kampaņas, apmācību, kas paredzēta īpaši vīriešiem, mērķtiecīgus darbseminārus neaizsargātām grupām un izglītības pasākumus skolās, tostarp veicinot vienlīdzību, apkarojot seksisma stereotipus un ar dzimumu saistītu vardarbību, jo vienlīdzīgai attieksmei vajadzētu būt visas sabiedrības mērķim;

| 56. | uzsver, ka informētības palielināšanas shēmas efektīvi izglīto patērētājus, aicinot tos izvēlēties tādu korporāciju produktus, kuru piegādes ķēdē nav iesaistīta verdzība, taču norāda, ka ar to vien nepietiek, lai samazinātu pieprasījumu pēc cilvēku tirdzniecības; |
| --- | --- |

56.

uzsver, ka informētības palielināšanas shēmas efektīvi izglīto patērētājus, aicinot tos izvēlēties tādu korporāciju produktus, kuru piegādes ķēdē nav iesaistīta verdzība, taču norāda, ka ar to vien nepietiek, lai samazinātu pieprasījumu pēc cilvēku tirdzniecības;

| 57. | norāda, ka Direktīvā 2009/52/EK jau ir noteikts, ka ir nelikumīgi, ja darba devēji izmanto tādu trešo valstu valstspiederīgo darbu vai pakalpojumus, kuriem ES nav likumīgas uzturēšanās atļaujas, ja ir zināms, ka tie ir cilvēku tirdzniecības upuri; atzīst, ka šajā regulējumā nav iekļauti tādi cilvēku tirdzniecības upuri, kuri ir ES pilsoņi; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka to nacionālajos tiesību aktos ES pilsoņi, kas ir cilvēku tirdzniecības upuri, tiek aizsargāti no darbaspēka ekspluatācijas un ka tiek piemērotas attiecīgas sankcijas; |
| --- | --- |

57.

norāda, ka Direktīvā 2009/52/EK jau ir noteikts, ka ir nelikumīgi, ja darba devēji izmanto tādu trešo valstu valstspiederīgo darbu vai pakalpojumus, kuriem ES nav likumīgas uzturēšanās atļaujas, ja ir zināms, ka tie ir cilvēku tirdzniecības upuri; atzīst, ka šajā regulējumā nav iekļauti tādi cilvēku tirdzniecības upuri, kuri ir ES pilsoņi; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka to nacionālajos tiesību aktos ES pilsoņi, kas ir cilvēku tirdzniecības upuri, tiek aizsargāti no darbaspēka ekspluatācijas un ka tiek piemērotas attiecīgas sankcijas;

| 58. | atgādina, ka saskaņā ar Eiropola datiem pēc ierašanās ES 2015. gadā ir pazuduši ap 10 000 nepavadītu bērnu un ka šie bērni varētu būt cilvēku tirdzniecības upuri un pakļauti visu veidu ekspluatācijai un ļaunprātīgai izmantošanai; aicina dalībvalstis pilnībā īstenot patvēruma tiesību aktu paketi un reģistrēt bērnus, kad tie ierodas, lai nodrošinātu to iekļaušanu bērnu aizsardzības sistēmās; aicina dalībvalstis uzlabot informācijas apmaiņu, lai Eiropā labāk aizsargātu bērnus migrantus; |
| --- | --- |

58.

atgādina, ka saskaņā ar Eiropola datiem pēc ierašanās ES 2015. gadā ir pazuduši ap 10 000 nepavadītu bērnu un ka šie bērni varētu būt cilvēku tirdzniecības upuri un pakļauti visu veidu ekspluatācijai un ļaunprātīgai izmantošanai; aicina dalībvalstis pilnībā īstenot patvēruma tiesību aktu paketi un reģistrēt bērnus, kad tie ierodas, lai nodrošinātu to iekļaušanu bērnu aizsardzības sistēmās; aicina dalībvalstis uzlabot informācijas apmaiņu, lai Eiropā labāk aizsargātu bērnus migrantus;

| 59. | pauž bažas par to, ka trūkst datu par romu sievietēm un bērniem, kas pakļauti riskam kļūt par cilvēku tirdzniecības objektu piespiedu darbam vai pakalpojumiem, kas ietver sevī ubagošanu; aicina Komisiju sniegt datus par romu sievietēm un bērniem, kas atzīti par cilvēku tirdzniecības upuriem, — cik daudzi ir saņēmuši cietušā palīdzību un kurās valstīs; |
| --- | --- |

59.

pauž bažas par to, ka trūkst datu par romu sievietēm un bērniem, kas pakļauti riskam kļūt par cilvēku tirdzniecības objektu piespiedu darbam vai pakalpojumiem, kas ietver sevī ubagošanu; aicina Komisiju sniegt datus par romu sievietēm un bērniem, kas atzīti par cilvēku tirdzniecības upuriem, — cik daudzi ir saņēmuši cietušā palīdzību un kurās valstīs;

| 60. | uzsver, ka piespiedu laulības var uzskatīt par cilvēku tirdzniecības veidu, ja tās satur cietušā izmantošanas elementu, un aicina visas dalībvalstis ņemt vērā šo aspektu; uzsver, ka izmantošana var būt seksuāla (izvarošana laulībā, piespiedu prostitūcija vai pornogrāfija) vai ekonomiska (piespiedu darbs vai ubagošana) un ka piespiedu laulības var būt cilvēku tirdzniecības galamērķis (cietušā pārdošana laulātajam vai laulības piespiedu noslēgšana); uzsver, ka iestādēm ir sarežģīti konstatēt šāda veida tirdzniecību, jo tā notiek privāti; aicina dalībvalstis sniegt piemērotus patversmes pakalpojumus cilvēku tirdzniecībā cietušajiem; aicina Komisiju stiprināt paraugprakses apmaiņu šajā jomā; |
| --- | --- |

60.

uzsver, ka piespiedu laulības var uzskatīt par cilvēku tirdzniecības veidu, ja tās satur cietušā izmantošanas elementu, un aicina visas dalībvalstis ņemt vērā šo aspektu; uzsver, ka izmantošana var būt seksuāla (izvarošana laulībā, piespiedu prostitūcija vai pornogrāfija) vai ekonomiska (piespiedu darbs vai ubagošana) un ka piespiedu laulības var būt cilvēku tirdzniecības galamērķis (cietušā pārdošana laulātajam vai laulības piespiedu noslēgšana); uzsver, ka iestādēm ir sarežģīti konstatēt šāda veida tirdzniecību, jo tā notiek privāti; aicina dalībvalstis sniegt piemērotus patversmes pakalpojumus cilvēku tirdzniecībā cietušajiem; aicina Komisiju stiprināt paraugprakses apmaiņu šajā jomā;

| 61. | pauž bažas par to, ka pieaug tāda parādība kā cenšanās iegūt uzticību seksuālos nolūkos; atgādina, ka cietušie bieži vien atrodas emocionālas atkarības stāvoklī, kas apgrūtina izmeklēšanas darbu, jo šādas personas ir sarežģītāk identificēt kā cilvēku tirdzniecībā cietušos un tās bieži atsakās liecināt pret saviem izmantotājiem; aicina Komisiju stiprināt paraugprakses apmaiņu šajā jomā; aicina dalībvalstis sagādāt īpašas patversmes šiem cietušajiem un nodrošināt, ka tiesībaizsardzības un tiesu iestādes atzīst viņu cietušā statusu, jo īpaši gadījumos, kad attiecīgās personas ir nepilngadīgas, lai novērstu viņu stigmatizāciju “sliktas uzvedības” dēļ; |
| --- | --- |

61.

pauž bažas par to, ka pieaug tāda parādība kā cenšanās iegūt uzticību seksuālos nolūkos; atgādina, ka cietušie bieži vien atrodas emocionālas atkarības stāvoklī, kas apgrūtina izmeklēšanas darbu, jo šādas personas ir sarežģītāk identificēt kā cilvēku tirdzniecībā cietušos un tās bieži atsakās liecināt pret saviem izmantotājiem; aicina Komisiju stiprināt paraugprakses apmaiņu šajā jomā; aicina dalībvalstis sagādāt īpašas patversmes šiem cietušajiem un nodrošināt, ka tiesībaizsardzības un tiesu iestādes atzīst viņu cietušā statusu, jo īpaši gadījumos, kad attiecīgās personas ir nepilngadīgas, lai novērstu viņu stigmatizāciju “sliktas uzvedības” dēļ;

Cietušajiem sniegtās palīdzības, atbalsta un aizsardzības dzimumu dimensija

| 62. | pauž bažas par to, ka ne visi cietušie var viegli piekļūt pakalpojumiem vai zina par tiem; uzsver, ka saistībā ar piekļuvi šiem pakalpojumiem nedrīkst pastāvēt diskriminācija; |
| --- | --- |

62.

pauž bažas par to, ka ne visi cietušie var viegli piekļūt pakalpojumiem vai zina par tiem; uzsver, ka saistībā ar piekļuvi šiem pakalpojumiem nedrīkst pastāvēt diskriminācija;

| 63. | norāda, ka cilvēku tirdzniecībā cietušajiem ir nepieciešami specializēti pakalpojumi, tostarp droša īstermiņa un ilgtermiņa izmitināšana, liecinieku aizsardzības shēmas, veselības aprūpe un konsultācijas, rakstveida un mutiskās tulkošanas pakalpojumi, tiesiskā aizsardzība, kompensācija, piekļuve izglītībai un apmācībai, tostarp viņu dzīvesvietas valsts valodas mācīšana, iekārtošana darbā un (atkārtota) integrācija, mediācija ģimenes lietās, kā arī palīdzība attiecībā uz pārmitināšanu, un ka šie pakalpojumi būtu jāpielāgo katram gadījumam atsevišķi, īpašu uzmanību pievēršot dzimumu aspektam; |
| --- | --- |

63.

norāda, ka cilvēku tirdzniecībā cietušajiem ir nepieciešami specializēti pakalpojumi, tostarp droša īstermiņa un ilgtermiņa izmitināšana, liecinieku aizsardzības shēmas, veselības aprūpe un konsultācijas, rakstveida un mutiskās tulkošanas pakalpojumi, tiesiskā aizsardzība, kompensācija, piekļuve izglītībai un apmācībai, tostarp viņu dzīvesvietas valsts valodas mācīšana, iekārtošana darbā un (atkārtota) integrācija, mediācija ģimenes lietās, kā arī palīdzība attiecībā uz pārmitināšanu, un ka šie pakalpojumi būtu jāpielāgo katram gadījumam atsevišķi, īpašu uzmanību pievēršot dzimumu aspektam;

| 64. | uzsver, ka cilvēku tirdzniecības dzimumu dimensija satur pienākumu dalībvalstīm to uzskatīt par veidu, kādā tiek īstenota vardarbība pret sievietēm un meitenēm; uzsver, ka lielāka vērība jāvelta izmantošanas dinamikai un ar to saistītajam ilgtermiņa emocionālajam un psiholoģiskajam kaitējumam; prasa Komisijai sagatavot Eiropas stratēģiju ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanai, kas saturētu tiesību akta priekšlikumu par vardarbību pret sievietēm, iekļaujot cilvēku tirdzniecību; |
| --- | --- |

64.

uzsver, ka cilvēku tirdzniecības dzimumu dimensija satur pienākumu dalībvalstīm to uzskatīt par veidu, kādā tiek īstenota vardarbība pret sievietēm un meitenēm; uzsver, ka lielāka vērība jāvelta izmantošanas dinamikai un ar to saistītajam ilgtermiņa emocionālajam un psiholoģiskajam kaitējumam; prasa Komisijai sagatavot Eiropas stratēģiju ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanai, kas saturētu tiesību akta priekšlikumu par vardarbību pret sievietēm, iekļaujot cilvēku tirdzniecību;

| 65. | uzsver, ka daudzi valdības dienesti un pilsoniskā sabiedrība ir paveikuši labu darbu, atklājot cilvēku tirdzniecības upurus un cietušajiem sniedzot palīdzību un atbalstu, kaut arī šis darbs netiek konsekventi veikts visās dalībvalstīs vai saistībā ar dažādajiem cilvēku tirdzniecības veidiem; |
| --- | --- |

65.

uzsver, ka daudzi valdības dienesti un pilsoniskā sabiedrība ir paveikuši labu darbu, atklājot cilvēku tirdzniecības upurus un cietušajiem sniedzot palīdzību un atbalstu, kaut arī šis darbs netiek konsekventi veikts visās dalībvalstīs vai saistībā ar dažādajiem cilvēku tirdzniecības veidiem;

| 66. | uzsver nepieciešamību nodrošināt atbilstošu finansējumu neatkarīgām NVO un dzimumiem specializētiem patvērumiem, lai atbilstoši apmierinātu vajadzības visos etapos upura ceļā uz galamērķa valstīm un profilaktiski strādātu attiecīgajās izcelsmes, tranzīta un galamērķa valstīs; |
| --- | --- |

66.

uzsver nepieciešamību nodrošināt atbilstošu finansējumu neatkarīgām NVO un dzimumiem specializētiem patvērumiem, lai atbilstoši apmierinātu vajadzības visos etapos upura ceļā uz galamērķa valstīm un profilaktiski strādātu attiecīgajās izcelsmes, tranzīta un galamērķa valstīs;

| 67. | aicina dalībvalstis ieviest uzticības tālruņu līnijas, pa kurām cilvēku tirdzniecībā un izmantošanā cietušie varētu prasīt palīdzību un padomu; norāda, ka šādas uzticības tālruņu līnijas ir izrādījušās ļoti sekmīgs risinājums citu problēmu jomā, tādu kā radikalizācija un bērnu nolaupīšana; |
| --- | --- |

67.

aicina dalībvalstis ieviest uzticības tālruņu līnijas, pa kurām cilvēku tirdzniecībā un izmantošanā cietušie varētu prasīt palīdzību un padomu; norāda, ka šādas uzticības tālruņu līnijas ir izrādījušās ļoti sekmīgs risinājums citu problēmu jomā, tādu kā radikalizācija un bērnu nolaupīšana;

| 68. | mudina dalībvalstis nodrošināt, ka cilvēku tirdzniecībā cietušajiem tiek sniegti dzimumam pielāgoti pakalpojumi, kas atbilst viņu vajadzībām, atzīstot visa veida vajadzības, kas var būt specifiskas tam cilvēku tirdzniecības veidam, kam viņi ir bijuši pakļauti; uzsver — lai arī lielākā daļa cietušo ir sievietes un meitenes, vajadzētu sniegt specializētus pakalpojumus visu dzimumu cietušajiem; |
| --- | --- |

68.

mudina dalībvalstis nodrošināt, ka cilvēku tirdzniecībā cietušajiem tiek sniegti dzimumam pielāgoti pakalpojumi, kas atbilst viņu vajadzībām, atzīstot visa veida vajadzības, kas var būt specifiskas tam cilvēku tirdzniecības veidam, kam viņi ir bijuši pakļauti; uzsver — lai arī lielākā daļa cietušo ir sievietes un meitenes, vajadzētu sniegt specializētus pakalpojumus visu dzimumu cietušajiem;

| 69. | uzsver, ka daudzas seksuāli izmantotās personas tiek sazāļotas, lai viņas noturētu fiziskas un psiholoģiskas atkarības stāvoklī; tāpēc aicina dalībvalstis noteikt īpašas atbalsta programmas šādiem cietušajiem un cilvēku tirdzniecības lietu kriminālprocesā sazāļošanu atzīt par vainu pastiprinošu apstākli; |
| --- | --- |

69.

uzsver, ka daudzas seksuāli izmantotās personas tiek sazāļotas, lai viņas noturētu fiziskas un psiholoģiskas atkarības stāvoklī; tāpēc aicina dalībvalstis noteikt īpašas atbalsta programmas šādiem cietušajiem un cilvēku tirdzniecības lietu kriminālprocesā sazāļošanu atzīt par vainu pastiprinošu apstākli;

| 70. | uzsver, ka ar seksuālo orientāciju vai dzimumidentitāti saistīto diskriminācijas veidu kumulatīvās sekas padara LGBTI personas īpaši neaizsargātas pret cilvēku tirdzniecību; aicina dalībvalstis reaģēt uz cietušo LGBTI personu īpašajām vajadzībām; aicina Komisiju veicināt paraugprakses apmaiņu šajā jomā; |
| --- | --- |

70.

uzsver, ka ar seksuālo orientāciju vai dzimumidentitāti saistīto diskriminācijas veidu kumulatīvās sekas padara LGBTI personas īpaši neaizsargātas pret cilvēku tirdzniecību; aicina dalībvalstis reaģēt uz cietušo LGBTI personu īpašajām vajadzībām; aicina Komisiju veicināt paraugprakses apmaiņu šajā jomā;

| 71. | uzsver, ka ir svarīgi, lai visas dalībvalstis sistemātiski atzītu tiesības uz drošiem abortu pakalpojumiem cilvēku tirdzniecības sieviešu dzimuma upuriem, kuru grūtniecība iestājusies viņu izmantošanas rezultātā; |
| --- | --- |

71.

uzsver, ka ir svarīgi, lai visas dalībvalstis sistemātiski atzītu tiesības uz drošiem abortu pakalpojumiem cilvēku tirdzniecības sieviešu dzimuma upuriem, kuru grūtniecība iestājusies viņu izmantošanas rezultātā;

| 72. | uzskata, ka Direktīvas 2011/36/ES 11. panta 5. punkts būtu jāpaplašina, lai iekļautu atbalstu, kas paredzēts turpmākai integrācijai (valodas apguvei, iepazīstināšanai ar kultūru un kopienu u. c.), ja cietušā situācija ir tāda, kurā var pieteikties uzturēšanās atļaujas saņemšanai; |
| --- | --- |

72.

uzskata, ka Direktīvas 2011/36/ES 11. panta 5. punkts būtu jāpaplašina, lai iekļautu atbalstu, kas paredzēts turpmākai integrācijai (valodas apguvei, iepazīstināšanai ar kultūru un kopienu u. c.), ja cietušā situācija ir tāda, kurā var pieteikties uzturēšanās atļaujas saņemšanai;

| 73. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka tiem ES un trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir cilvēku tirdzniecības upuri, pienākas uzturēšanās atļaujas; |
| --- | --- |

73.

aicina dalībvalstis nodrošināt, ka tiem ES un trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir cilvēku tirdzniecības upuri, pienākas uzturēšanās atļaujas;

| 74. | norāda, ka likumīgas uzturēšanās atļaujas neesamība nenozīmē, ka persona nevar būt cilvēku tirdzniecības upuris, un tādēļ šādiem upuriem būtu jānodrošina tādas pašas tiesības kā citiem; aicina dalībvalstis neapvienot migrācijas un cilvēku tirdzniecības jautājumus, uzsverot beznosacījumu palīdzības sniegšanas principu, kas ir noteikts direktīvā; |
| --- | --- |

74.

norāda, ka likumīgas uzturēšanās atļaujas neesamība nenozīmē, ka persona nevar būt cilvēku tirdzniecības upuris, un tādēļ šādiem upuriem būtu jānodrošina tādas pašas tiesības kā citiem; aicina dalībvalstis neapvienot migrācijas un cilvēku tirdzniecības jautājumus, uzsverot beznosacījumu palīdzības sniegšanas principu, kas ir noteikts direktīvā;

| 75. | aicina visas dalībvalstis efektīvi garantēt upuru tiesības un aicina analizēt Direktīvas 2011/36/ES īstenošanu, ņemot vērā Direktīvas 2012/29/ES noteikumus; aicina dalībvalstis sniegt bezmaksas juridisko palīdzību, tostarp tiesisko palīdzību un pārstāvību, psiholoģisko un medicīnisko atbalstu un informāciju par tiesībām uz palīdzību un veselības aprūpi, tostarp tiesībām uz abortu seksuālas izmantošanas upuriem, visām personām, kas sevi identificē kā cilvēku tirdzniecības upurus vai kas atbilst pietiekamam skaitam identifikācijas kritēriju, un palīdzēt tām īstenot savas tiesības, saņemt kompensāciju un/vai tiesisko aizsardzību; uzsver, ka pašidentifikācijai nevajadzētu būt vienīgajai prasībai, lai varētu piekļūt upuru tiesībām un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

75.

aicina visas dalībvalstis efektīvi garantēt upuru tiesības un aicina analizēt Direktīvas 2011/36/ES īstenošanu, ņemot vērā Direktīvas 2012/29/ES noteikumus; aicina dalībvalstis sniegt bezmaksas juridisko palīdzību, tostarp tiesisko palīdzību un pārstāvību, psiholoģisko un medicīnisko atbalstu un informāciju par tiesībām uz palīdzību un veselības aprūpi, tostarp tiesībām uz abortu seksuālas izmantošanas upuriem, visām personām, kas sevi identificē kā cilvēku tirdzniecības upurus vai kas atbilst pietiekamam skaitam identifikācijas kritēriju, un palīdzēt tām īstenot savas tiesības, saņemt kompensāciju un/vai tiesisko aizsardzību; uzsver, ka pašidentifikācijai nevajadzētu būt vienīgajai prasībai, lai varētu piekļūt upuru tiesībām un pakalpojumiem;

| 76. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka cilvēku tirdzniecībā cietušajiem ir pieejama juridiskā palīdzība ne tikai saistībā ar kriminālprocesu, bet arī saistībā ar jebkuru civillietu un darba tiesību vai imigrācijas/patvēruma procedūru, kurā tie iesaistīti; |
| --- | --- |

76.

aicina dalībvalstis nodrošināt, ka cilvēku tirdzniecībā cietušajiem ir pieejama juridiskā palīdzība ne tikai saistībā ar kriminālprocesu, bet arī saistībā ar jebkuru civillietu un darba tiesību vai imigrācijas/patvēruma procedūru, kurā tie iesaistīti;

| 77. | aicina dalībvalstis, lemjot par cietušo atbalsta ierobežojumiem, atzīt, ka pēc kaitējuma, ko cilvēku tirdzniecībā cietušajam nodara seksuālā izmantošana, ir nepieciešams ilgāks laiks, lai atgrieztos normālā dzīvē, nekā pēc citu veidu cilvēku tirdzniecības; prasa paplašināt aizsardzības pasākumus, kas tiek piedāvāti cilvēku tirdzniecībā cietušajiem, kuri ir bijuši pakļauti seksuālai izmantošanai, lai līdz minimumam mazinātu kaitējumu, novērstu atkārtotu nonākšanu cilvēku tirdzniecībā un sekundāro viktimizāciju un ikvienā gadījumā apmierinātu individuālās vajadzības; |
| --- | --- |

77.

aicina dalībvalstis, lemjot par cietušo atbalsta ierobežojumiem, atzīt, ka pēc kaitējuma, ko cilvēku tirdzniecībā cietušajam nodara seksuālā izmantošana, ir nepieciešams ilgāks laiks, lai atgrieztos normālā dzīvē, nekā pēc citu veidu cilvēku tirdzniecības; prasa paplašināt aizsardzības pasākumus, kas tiek piedāvāti cilvēku tirdzniecībā cietušajiem, kuri ir bijuši pakļauti seksuālai izmantošanai, lai līdz minimumam mazinātu kaitējumu, novērstu atkārtotu nonākšanu cilvēku tirdzniecībā un sekundāro viktimizāciju un ikvienā gadījumā apmierinātu individuālās vajadzības;

Direktīvas īstenošanā veikto dzimumam pielāgoto pasākumu novērtējums

| 78. | uzsver, ka jebkāds pienākums cietušajiem piedalīties cilvēku tirgotāju saukšanā pie kriminālatbildības var būt kaitējošs; uzsver, ka, īstenojot uz cilvēktiesībām vērstu pieeju, šādam pienākumam nevajadzētu būt nosacījumam, lai varētu piekļūt pakalpojumiem; |
| --- | --- |

78.

uzsver, ka jebkāds pienākums cietušajiem piedalīties cilvēku tirgotāju saukšanā pie kriminālatbildības var būt kaitējošs; uzsver, ka, īstenojot uz cilvēktiesībām vērstu pieeju, šādam pienākumam nevajadzētu būt nosacījumam, lai varētu piekļūt pakalpojumiem;

| 79. | uzsver, ka visi cilvēku tirdzniecībā cietušie būtu sistemātiski jāinformē par iespēju izmantot atlabšanas un pārdomu periodu un viņiem būtu efektīvi jānodrošina šāds periods; pauž nožēlu, ka dažās dalībvalstīs šīs tiesības ir transponētas tikai migrācijas tiesību aktos un tādēļ attiecas nevis uz visiem cilvēku tirdzniecības upuriem, bet gan tikai uz tiem, kuri atrodas nelikumīgā situācijā; atgādina, ka šīs tiesības ir jāpiešķir visiem cilvēku tirdzniecības upuriem; |
| --- | --- |

79.

uzsver, ka visi cilvēku tirdzniecībā cietušie būtu sistemātiski jāinformē par iespēju izmantot atlabšanas un pārdomu periodu un viņiem būtu efektīvi jānodrošina šāds periods; pauž nožēlu, ka dažās dalībvalstīs šīs tiesības ir transponētas tikai migrācijas tiesību aktos un tādēļ attiecas nevis uz visiem cilvēku tirdzniecības upuriem, bet gan tikai uz tiem, kuri atrodas nelikumīgā situācijā; atgādina, ka šīs tiesības ir jāpiešķir visiem cilvēku tirdzniecības upuriem;

| 80. | atgādina, ka saskaņā ar Direktīvu 2004/81/EK dalībvalstīm ir pienākums atvēlēt atlabšanas un pārdomu periodu cilvēku tirdzniecības upuriem; aicina, lai dalībvalstis, nosakot šāda perioda ilgumu, ņemtu vērā Eiropas Padomes Konvencijas par cīņu pret cilvēku tirdzniecību 13. pantu un pagarinātu minimālo 30 dienu atgūšanās un pārdomu periodu, kas iekļauts šajā konvencijā, attiecībā uz upuriem, kas tikuši pārdoti seksuālas izmantošanas mērķiem, ņemot vērā, kādu būtisku un ilgstošu kaitējumi ir nodarījusi šāda veida vardarbība; |
| --- | --- |

80.

atgādina, ka saskaņā ar Direktīvu 2004/81/EK dalībvalstīm ir pienākums atvēlēt atlabšanas un pārdomu periodu cilvēku tirdzniecības upuriem; aicina, lai dalībvalstis, nosakot šāda perioda ilgumu, ņemtu vērā Eiropas Padomes Konvencijas par cīņu pret cilvēku tirdzniecību 13. pantu un pagarinātu minimālo 30 dienu atgūšanās un pārdomu periodu, kas iekļauts šajā konvencijā, attiecībā uz upuriem, kas tikuši pārdoti seksuālas izmantošanas mērķiem, ņemot vērā, kādu būtisku un ilgstošu kaitējumi ir nodarījusi šāda veida vardarbība;

| 81. | norāda, ka pašreizējā ES stratēģija cilvēku tirdzniecības apkarošanai noslēdzas 2016. gadā, un aicina Komisiju izvērtēt pašreizējo stratēģiju un ieviest jaunu stratēģiju, kurā būtu ievērota uz cilvēktiesībām balstīta pieeja, uzmanības centrā liekot cietušos, kurā iekļauta skaidra dzimumu dimensija un ar to saistīti konkrēti pasākumi, kura atbilstoši un efektīvi pievēršas profilaksei un turpina īstenot atturošu iedarbību uz pieprasījumu, kas veicina visa veida cilvēku tirdzniecību; prasa šo stratēģiju integrēt citās politikas jomās un saskaņot ar tām, lai nodrošinātu cilvēku tirdzniecības apkarošanas pasākumu efektīvu īstenošanu, tostarp arī attiecībā uz drošību, dzimumu līdztiesību, migrāciju, kiberdrošību un tiesībaizsardzību; |
| --- | --- |

81.

norāda, ka pašreizējā ES stratēģija cilvēku tirdzniecības apkarošanai noslēdzas 2016. gadā, un aicina Komisiju izvērtēt pašreizējo stratēģiju un ieviest jaunu stratēģiju, kurā būtu ievērota uz cilvēktiesībām balstīta pieeja, uzmanības centrā liekot cietušos, kurā iekļauta skaidra dzimumu dimensija un ar to saistīti konkrēti pasākumi, kura atbilstoši un efektīvi pievēršas profilaksei un turpina īstenot atturošu iedarbību uz pieprasījumu, kas veicina visa veida cilvēku tirdzniecību; prasa šo stratēģiju integrēt citās politikas jomās un saskaņot ar tām, lai nodrošinātu cilvēku tirdzniecības apkarošanas pasākumu efektīvu īstenošanu, tostarp arī attiecībā uz drošību, dzimumu līdztiesību, migrāciju, kiberdrošību un tiesībaizsardzību;

| 82. | atzinīgi vērtē tās dalībvalstis, kas ir izveidojušas efektīvus valsts ziņošanas mehānismus un iecēlušas valsts ziņotājus, un aicina tās nodrošināt, ka šiem pasākumiem tiek piešķirti pietiekami resursi un neatkarība, lai šos uzdevumus varētu izpildīt pēc iespējas labāk; |
| --- | --- |

82.

atzinīgi vērtē tās dalībvalstis, kas ir izveidojušas efektīvus valsts ziņošanas mehānismus un iecēlušas valsts ziņotājus, un aicina tās nodrošināt, ka šiem pasākumiem tiek piešķirti pietiekami resursi un neatkarība, lai šos uzdevumus varētu izpildīt pēc iespējas labāk;

| 83. | aicina dalībvalstis nolūkā izvērtēt savas stratēģijas un darbības un uzlabot centienus cilvēku tirdzniecības apkarošanai iecelt neatkarīgu valsts ziņotāju ar juridiskām tiesībām uzstāties valsts parlamentā un sniegt ieteikumus par to, kā apkarot cilvēku tirdzniecību; |
| --- | --- |

83.

aicina dalībvalstis nolūkā izvērtēt savas stratēģijas un darbības un uzlabot centienus cilvēku tirdzniecības apkarošanai iecelt neatkarīgu valsts ziņotāju ar juridiskām tiesībām uzstāties valsts parlamentā un sniegt ieteikumus par to, kā apkarot cilvēku tirdzniecību;

| 84. | prasa dalībvalstīm savākt detalizētākus un aktuālākus datus, apkopojot uzticamu statistikas informāciju, kas iegūta no visiem galvenajiem dalībniekiem, un nodrošinot, ka dati ir viendabīgi un tiek sadalīti pēc dzimumam, vecuma, izmantošanas veida (norādot cilvēku tirdzniecības veida apakšgrupu), izcelsmes valsts un galamērķa valsts, kā arī iekļaut iekšējā cilvēku tirdzniecībā nonākušas personas, lai labāk atklātu potenciālus upurus un novērstu noziegumu; aicina dalībvalstis palielināt datu apmaiņu, lai varētu labāk novērtēt cilvēku tirdzniecības dzimumu dimensiju un jaunākās tendences un efektīvāk cīnīties pret cilvēku tirdzniecību; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka valstu ziņotājiem ir lielāka nozīme datu vākšanas iniciatīvu koordinēšanā, cieši sadarbojoties ar attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas ir aktīvas šajā jomā; |
| --- | --- |

84.

prasa dalībvalstīm savākt detalizētākus un aktuālākus datus, apkopojot uzticamu statistikas informāciju, kas iegūta no visiem galvenajiem dalībniekiem, un nodrošinot, ka dati ir viendabīgi un tiek sadalīti pēc dzimumam, vecuma, izmantošanas veida (norādot cilvēku tirdzniecības veida apakšgrupu), izcelsmes valsts un galamērķa valsts, kā arī iekļaut iekšējā cilvēku tirdzniecībā nonākušas personas, lai labāk atklātu potenciālus upurus un novērstu noziegumu; aicina dalībvalstis palielināt datu apmaiņu, lai varētu labāk novērtēt cilvēku tirdzniecības dzimumu dimensiju un jaunākās tendences un efektīvāk cīnīties pret cilvēku tirdzniecību; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka valstu ziņotājiem ir lielāka nozīme datu vākšanas iniciatīvu koordinēšanā, cieši sadarbojoties ar attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas ir aktīvas šajā jomā;

| 85. | norāda, ka, lai arī direktīvā cilvēku tirdzniecība ir skaidri definēta, dalībvalstu tiesību aktos ir pieņemtas vairākas atšķirīgas definīcijas; aicina Komisiju veikt par to pētījumu un ziņot, kā šīs definīciju atšķirības praktiski ietekmē direktīvas piemērošanu; uzsver, ka ir svarīga nozīme konceptuālai skaidrībai, lai novērstu apvienošanu ar citiem radniecīgiem, bet atsevišķiem jautājumiem; |
| --- | --- |

85.

norāda, ka, lai arī direktīvā cilvēku tirdzniecība ir skaidri definēta, dalībvalstu tiesību aktos ir pieņemtas vairākas atšķirīgas definīcijas; aicina Komisiju veikt par to pētījumu un ziņot, kā šīs definīciju atšķirības praktiski ietekmē direktīvas piemērošanu; uzsver, ka ir svarīga nozīme konceptuālai skaidrībai, lai novērstu apvienošanu ar citiem radniecīgiem, bet atsevišķiem jautājumiem;

| 86. | norāda, ka ieinteresētās personas kopumā apstiprina, ka lielākā daļa cilvēku tirdzniecības upuru paliek neatklāta; atzīst, ka savā ziņā nav tikusi pievērsta pienācīga uzmanība cilvēku tirdzniecībai ar noteiktām neizsargātām grupām, piemēram jaunieši (bezpajumtnieki), bērni, personas ar īpašām vajadzībām un LGBTI personas; uzsver, ka ir būtiski uzlabot datu vākšanu, lai uzlabotu upuru atklāšanas centienus attiecībā uz šīm grupām, un izstrādāt labu praksi rīcībā ar šo upuru specifiskajām vajadzībām; |
| --- | --- |

86.

norāda, ka ieinteresētās personas kopumā apstiprina, ka lielākā daļa cilvēku tirdzniecības upuru paliek neatklāta; atzīst, ka savā ziņā nav tikusi pievērsta pienācīga uzmanība cilvēku tirdzniecībai ar noteiktām neizsargātām grupām, piemēram jaunieši (bezpajumtnieki), bērni, personas ar īpašām vajadzībām un LGBTI personas; uzsver, ka ir būtiski uzlabot datu vākšanu, lai uzlabotu upuru atklāšanas centienus attiecībā uz šīm grupām, un izstrādāt labu praksi rīcībā ar šo upuru specifiskajām vajadzībām;

| 87. | uzsver, ka, lai uzlabotu centienus apkarot cilvēku tirdzniecību Eiropas Savienībā, ES iestādēm ir rūpīgi jāizvērtē ES tiesību aktu īstenošana dalībvalstīs un vajadzības gadījumā jāveic tālāki leģislatīvi vai citi pasākumi; |
| --- | --- |

87.

uzsver, ka, lai uzlabotu centienus apkarot cilvēku tirdzniecību Eiropas Savienībā, ES iestādēm ir rūpīgi jāizvērtē ES tiesību aktu īstenošana dalībvalstīs un vajadzības gadījumā jāveic tālāki leģislatīvi vai citi pasākumi;

| 88. | aicina Komisiju izstrādāt standartizētas datu vākšanas, tostarp — datu aizsardzības — pamatnostādnes, kas jāievēro attiecīgajām iestādēm, piemēram, tiesībaizsardzības iestādēm, robežu un imigrācijas dienestiem, sociālajiem dienestiem, vietējām iestādēm, cietumiem, NVO un citām iesaistītajām struktūrām; |
| --- | --- |

88.

aicina Komisiju izstrādāt standartizētas datu vākšanas, tostarp — datu aizsardzības — pamatnostādnes, kas jāievēro attiecīgajām iestādēm, piemēram, tiesībaizsardzības iestādēm, robežu un imigrācijas dienestiem, sociālajiem dienestiem, vietējām iestādēm, cietumiem, NVO un citām iesaistītajām struktūrām;

| 89. | aicina Komisiju nodrošināt, ka Eiropas programmā migrācijas jomā (COM(2015)0240) tiek piešķirta nozīmīgāka prioritāte cīņai pret cilvēku tirdzniecību, lai cietušie varētu vieglāk iesaistīties cilvēku tirdzniecības veicēju kriminālvajāšanā; |
| --- | --- |

89.

aicina Komisiju nodrošināt, ka Eiropas programmā migrācijas jomā (COM(2015)0240) tiek piešķirta nozīmīgāka prioritāte cīņai pret cilvēku tirdzniecību, lai cietušie varētu vieglāk iesaistīties cilvēku tirdzniecības veicēju kriminālvajāšanā;

| 90. | aicina Komisiju pievērsties jautājumam par pašnodarbinātības ļaunprātīgu izmantošanu migrantu darbaspēka nodarbināšanā dažās ES dalībvalstīs, lai izvairītos no vietējiem darba standartiem un nodarbinātības noteikumiem, atzīstot, ka pašnodarbinātība tiek bieži izmantota migrantu darbaspēka sfērās, kurās ir vislielākā cilvēku tirdzniecības iespējamība; |
| --- | --- |

90.

aicina Komisiju pievērsties jautājumam par pašnodarbinātības ļaunprātīgu izmantošanu migrantu darbaspēka nodarbināšanā dažās ES dalībvalstīs, lai izvairītos no vietējiem darba standartiem un nodarbinātības noteikumiem, atzīstot, ka pašnodarbinātība tiek bieži izmantota migrantu darbaspēka sfērās, kurās ir vislielākā cilvēku tirdzniecības iespējamība;

| 91. | prasa ES un dalībvalstīm nostiprināt reģionālo sadarbību saistībā ar cilvēku tirdzniecības problēmu zināmajos maršrutos, piemēram, no Austrumiem uz ES, izmantojot stabilitātes instrumentu un prasot kandidātvalstīm ievērot to pašreizējās saistības; |
| --- | --- |

91.

prasa ES un dalībvalstīm nostiprināt reģionālo sadarbību saistībā ar cilvēku tirdzniecības problēmu zināmajos maršrutos, piemēram, no Austrumiem uz ES, izmantojot stabilitātes instrumentu un prasot kandidātvalstīm ievērot to pašreizējās saistības;

| 92. | prasa ES ar Eurostat starpniecību noteikt no cilvēku tirdzniecības cietušo reģistrēto vai kā citādi uzskaitīto personu skaitu saskaņā ar vispārējo paraugu, kādu izmanto tādas organizācijas kā Starptautiskā Migrācijas organizācija (IOM), ANO Narkotiku un noziedzības novēršanas birojs (UNODC) un Starptautiskā Darba organizācija (SDO); |
| --- | --- |

92.

prasa ES ar Eurostat starpniecību noteikt no cilvēku tirdzniecības cietušo reģistrēto vai kā citādi uzskaitīto personu skaitu saskaņā ar vispārējo paraugu, kādu izmanto tādas organizācijas kā Starptautiskā Migrācijas organizācija (IOM), ANO Narkotiku un noziedzības novēršanas birojs (UNODC) un Starptautiskā Darba organizācija (SDO);

| 93. | aicina dalībvalstis cilvēku tirdzniecības apkarošanas direktīvās iekļaut neizraidīšanas principu, kā to paredz ANO Protokols par cilvēku tirdzniecības apkarošanu un Eiropas Padomes Konvencija par cīņu pret cilvēku tirdzniecību, kā arī valstu saistības saskaņā ar starptautiskajām bēgļu tiesībām un starptautiskajām cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

93.

aicina dalībvalstis cilvēku tirdzniecības apkarošanas direktīvās iekļaut neizraidīšanas principu, kā to paredz ANO Protokols par cilvēku tirdzniecības apkarošanu un Eiropas Padomes Konvencija par cīņu pret cilvēku tirdzniecību, kā arī valstu saistības saskaņā ar starptautiskajām bēgļu tiesībām un starptautiskajām cilvēktiesībām;

| 94. | mudina ES un dalībvalstis izpētīt jaunākās cilvēku tirdzniecības tendences un veidus, tostarp pašreizējās migrācijas krīzes iespējamo ietekmi uz cilvēku tirdzniecību, lai adekvāti un mērķorientēti reaģētu uz jaunākajām tendencēm; |
| --- | --- |

94.

mudina ES un dalībvalstis izpētīt jaunākās cilvēku tirdzniecības tendences un veidus, tostarp pašreizējās migrācijas krīzes iespējamo ietekmi uz cilvēku tirdzniecību, lai adekvāti un mērķorientēti reaģētu uz jaunākajām tendencēm;

| 95. | prasa Komisijai gaidāmajā ziņojumā par Direktīvas 2011/36/ES īstenošanu analizēt saiknes starp dažādajiem cilvēku tirdzniecības veidiem un maršrutiem starp tiem, jo cietušie tiek bieži izmantoti vienlaicīgi dažādos veidos vai pāriet no viena cilvēku tirdzniecības veida uz citu; un veicināt pastāvīgu izpēti par cilvēku tirdzniecības galvenajiem cēloņiem un to ietekmi uz dzimumu vienlīdzību; |
| --- | --- |

95.

prasa Komisijai gaidāmajā ziņojumā par Direktīvas 2011/36/ES īstenošanu analizēt saiknes starp dažādajiem cilvēku tirdzniecības veidiem un maršrutiem starp tiem, jo cietušie tiek bieži izmantoti vienlaicīgi dažādos veidos vai pāriet no viena cilvēku tirdzniecības veida uz citu; un veicināt pastāvīgu izpēti par cilvēku tirdzniecības galvenajiem cēloņiem un to ietekmi uz dzimumu vienlīdzību;

| 96. | aicina Komisiju izvērtēt, vai ir jāpārskata plānotās Eiropas Prokuratūras pilnvaras, lai pēc šādas iestādes izveidošanas tās kompetencē iekļautu cilvēku tirdzniecības apkarošanu; |
| --- | --- |

96.

aicina Komisiju izvērtēt, vai ir jāpārskata plānotās Eiropas Prokuratūras pilnvaras, lai pēc šādas iestādes izveidošanas tās kompetencē iekļautu cilvēku tirdzniecības apkarošanu;

| 97. | aicina Eiropas Komisiju mudināt dalībvalstis ratificēt Stambulas konvenciju, jo tā ir efektīvs instruments, lai novērstu un apkarotu vardarbību pret sievietēm, tostarp cilvēku tirdzniecību, un sniegtu upuriem aizsardzību un palīdzību; |
| --- | --- |

97.

aicina Eiropas Komisiju mudināt dalībvalstis ratificēt Stambulas konvenciju, jo tā ir efektīvs instruments, lai novērstu un apkarotu vardarbību pret sievietēm, tostarp cilvēku tirdzniecību, un sniegtu upuriem aizsardzību un palīdzību;

o

o o

| 98. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

98.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0070.

(2)  OV L 319, 4.12.2015., 1. lpp.

(3)  OV L 315, 14.11.2012., 57. lpp.

(4)  OV L 101, 15.4.2011., 1. lpp.

(5)  OV L 168, 30.6.2009., 24. lpp.

(6)  OV L 348, 24.12.2008., 98. lpp.

(7)  OV L 261, 6.8.2004., 19. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0126.

(9)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0162.

(10)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0218.

(11)  SDO aplēses, 2014, “Profits and poverty the economics of forced labour” (Piespiedu darba ekonomikas peļņa un nabadzība).

(12)  Eurostat ziņojums “Cilvēku tirdzniecība”, 2015. gada redakcija.

(13)  Turpat.

(14)  Turpat.

(15)  Eiropola ziņojums: “Cilvēku tirdzniecība ES” (2016. gada februāris).

(16)  Eurostat 2015. gada ziņojums.

(17)  Turpat.

(18)  “Starpposma ziņojums par to, kā piemēro ES stratēģiju cilvēku tirdzniecības izskaušanai” SWD(2014)0318, 9. lpp.

(19)  https://ec.europa.eu/anti-trafficking/publications/handbook-consular-and-diplomatic-staff-how-assist-and-protect-victims-human-trafficking_en.

---

Trešdiena, 2016. gada 26. maija

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/76 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/76

---

P8_TA(2016)0228

Virtuālās valūtas

Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. maija rezolūcija par virtuālajām valūtām (2016/2007(INI))

(2018/C 076/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Starptautisko norēķinu bankas 2015. gada novembra dokumentu par elektronisko naudu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko norēķinu bankas 2015. gada novembra dokumentu par elektronisko naudu (1),

| — | ņemot vērā Anglijas Bankas publikāciju par elektroniskās naudas ekonomiku (2014. gada 3. ceturkšņa izdevums) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Anglijas Bankas publikāciju par elektroniskās naudas ekonomiku (2014. gada 3. ceturkšņa izdevums) (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Banku iestādes 2014. gada jūlija atzinumu par virtuālajām valūtām (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Banku iestādes 2014. gada jūlija atzinumu par virtuālajām valūtām (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2015. gada februāra analīzi par virtuālo valūtu sistēmām (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2015. gada februāra analīzi par virtuālo valūtu sistēmām (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 2. februāra rīcības plānu pastiprināt cīņu pret terorisma finansēšanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 2. februāra rīcības plānu pastiprināt cīņu pret terorisma finansēšanu (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada maija pētījumu par PVN iztrūkumu ES (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada maija pētījumu par PVN iztrūkumu ES (6),

| — | ņemot vērā Komisijas Kopīgā pētniecības centra pētījumu par virtuālo valūtu digitalizācijas programmu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Kopīgā pētniecības centra pētījumu par virtuālo valūtu digitalizācijas programmu (7),

| — | ņemot vērā Finanšu darījumu darba grupas (FATF) 2015. gada jūnija norādījumus par to, kā attiecībā uz virtuālajām valūtām īstenot pieeju, kuras pamatā ir riska faktors, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Finanšu darījumu darba grupas (FATF) 2015. gada jūnija norādījumus par to, kā attiecībā uz virtuālajām valūtām īstenot pieeju, kuras pamatā ir riska faktors,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2016. gada 12. februāra secinājumus par cīņu pret terorisma finansēšanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2016. gada 12. februāra secinājumus par cīņu pret terorisma finansēšanu (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas spriedumu par PVN piemērošanu virtuālās valūtas maiņai (lieta C-264/14) (9) un ģenerāladvokātes J. Kokott2015. gada 16. jūlija secinājumus (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas spriedumu par PVN piemērošanu virtuālās valūtas maiņai (lieta C-264/14) (9) un ģenerāladvokātes J. Kokott2015. gada 16. jūlija secinājumus (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) rīkoto apspriešanos, kura noslēdzās 2015. gada jūlijā, par investīcijām, ko veic ar virtuālo valūtu vai sadalītās virsgrāmatas (distributed ledger) tehnoloģijas palīdzību (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) rīkoto apspriešanos, kura noslēdzās 2015. gada jūlijā, par investīcijām, ko veic ar virtuālo valūtu vai sadalītās virsgrāmatas (distributed ledger) tehnoloģijas palīdzību (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta (EPRS) sagatavoto informatīvo materiālu par bitmonētas (bitcoin) tirgu, ekonomiku un regulējumu (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta (EPRS) sagatavoto informatīvo materiālu par bitmonētas (bitcoin) tirgu, ekonomiku un regulējumu (12),

| — | ņemot vērā Eiropola 2016. gada 18. janvāra ziņojumu par to, kā mainījusies “Islāma valsts” pieeja teroristu uzbrukumu rīkošanai (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropola 2016. gada 18. janvāra ziņojumu par to, kā mainījusies “Islāma valsts” pieeja teroristu uzbrukumu rīkošanai (13),

| — | ņemot vērā Finanšu darījumu darba grupas (FATF) 2014. gada jūnija ziņojumu par virtuālajām valūtām (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Finanšu darījumu darba grupas (FATF) 2014. gada jūnija ziņojumu par virtuālajām valūtām (14),

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) pētījumu “The Bitcoin Question — currency versus trust-less transfer technology” [Bitmonēta — valūta vai apšaubāma pārskaitījumu tehnoloģija?] (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) pētījumu “The Bitcoin Question — currency versus trust-less transfer technology” [Bitmonēta — valūta vai apšaubāma pārskaitījumu tehnoloģija?] (15),

| — | ņemot vērā Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) 2016. gada janvāra darba apspriežu dokumentu par virtuālajām valūtām un nākotnes perspektīvu (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) 2016. gada janvāra darba apspriežu dokumentu par virtuālajām valūtām un nākotnes perspektīvu (16),

| — | ņemot vērā Apvienotās Karalistes Zinātnes padomes vadītāja (galvenā zinātniskā padomnieka) 2016. gada ziņojumu “Distributed Ledger Technology: beyond block chain” [Sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija — kas vairāk par bloku ķēdi] (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienotās Karalistes Zinātnes padomes vadītāja (galvenā zinātniskā padomnieka) 2016. gada ziņojumu “Distributed Ledger Technology: beyond block chain” [Sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija — kas vairāk par bloku ķēdi] (17),

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2016. gada 25. janvārī rīkoto uzklausīšanu par virtuālajām valūtām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2016. gada 25. janvārī rīkoto uzklausīšanu par virtuālajām valūtām,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A8-0168/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A8-0168/2016),

| A. | tā kā vispārēji piemērojamas definīcijas vēl nav, taču virtuālās valūtas (VV) dažkārt tiek dēvētas par elektronisko naudu, un Eiropas Banku iestāde (EBI) virtuālo valūtu uzskata par elektronisku vērtības ekvivalentu, ko nav emitējusi ne centrālā banka, ne kāda cita publiska iestāde un kas nav obligāti jāpiesaista fiduciārai valūtai, bet ko fiziskas vai juridiskas personas izmanto kā maksāšanas līdzekli un ko var elektroniski pārskaitīt, uzglabāt vai tirgot; tā kā VV pamatā ir jo īpaši sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija (distributed ledger technology — DLT), kas nodrošina tehnoloģisko bāzi vairāk nekā 600 virtuālo valūtu sistēmām (18), kuras veicina apmaiņu vienādranga tīklā un no kurām līdz šim pazīstamākā ir bitmonēta; lai gan uz DLT balstītu VV tirgū bitmonētai, ko sāka izmantot 2009. gadā, tagad ir gandrīz 90 % liela tirgus daļa un vēl neizmaksāto bitmonētu tirgus vērtība ir aptuveni EUR 5 miljardi (19), tai tomēr vēl nav sistēmiskas dimensijas; |
| --- | --- |

A.

tā kā vispārēji piemērojamas definīcijas vēl nav, taču virtuālās valūtas (VV) dažkārt tiek dēvētas par elektronisko naudu, un Eiropas Banku iestāde (EBI) virtuālo valūtu uzskata par elektronisku vērtības ekvivalentu, ko nav emitējusi ne centrālā banka, ne kāda cita publiska iestāde un kas nav obligāti jāpiesaista fiduciārai valūtai, bet ko fiziskas vai juridiskas personas izmanto kā maksāšanas līdzekli un ko var elektroniski pārskaitīt, uzglabāt vai tirgot; tā kā VV pamatā ir jo īpaši sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija (distributed ledger technology — DLT), kas nodrošina tehnoloģisko bāzi vairāk nekā 600 virtuālo valūtu sistēmām (18), kuras veicina apmaiņu vienādranga tīklā un no kurām līdz šim pazīstamākā ir bitmonēta; lai gan uz DLT balstītu VV tirgū bitmonētai, ko sāka izmantot 2009. gadā, tagad ir gandrīz 90 % liela tirgus daļa un vēl neizmaksāto bitmonētu tirgus vērtība ir aptuveni EUR 5 miljardi (19), tai tomēr vēl nav sistēmiskas dimensijas;

| B. | tā kā DLT ietver dažāda uzticamības un noturības līmeņa datubāzes un spēj ātri apstrādāt ļoti lielu skaitu darījumu, turklāt nodrošina pārmaiņu iespējas ne vien VV jomā, bet arī plašākā finanšu tehnoloģiju kontekstā, kur DLT neapšaubāmi varētu izmantot, piemēram, tīrvērtes un norēķinu sistēmām, un arī ar finansēm nesaistītām vajadzībām, kas jo īpaši attiecas uz identitātes un īpašumtiesību apliecināšanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā DLT ietver dažāda uzticamības un noturības līmeņa datubāzes un spēj ātri apstrādāt ļoti lielu skaitu darījumu, turklāt nodrošina pārmaiņu iespējas ne vien VV jomā, bet arī plašākā finanšu tehnoloģiju kontekstā, kur DLT neapšaubāmi varētu izmantot, piemēram, tīrvērtes un norēķinu sistēmām, un arī ar finansēm nesaistītām vajadzībām, kas jo īpaši attiecas uz identitātes un īpašumtiesību apliecināšanu;

| C. | tā kā ieguldījumi DLT ir pašlaik notiekošā finanšu tehnoloģiju inovācijas cikla neatņemama daļa un līdz šim ieguldīto līdzekļu apjoms pārsniedz EUR 1 miljardu, ko nodrošinājis gan riska kapitāla finansējums, gan uzņēmumu ieguldījumi (20), |
| --- | --- |

C.

tā kā ieguldījumi DLT ir pašlaik notiekošā finanšu tehnoloģiju inovācijas cikla neatņemama daļa un līdz šim ieguldīto līdzekļu apjoms pārsniedz EUR 1 miljardu, ko nodrošinājis gan riska kapitāla finansējums, gan uzņēmumu ieguldījumi (20),

Ar VV un DLT saistītās iespējas un riski strauji mainīgajā maksājumu tehnoloģiju vidē

| 1. | uzsver, ka VV un DLT var veicināt iedzīvotāju labklājību un ekonomikas attīstību, tostarp arī finanšu nozarē, nodrošinot:






  a) | ka samazinās ar maksājumiem saistītās darījuma un pamatdarbības izmaksas, jo īpaši līdzekļu pārrobežu pārvedumiem, pilnīgi iespējams pat tiktāl, ka tās vairs nepārsniedz 1 % (salīdzinājumā ar ierastajiem 2–4 % tiešsaistes maksājumu sistēmām (21)), un par vairāk nekā vidēji 7 % pārrobežu naudas pārvedumiem (22), tātad, optimistiski raugoties, visu ar naudas pārvedumiem saistīto izmaksu kopsumma galarezultātā varētu samazināties pat par EUR 20 miljardiem; |
| --- | --- | --- |

1.

uzsver, ka VV un DLT var veicināt iedzīvotāju labklājību un ekonomikas attīstību, tostarp arī finanšu nozarē, nodrošinot:

a)

ka samazinās ar maksājumiem saistītās darījuma un pamatdarbības izmaksas, jo īpaši līdzekļu pārrobežu pārvedumiem, pilnīgi iespējams pat tiktāl, ka tās vairs nepārsniedz 1 % (salīdzinājumā ar ierastajiem 2–4 % tiešsaistes maksājumu sistēmām (21)), un par vairāk nekā vidēji 7 % pārrobežu naudas pārvedumiem (22), tātad, optimistiski raugoties, visu ar naudas pārvedumiem saistīto izmaksu kopsumma galarezultātā varētu samazināties pat par EUR 20 miljardiem;

| b) | plašākā nozīmē — ka samazinās ar finansējuma pieejamību saistītās izmaksas pat tad, ja nav ierastā bankas konta, un tas savukārt varētu veicināt finansiālo integrāciju un palīdzēt sasniegt G20 un G8 noteikto “5x5 mērķi” [piecos gados samazināt naudas pārvedumu izmaksas par pieciem procentpunktiem] (23); |
| --- | --- |

b)

plašākā nozīmē — ka samazinās ar finansējuma pieejamību saistītās izmaksas pat tad, ja nav ierastā bankas konta, un tas savukārt varētu veicināt finansiālo integrāciju un palīdzēt sasniegt G20 un G8 noteikto “5x5 mērķi” [piecos gados samazināt naudas pārvedumu izmaksas par pieciem procentpunktiem] (23);

| c) | ka palielinās ne vien maksājumu sistēmu, bet arī preču un pakalpojumu tirdzniecības noturība un (atkarībā no attiecīgās sistēmas uzbūves) arī ātrums, pateicoties decentralizētajai arhitektūrai, kas raksturīga DLT, jo sistēma varētu turpināt uzticami darboties pat tad, ja kāda no tīkla daļām darbotos nepareizi vai būtu uzlauzta; |
| --- | --- |

c)

ka palielinās ne vien maksājumu sistēmu, bet arī preču un pakalpojumu tirdzniecības noturība un (atkarībā no attiecīgās sistēmas uzbūves) arī ātrums, pateicoties decentralizētajai arhitektūrai, kas raksturīga DLT, jo sistēma varētu turpināt uzticami darboties pat tad, ja kāda no tīkla daļām darbotos nepareizi vai būtu uzlauzta;

| d) | ka ir pieejamas viegli lietojamas sistēmas ar zemām darījuma un pamatdarbības izmaksām un augstu privātuma pakāpi, kas tomēr nepieļauj pilnīgu anonimitāti un tādējādi noziedzīga darījuma gadījumā ļauj tam līdz zināmai robežai izsekot un kopumā sniedz iespēju nodrošināt tirgus dalībniekiem lielāku pārredzamību; |
| --- | --- |

d)

ka ir pieejamas viegli lietojamas sistēmas ar zemām darījuma un pamatdarbības izmaksām un augstu privātuma pakāpi, kas tomēr nepieļauj pilnīgu anonimitāti un tādējādi noziedzīga darījuma gadījumā ļauj tam līdz zināmai robežai izsekot un kopumā sniedz iespēju nodrošināt tirgus dalībniekiem lielāku pārredzamību;

| e) | ka šādas sistēmas var izmantot, lai izstrādātu drošus risinājumus, kas ļauj veikt mikromaksājumus tiešsaistē, respektējot personas privātumu, un kas, iespējams, varētu aizstāt dažus no esošajiem tiešsaistes darījumdarbības modeļiem, kuri būtiski apgrūtina privātuma nodrošināšanas iespējas; |
| --- | --- |

e)

ka šādas sistēmas var izmantot, lai izstrādātu drošus risinājumus, kas ļauj veikt mikromaksājumus tiešsaistē, respektējot personas privātumu, un kas, iespējams, varētu aizstāt dažus no esošajiem tiešsaistes darījumdarbības modeļiem, kuri būtiski apgrūtina privātuma nodrošināšanas iespējas;

| f) | ka dažādus ierastos un novatoriskos maksājumu mehānismus (sākot no kredītkartēm līdz pat mobilo sakaru tehnoloģiju risinājumiem), būtu iespējams apvienot, radot vienu drošu un lietotājam draudzīgu lietojumprogrammu, kas varētu veicināt dažus e-komercijas aspektus Eiropā un pamatīgāk saliedēt vienoto tirgu; |
| --- | --- |

f)

ka dažādus ierastos un novatoriskos maksājumu mehānismus (sākot no kredītkartēm līdz pat mobilo sakaru tehnoloģiju risinājumiem), būtu iespējams apvienot, radot vienu drošu un lietotājam draudzīgu lietojumprogrammu, kas varētu veicināt dažus e-komercijas aspektus Eiropā un pamatīgāk saliedēt vienoto tirgu;

| 2. | atzīmē, ka VV un DLT sistēmas ir saistītas ar riskiem, kurus ir pienācīgi jāņem vērā, lai šādas sistēmas kļūtu uzticamākas, tagadējos apstākļos cita starpā ņemot vērā arī šādus faktorus:






  a) | nav pārvaldības struktūru, kas, nebūdamas elastīgas, tomēr būtu uzticamas, un reāli šādas struktūras nav pat definētas, un tas jo īpaši attiecas uz dažām DLT lietojumprogrammām (piemēram, Bitcoin), līdz ar to nav skaidrības un rodas problēmas patērētāju vai (plašākā nozīmē) lietotāju aizsardzības jomā, sevišķi oriģinālās programmatūras izstrādātāju neprognozētu problēmu gadījumos; |
| --- | --- | --- |

2.

atzīmē, ka VV un DLT sistēmas ir saistītas ar riskiem, kurus ir pienācīgi jāņem vērā, lai šādas sistēmas kļūtu uzticamākas, tagadējos apstākļos cita starpā ņemot vērā arī šādus faktorus:

a)

nav pārvaldības struktūru, kas, nebūdamas elastīgas, tomēr būtu uzticamas, un reāli šādas struktūras nav pat definētas, un tas jo īpaši attiecas uz dažām DLT lietojumprogrammām (piemēram, Bitcoin), līdz ar to nav skaidrības un rodas problēmas patērētāju vai (plašākā nozīmē) lietotāju aizsardzības jomā, sevišķi oriģinālās programmatūras izstrādātāju neprognozētu problēmu gadījumos;

| b) | VV ir ļoti svārstīgas un var veidoties cenu burbuļi, turklāt nav ierasto regulatīvās uzraudzības, drošības un aizsardzības mehānismu, un šie aspekti patērētājiem ir īpaši problemātiski; |
| --- | --- |

b)

VV ir ļoti svārstīgas un var veidoties cenu burbuļi, turklāt nav ierasto regulatīvās uzraudzības, drošības un aizsardzības mehānismu, un šie aspekti patērētājiem ir īpaši problemātiski;

| c) | dažkārt regulatoriem ir ierobežota rīcībspēja jaunas tehnoloģijas jomā, tāpēc ir grūti savlaicīgi definēt atbilstošus aizsardzības mehānismus, lai nodrošinātu DLT lietojumprogrammu pareizu un uzticamu darbību, kad tās ir izaugušas līdz sistēmiski svarīgu mehānismu apmēram, vai pat tad, ja tas vēl nav noticis; |
| --- | --- |

c)

dažkārt regulatoriem ir ierobežota rīcībspēja jaunas tehnoloģijas jomā, tāpēc ir grūti savlaicīgi definēt atbilstošus aizsardzības mehānismus, lai nodrošinātu DLT lietojumprogrammu pareizu un uzticamu darbību, kad tās ir izaugušas līdz sistēmiski svarīgu mehānismu apmēram, vai pat tad, ja tas vēl nav noticis;

| d) | juridiskā nenoteiktība, kas saistīta ar jaunām DLT lietojumprogrammām; |
| --- | --- |

d)

juridiskā nenoteiktība, kas saistīta ar jaunām DLT lietojumprogrammām;

| e) | ar dažu VV darbības nodrošināšanu saistītā energopatēriņa apjoms, kas bitmonētas gadījumā pārsniedz 1 GW, kā norādīts Apvienotās Karalistes Zinātnes padomes vadītāja (galvenā zinātniskā padomnieka) ziņojumā par DLT, un tāpēc nāktos ieguldīt līdzekļus efektīvāku darījuma verifikācijas mehānismu pētniecībā un šādu mehānismu veicināšanas pasākumos; |
| --- | --- |

e)

ar dažu VV darbības nodrošināšanu saistītā energopatēriņa apjoms, kas bitmonētas gadījumā pārsniedz 1 GW, kā norādīts Apvienotās Karalistes Zinātnes padomes vadītāja (galvenā zinātniskā padomnieka) ziņojumā par DLT, un tāpēc nāktos ieguldīt līdzekļus efektīvāku darījuma verifikācijas mehānismu pētniecībā un šādu mehānismu veicināšanas pasākumos;

| f) | nav pietiekami pārredzamas un viegli pieejamas tehniskās dokumentācijas par atsevišķu VV un citu DLT sistēmu darbību; |
| --- | --- |

f)

nav pietiekami pārredzamas un viegli pieejamas tehniskās dokumentācijas par atsevišķu VV un citu DLT sistēmu darbību;

| g) | atvasinātie instrumenti, kas veidoti, pilnībā neizprotot VV raksturlielumus, varētu kļūt par iemeslu tam, ka ir apdraudēta finanšu stabilitāte; |
| --- | --- |

g)

atvasinātie instrumenti, kas veidoti, pilnībā neizprotot VV raksturlielumus, varētu kļūt par iemeslu tam, ka ir apdraudēta finanšu stabilitāte;

| h) | plaša privātu VV sistēmu izmantošana, aizstājot valstu fiduciārās valūtas, ilgtermiņā varētu ierobežot monetārās politikas turpmāku efektivitāti; |
| --- | --- |

h)

plaša privātu VV sistēmu izmantošana, aizstājot valstu fiduciārās valūtas, ilgtermiņā varētu ierobežot monetārās politikas turpmāku efektivitāti;

| i) | ir iespējami “melnā tirgus” darījumi, naudas atmazgāšana, terorisma finansēšana (24), krāpšanās ar nodokļiem un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas gan uz “pseidonimitātes” un “pakalpojumu komplektēšanas” pamata, ko piedāvā daži no pakalpojumiem, gan arī tāpēc, ka dažas VV pēc būtības ir decentralizētas, taču jāpatur prātā, ka skaidras naudas darījumi tomēr ir mazāk izsekojami; |
| --- | --- |

i)

ir iespējami “melnā tirgus” darījumi, naudas atmazgāšana, terorisma finansēšana (24), krāpšanās ar nodokļiem un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas gan uz “pseidonimitātes” un “pakalpojumu komplektēšanas” pamata, ko piedāvā daži no pakalpojumiem, gan arī tāpēc, ka dažas VV pēc būtības ir decentralizētas, taču jāpatur prātā, ka skaidras naudas darījumi tomēr ir mazāk izsekojami;

| 3. | pauž viedokli, ka ar šiem riskiem saistīto jautājumu risināšanas nolūkā, iespējams, nāksies pilnveidot reglamentēšanas spēju, cita starpā arī tehniskās zināšanas, un izveidot pamatīgu tiesisko regulējumu, kas neatpaliktu no inovācijas, tā nodrošinot, ka ir iespējama savlaicīga un samērīga atbildes reakcija gadījumā, ja kāda no DLT lietojumprogrammām kļūtu sistēmiski svarīga; |
| --- | --- |

3.

pauž viedokli, ka ar šiem riskiem saistīto jautājumu risināšanas nolūkā, iespējams, nāksies pilnveidot reglamentēšanas spēju, cita starpā arī tehniskās zināšanas, un izveidot pamatīgu tiesisko regulējumu, kas neatpaliktu no inovācijas, tā nodrošinot, ka ir iespējama savlaicīga un samērīga atbildes reakcija gadījumā, ja kāda no DLT lietojumprogrammām kļūtu sistēmiski svarīga;

| 4. | taču norāda, ka nebūtu lietderīgi pieņemt regulējumu pašā sākumposmā, kamēr situācija vēl ir mainīga, jo sabiedrībai varētu rasties nepareizs priekšstats par to, cik lielā mērā virtuālās valūtas ir izdevīgas vai drošas; |
| --- | --- |

4.

taču norāda, ka nebūtu lietderīgi pieņemt regulējumu pašā sākumposmā, kamēr situācija vēl ir mainīga, jo sabiedrībai varētu rasties nepareizs priekšstats par to, cik lielā mērā virtuālās valūtas ir izdevīgas vai drošas;

DLT izmantošana ne tikai maksājumiem

| 5. | atzīmē, ka DLT piedāvātās iespējas ar zemāku pašizmaksu paātrināt, decentralizēt, automatizēt un standartizēt uz datiem balstītus procesus var fundamentāli mainīt to, kā notiek aktīvu pārvedumi un kā tiek reģistrēta informācija, un tas var ietekmēt gan privāto, gan publisko sektoru, un šo pēdējo no minētajiem trijos aspektos: kā pakalpojumu sniedzēju, kā uzraudzītāju un kā likumdevēju; |
| --- | --- |

5.

atzīmē, ka DLT piedāvātās iespējas ar zemāku pašizmaksu paātrināt, decentralizēt, automatizēt un standartizēt uz datiem balstītus procesus var fundamentāli mainīt to, kā notiek aktīvu pārvedumi un kā tiek reģistrēta informācija, un tas var ietekmēt gan privāto, gan publisko sektoru, un šo pēdējo no minētajiem trijos aspektos: kā pakalpojumu sniedzēju, kā uzraudzītāju un kā likumdevēju;

| 6. | norāda, ka tīrvērtes, norēķinu un citi darījuma pēcapstrādes procesi pašlaik visai finanšu nozarei kopumā izmaksā krietni vairāk nekā EUR 50 miljardus gadā (25) un ka līdz ar bankas darbību saskaņošanas procesiem tā ir joma, kurā DLT izmantošanas rezultātā varētu mainīties ne vien efektivitāte, ātrums un noturība, bet arī rasties jaunas ar regulējumu saistītas problēmas; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka tīrvērtes, norēķinu un citi darījuma pēcapstrādes procesi pašlaik visai finanšu nozarei kopumā izmaksā krietni vairāk nekā EUR 50 miljardus gadā (25) un ka līdz ar bankas darbību saskaņošanas procesiem tā ir joma, kurā DLT izmantošanas rezultātā varētu mainīties ne vien efektivitāte, ātrums un noturība, bet arī rasties jaunas ar regulējumu saistītas problēmas;

| 7. | īpaši uzsver to, ka privātā sektora dalībnieki šajā sakarībā ir sākuši īstenot vairākas iniciatīvas, un aicina gan ES, gan valsts līmeņa kompetentās iestādes uzraudzīt šīs iniciatīvas; |
| --- | --- |

7.

īpaši uzsver to, ka privātā sektora dalībnieki šajā sakarībā ir sākuši īstenot vairākas iniciatīvas, un aicina gan ES, gan valsts līmeņa kompetentās iestādes uzraudzīt šīs iniciatīvas;

| 8. | turklāt norāda, ka DLT varētu izmantot, lai palielinātu datu apmaiņu, pārredzamību un uzticēšanos ne vien valdību un iedzīvotāju, bet arī privātā sektora dalībnieku un klientu savstarpējo attiecību kontekstā; |
| --- | --- |

8.

turklāt norāda, ka DLT varētu izmantot, lai palielinātu datu apmaiņu, pārredzamību un uzticēšanos ne vien valdību un iedzīvotāju, bet arī privātā sektora dalībnieku un klientu savstarpējo attiecību kontekstā;

| 9. | atzīst, ka vēl arvien ir rodamas iespējas izmantot DLT ne tikai finanšu nozarē, bet krietni plašāk, cita starpā kriptogrāfisku kapitāla vērtspapīru kolektīvās finansēšanas darījumiem, strīdu izšķiršanas pakalpojumiem, sevišķi finanšu nozarē un juridiskajā sektorā, un ka ir iespējama viedlīgumu (smart contracts) apvienošana ar e-parakstiem, lietojumprogrammas augstāka datu aizsardzības līmeņa sasniegšanai un sinerģija ar lietiskā interneta (Internet of Things) izstrādi; |
| --- | --- |

9.

atzīst, ka vēl arvien ir rodamas iespējas izmantot DLT ne tikai finanšu nozarē, bet krietni plašāk, cita starpā kriptogrāfisku kapitāla vērtspapīru kolektīvās finansēšanas darījumiem, strīdu izšķiršanas pakalpojumiem, sevišķi finanšu nozarē un juridiskajā sektorā, un ka ir iespējama viedlīgumu (smart contracts) apvienošana ar e-parakstiem, lietojumprogrammas augstāka datu aizsardzības līmeņa sasniegšanai un sinerģija ar lietiskā interneta (Internet of Things) izstrādi;

| 10. | īpaši uzsver to, ka bloku ķēdes tehnoloģijas rosina dinamiku uzņēmējdarbības vidē un ka ilgākā laikposmā tās varētu rosināt pārmaiņas reālajā ekonomikā; |
| --- | --- |

10.

īpaši uzsver to, ka bloku ķēdes tehnoloģijas rosina dinamiku uzņēmējdarbības vidē un ka ilgākā laikposmā tās varētu rosināt pārmaiņas reālajā ekonomikā;

| 11. | atzīst, ka DLT var palīdzēt valdībām samazināt naudas atmazgāšanas, krāpšanas un korupcijas apmēru; |
| --- | --- |

11.

atzīst, ka DLT var palīdzēt valdībām samazināt naudas atmazgāšanas, krāpšanas un korupcijas apmēru;

| 12. | mudina valsts iestādes pēc pienācīga ietekmes novērtējuma izmēģināt DLT sistēmas, lai uzlabotu pakalpojumu sniegšanu iedzīvotājiem un arī e-pārvaldes risinājumus, ievērojot ES datu aizsardzības noteikumus; iesaka valsts iestādēm nepieļaut alternatīvu iespēju bloķēšanu, ko varētu radīt pārmērīga atkarība no patentētām DLT sistēmām; atzīst, ka ar DLT jo īpaši var pilnveidot zemesgrāmatu sistēmas; |
| --- | --- |

12.

mudina valsts iestādes pēc pienācīga ietekmes novērtējuma izmēģināt DLT sistēmas, lai uzlabotu pakalpojumu sniegšanu iedzīvotājiem un arī e-pārvaldes risinājumus, ievērojot ES datu aizsardzības noteikumus; iesaka valsts iestādēm nepieļaut alternatīvu iespēju bloķēšanu, ko varētu radīt pārmērīga atkarība no patentētām DLT sistēmām; atzīst, ka ar DLT jo īpaši var pilnveidot zemesgrāmatu sistēmas;

| 13. | iesaka valsts iestādēm un arī kompetentajām iestādēm, kurām uzdots analizēt lielus datu apjomus, izpētīt to, kā tiek izmantoti uz DLT balstīti reāllaika uzraudzības un ziņošanas instrumenti, šajā nolūkā īstenojot regulējuma tehnoloģiju programmu (RegTech agenda) gan finanšu, gan citās nozarēs, cita starpā arī tādēļ, lai vismaz samazinātu iespaidīgo PVN iztrūkumu Savienībā (26); |
| --- | --- |

13.

iesaka valsts iestādēm un arī kompetentajām iestādēm, kurām uzdots analizēt lielus datu apjomus, izpētīt to, kā tiek izmantoti uz DLT balstīti reāllaika uzraudzības un ziņošanas instrumenti, šajā nolūkā īstenojot regulējuma tehnoloģiju programmu (RegTech agenda) gan finanšu, gan citās nozarēs, cita starpā arī tādēļ, lai vismaz samazinātu iespaidīgo PVN iztrūkumu Savienībā (26);

Lietpratīgs regulējums, kas sekmē inovāciju un ļauj saglabāt integritāti

| 14. | prasa īstenot samērīgu pieeju regulējumam ES līmenī, nepieļaujot inovācijas iesaldēšanu vai neradot tai liekas papildizmaksas jau sākumposmā, un vienlaikus nopietni uztvert ar regulējumu saistītās problēmas, ko varētu radīt plašā VV un DLT izmantošana; |
| --- | --- |

14.

prasa īstenot samērīgu pieeju regulējumam ES līmenī, nepieļaujot inovācijas iesaldēšanu vai neradot tai liekas papildizmaksas jau sākumposmā, un vienlaikus nopietni uztvert ar regulējumu saistītās problēmas, ko varētu radīt plašā VV un DLT izmantošana;

| 15. | īpaši uzsver to, ka sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijai (DLT), ko veido sistēmā vienotu bloku kopums ar kopīgu datubāzi, ir zināma līdzība ar globālo tīmekli (WWW), kurš pēc definīcijas ir visaptverošs ar hipersaitēm loģiski saistītu resursu kopums; atzīmē, ka gan DLT, gan WWW pamatā ir internets — globāla savstarpēji saistītu centrālo, personālo un bezvadu datortīklu sistēma; |
| --- | --- |

15.

īpaši uzsver to, ka sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijai (DLT), ko veido sistēmā vienotu bloku kopums ar kopīgu datubāzi, ir zināma līdzība ar globālo tīmekli (WWW), kurš pēc definīcijas ir visaptverošs ar hipersaitēm loģiski saistītu resursu kopums; atzīmē, ka gan DLT, gan WWW pamatā ir internets — globāla savstarpēji saistītu centrālo, personālo un bezvadu datortīklu sistēma;

| 16. | atgādina — lai gan ir mēģināts veicināt ieinteresēto personu līdzdalības ziņā daudzpusēju pieeju, tomēr internetu joprojām pārvalda Nacionālā telekomunikāciju un informācijas pārvalde, kas ir ASV Tirdzniecības departamenta struktūra; |
| --- | --- |

16.

atgādina — lai gan ir mēģināts veicināt ieinteresēto personu līdzdalības ziņā daudzpusēju pieeju, tomēr internetu joprojām pārvalda Nacionālā telekomunikāciju un informācijas pārvalde, kas ir ASV Tirdzniecības departamenta struktūra;

| 17. | atzinīgi vērtē to, ka Interneta pārvaldības forumā ir izveidota dinamiskā bloku ķēdes tehnoloģiju koalīcija, un aicina Komisiju attiecībā uz DLT veicināt kopīgu un iekļaujošu pārvaldību, lai izvairītos no problēmām, ar kurām iepriekš nācās saskarties interneta veidošanas procesā; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē to, ka Interneta pārvaldības forumā ir izveidota dinamiskā bloku ķēdes tehnoloģiju koalīcija, un aicina Komisiju attiecībā uz DLT veicināt kopīgu un iekļaujošu pārvaldību, lai izvairītos no problēmām, ar kurām iepriekš nācās saskarties interneta veidošanas procesā;

| 18. | norāda, ka galvenie ES tiesību akti (tādi kā regula par Eiropas tirgus infrastruktūru, regula par centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem, direktīva par norēķinu galīgumu, Finanšu instrumentu tirgu direktīva/Finanšu instrumentu tirgu regula, direktīva par pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem un Alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieku direktīva) varētu nodrošināt attiecīgo darījumu pamatregulējumu neatkarīgi no darījuma pamatā esošās tehnoloģijas arī tad, ja VV un uz DLT balstītas lietojumprogrammas sāktu izmantot plašāk, aptverot jaunus tirgus un jaunus pielietošanas veidus; tomēr piebilst, ka, iespējams, būs vajadzīgi konkrētajai specifikai atbilstošāki tiesību akti; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka galvenie ES tiesību akti (tādi kā regula par Eiropas tirgus infrastruktūru, regula par centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem, direktīva par norēķinu galīgumu, Finanšu instrumentu tirgu direktīva/Finanšu instrumentu tirgu regula, direktīva par pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem un Alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieku direktīva) varētu nodrošināt attiecīgo darījumu pamatregulējumu neatkarīgi no darījuma pamatā esošās tehnoloģijas arī tad, ja VV un uz DLT balstītas lietojumprogrammas sāktu izmantot plašāk, aptverot jaunus tirgus un jaunus pielietošanas veidus; tomēr piebilst, ka, iespējams, būs vajadzīgi konkrētajai specifikai atbilstošāki tiesību akti;

| 19. | atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumus uz VV apmaiņas platformām attiecināt Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvu, lai turpmāk vairs nepieļautu šādām platformām raksturīgo anonimitāti; sagaida, ka ikviens attiecīgais priekšlikums būs sagatavots ar konkrētu mērķi, ko pamatos visu ar VV saistīto risku izsmeļoša analīze, un ka tas balstīsies uz rūpīgu ietekmes novērtējumu; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumus uz VV apmaiņas platformām attiecināt Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvu, lai turpmāk vairs nepieļautu šādām platformām raksturīgo anonimitāti; sagaida, ka ikviens attiecīgais priekšlikums būs sagatavots ar konkrētu mērķi, ko pamatos visu ar VV saistīto risku izsmeļoša analīze, un ka tas balstīsies uz rūpīgu ietekmes novērtējumu;

| 20. | iesaka Komisijai sagatavot vispārēju VV analīzi un uz šā novērtējuma pamata attiecīgā gadījumā apsvērt iespēju pārskatīt attiecīgos ES tiesību aktus par maksājumiem, tostarp Maksājumu kontu direktīvu, Maksājumu pakalpojumu direktīvu un Elektroniskās naudas direktīvu, šajā nolūkā ņemot vērā jaunās iespējas, ko nodrošina tādas jaunas tehnoloģijas kā VV un DLT, lai tādējādi panāktu vēl lielāku konkurenci un samazinātu darījumu izmaksas, cita starpā ar lielāku sadarbspēju un, iespējams, arī ar rīcību, kas veicina universāla un nepatentēta elektroniskā maka izmantošanu; |
| --- | --- |

20.

iesaka Komisijai sagatavot vispārēju VV analīzi un uz šā novērtējuma pamata attiecīgā gadījumā apsvērt iespēju pārskatīt attiecīgos ES tiesību aktus par maksājumiem, tostarp Maksājumu kontu direktīvu, Maksājumu pakalpojumu direktīvu un Elektroniskās naudas direktīvu, šajā nolūkā ņemot vērā jaunās iespējas, ko nodrošina tādas jaunas tehnoloģijas kā VV un DLT, lai tādējādi panāktu vēl lielāku konkurenci un samazinātu darījumu izmaksas, cita starpā ar lielāku sadarbspēju un, iespējams, arī ar rīcību, kas veicina universāla un nepatentēta elektroniskā maka izmantošanu;

| 21. | piebilst, ka vairākas virtuālās vietējās valūtas Eiropā ir radītas, reaģējot uz finanšu krīzi un ar to saistītajām kredītresursu trūkuma problēmām, un tas nebūt nav mazsvarīgs faktors; mudina īpaši piesardzīgi definēt jēdzienu “virtuālā valūta” turpmāko likumdošanas priekšlikumu kontekstā, jo ir pienācīgi jāņem vērā tas, ka eksistē pēc būtības bezpeļņas nolūkā radītas “vietējās valūtas”, ko bieži vien ir maz iespēju aizstāt un kas pilda svarīgu funkciju, nodrošinot ieguvumus sociālā un vides ziņā, un nedrīkst pieļaut, ka regulējums šajā jomā ir nesamērīgs, pat ja nodokļu nemaksāšanas un apiešanas problēma nav aktuāla; |
| --- | --- |

21.

piebilst, ka vairākas virtuālās vietējās valūtas Eiropā ir radītas, reaģējot uz finanšu krīzi un ar to saistītajām kredītresursu trūkuma problēmām, un tas nebūt nav mazsvarīgs faktors; mudina īpaši piesardzīgi definēt jēdzienu “virtuālā valūta” turpmāko likumdošanas priekšlikumu kontekstā, jo ir pienācīgi jāņem vērā tas, ka eksistē pēc būtības bezpeļņas nolūkā radītas “vietējās valūtas”, ko bieži vien ir maz iespēju aizstāt un kas pilda svarīgu funkciju, nodrošinot ieguvumus sociālā un vides ziņā, un nedrīkst pieļaut, ka regulējums šajā jomā ir nesamērīgs, pat ja nodokļu nemaksāšanas un apiešanas problēma nav aktuāla;

| 22. | pieprasa izveidot horizontālu DLT darba grupu, kuras sastāvā būtu tehniskie un regulējuma eksperti un kura strādātu Komisijas vadībā, pildot šādus uzdevumus:






  i) | sniegt nepieciešamās konsultācijas tehniskos un ar regulējumu saistītos jautājumos, kuri attiecas uz dažādām svarīgu DLT lietojumprogrammu izmantošanas jomām, apvienot ieinteresētās personas un palīdzēt attiecīgajiem publiskā sektora dalībniekiem gan ES, gan dalībvalstu līmenī uzraudzīt DLT izmantošanu Eiropas un pasaules mērogā; |
| --- | --- | --- |

22.

pieprasa izveidot horizontālu DLT darba grupu, kuras sastāvā būtu tehniskie un regulējuma eksperti un kura strādātu Komisijas vadībā, pildot šādus uzdevumus:

i)

sniegt nepieciešamās konsultācijas tehniskos un ar regulējumu saistītos jautājumos, kuri attiecas uz dažādām svarīgu DLT lietojumprogrammu izmantošanas jomām, apvienot ieinteresētās personas un palīdzēt attiecīgajiem publiskā sektora dalībniekiem gan ES, gan dalībvalstu līmenī uzraudzīt DLT izmantošanu Eiropas un pasaules mērogā;

| ii) | palielināt informētību un analizēt ar DLT lietojumprogrammām saistītos — un arī tiešajiem lietotājiem aktuālos — ieguvumus un riskus, lai pēc iespējas labāk izmantotu attiecīgo lietojumprogrammu piedāvātās iespējas, šajā nolūkā cita starpā cenšoties definēt vispārējas intereses veicinošu DLT sistēmu pamata raksturlielumus (piemēram, nepatentētus atvērtos standartus) un identificēt labākās prakses standartus jomās, kur tādi veidojas; |
| --- | --- |

ii)

palielināt informētību un analizēt ar DLT lietojumprogrammām saistītos — un arī tiešajiem lietotājiem aktuālos — ieguvumus un riskus, lai pēc iespējas labāk izmantotu attiecīgo lietojumprogrammu piedāvātās iespējas, šajā nolūkā cita starpā cenšoties definēt vispārējas intereses veicinošu DLT sistēmu pamata raksturlielumus (piemēram, nepatentētus atvērtos standartus) un identificēt labākās prakses standartus jomās, kur tādi veidojas;

| iii) | palīdzēt rast savlaicīgu, kompetentu un samērīgu risinājumu, reaģējot uz jaunām iespējām un arī problemātiskiem aspektiem, kas rodas saistībā ar nozīmīgu DLT lietojumprogrammu ieviešanu, cita starpā izstrādājot gan ES, gan dalībvalstu līmenī īstenojamu turpmākās rīcības plānu, tajā izvērtējot spēkā esošo ES regulējumu, lai to attiecīgā gadījumā atjauninātu, ja DLT izmantošana būtiski palielinātos vai kļūtu sistēmiska, un pievēršoties arī patērētāju aizsardzībai un sistēmiskām problēmām; |
| --- | --- |

iii)

palīdzēt rast savlaicīgu, kompetentu un samērīgu risinājumu, reaģējot uz jaunām iespējām un arī problemātiskiem aspektiem, kas rodas saistībā ar nozīmīgu DLT lietojumprogrammu ieviešanu, cita starpā izstrādājot gan ES, gan dalībvalstu līmenī īstenojamu turpmākās rīcības plānu, tajā izvērtējot spēkā esošo ES regulējumu, lai to attiecīgā gadījumā atjauninātu, ja DLT izmantošana būtiski palielinātos vai kļūtu sistēmiska, un pievēršoties arī patērētāju aizsardzībai un sistēmiskām problēmām;

| iv) | izstrādāt visu būtisko aspektu spriedzes testus VV un citām DLT sistēmām, kuras sāktu izmantot tik plaši, ka tās kļūtu sistēmiski svarīgas stabilitātei; |
| --- | --- |

iv)

izstrādāt visu būtisko aspektu spriedzes testus VV un citām DLT sistēmām, kuras sāktu izmantot tik plaši, ka tās kļūtu sistēmiski svarīgas stabilitātei;

| 23. | uzsver, ka VV izmantošanai svarīgi faktori ir patērētāju informētība, pārredzamība un uzticēšanās; aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm un VV nozari izstrādāt pamatnostādnes, kas garantētu, ka esošajiem un potenciālajiem VV lietotājiem tiek sniegta pareiza, skaidra un izsmeļoša informācija, lai tie varētu izdarīt pilnībā apzinātu izvēli, un tā padarīt VV sistēmas pārredzamākas attiecībā uz to, kā šīs sistēmas ir veidotas, kā tās darbojas un ar ko tās patērētāju aizsardzības ziņā atšķiras no regulētām un uzraudzītām maksājumu sistēmām; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka VV izmantošanai svarīgi faktori ir patērētāju informētība, pārredzamība un uzticēšanās; aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm un VV nozari izstrādāt pamatnostādnes, kas garantētu, ka esošajiem un potenciālajiem VV lietotājiem tiek sniegta pareiza, skaidra un izsmeļoša informācija, lai tie varētu izdarīt pilnībā apzinātu izvēli, un tā padarīt VV sistēmas pārredzamākas attiecībā uz to, kā šīs sistēmas ir veidotas, kā tās darbojas un ar ko tās patērētāju aizsardzības ziņā atšķiras no regulētām un uzraudzītām maksājumu sistēmām;

o

o o

| 24. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

24.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  http://www.bis.org/cpmi/publ/d137.pdf

(2)  http://www.bankofengland.co.uk/publications/Documents/quarterlybulletin/2014/qb14 q3digitalcurrenciesBitcoin2.pdf

(3)  https://www.eba.europa.eu/documents/10180/657547/EBA-Op-2014-08+Opinion+on+Virtual+Currencies.pdf

(4)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/virtualcurrencyschemesen.pdf

(5)  http://ec.europa.eu/justice/newsroom/criminal/news/160202_en.htm

(6)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5592_en.htm

(7)  http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC97043/the%20digital%20 agenda%20of%20virtual%20currencies_final.pdf

(8)  http://www.consilium.europa.eu/lv/press/press-releases/2016/02/12-conclusions-terrorism-financing/

(9)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1463564584935&uri=CELEX:62014CJ0264

(10)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A62014CC0264

(11)  https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2015/11/2015-532_call_for_evidence_on_virtual_currency_investment.pdf

(12)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/bibliotheque/briefing/2014/140793/LDM_BR I(2014)140793_REV1_EN.pdf

(13)  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/publications/changes_in_modus_ope randi_of_is_in_terrorist_attacks.pdf

(14)  http://www.fatf-gafi.org/media/fatf/documents/reports/virtual-currency-key-definitions-and-potential-aml-cft-risks.pdf

(15)  http://www.oecd.org/daf/fin/financial-markets/The-Bitcoin-Question-2014.pdf

(16)  https://www.imf.org/external/pubs/ft/sdn/2016/sdn1603.pdf

(17)  https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/492972 /gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf

(18)  http://www.bis.org/cpmi/publ/d137.pdf

(19)  http://coinmarketcap.com/

(20)  Cita starpā sk. http://www.coindesk.com/state-of-Bitcoin-blockchain-2016/

(21)  https://www.eba.europa.eu/documents/10180/657547/EBA-Op-2014-08+Opinion+on+Virtual+Currencies.pdf

(22)  https://remittanceprices.worldbank.org/sites/default/files/rpw_report_december_2015.pdf

(23)  http://web.worldbank.org/WBSITE/EXTERNAL/TOPICS/EXTFINANCIALSECTO R/0,,contentMDK:22383199~pagePK:210058~piPK:210062~theSitePK:282885,00.html

(24)  VV varētu būt iespējams izmantot terorisma finansēšanai, taču Eiropols nesen (2016. gada 18. janvārī) ir norādījis — lai arī no trešām personām ir saņemtas ziņas, kas liecina, ka anonīmās valūtas (tādas kā bitmonēta) savas darbības finansēšanai izmanto teroristi, tiesībaizsardzības iestādes šādu faktu nav konstatējušas;

(25)  https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf

(26)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5592_en.htm

---

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/82 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/82

---

P8_TA(2016)0233

Transatlantiskās datu plūsmas

Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. maija rezolūcija par transatlantiskajām datu plūsmām (2016/2727(RSP))

(2018/C 076/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 6., 7., 8., 11., 16., 47. un 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 6., 7., 8., 11., 16., 47. un 52. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (1) (“Datu aizsardzības direktīva”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (1) (“Datu aizsardzības direktīva”),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvu (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvu (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2000. gada 26. jūlija Lēmumu 2000/520/EK (Drošības zonas lēmums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2000. gada 26. jūlija Lēmumu 2000/520/EK (Drošības zonas lēmums),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 27. novembra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par uzticēšanās atjaunošanu datu plūsmām starp ES un ASV (COM(2013)0846), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 27. novembra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par uzticēšanās atjaunošanu datu plūsmām starp ES un ASV (COM(2013)0846),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 27. novembra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par “drošības zonas” darbību no ES pilsoņu un uzņēmumu, kas veic uzņēmējdarbību ES, viedokļa (COM(2013)0847) (Drošības zonas paziņojums) , |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 27. novembra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par “drošības zonas” darbību no ES pilsoņu un uzņēmumu, kas veic uzņēmējdarbību ES, viedokļa (COM(2013)0847) (Drošības zonas paziņojums) ,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2015. gada 6. oktobra spriedumu lietā C-362/14 Maximillian Schrems pret Data Protection Commissioner (ES:C:2015:650), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2015. gada 6. oktobra spriedumu lietā C-362/14 Maximillian Schrems pret Data Protection Commissioner (ES:C:2015:650),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 6. novembra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par personas datu pārsūtīšanu no ES uz Amerikas Savienotajām Valstīm saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK, izpildot Tiesas spriedumu lietā C-362/14 (Schrems) (COM(2015)0566), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 6. novembra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par personas datu pārsūtīšanu no ES uz Amerikas Savienotajām Valstīm saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK, izpildot Tiesas spriedumu lietā C-362/14 (Schrems) (COM(2015)0566),

| — | ņemot vērā 29. panta darba grupas 2016. gada 3. februāra paziņojumu par sprieduma Schrems lietā radītajām sekām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 29. panta darba grupas 2016. gada 3. februāra paziņojumu par sprieduma Schrems lietā radītajām sekām,

| — | ņemot vērā 2015. gada Tiesiskās aizsardzības aktu, ko 2016. gada 24. februārī ar ASV prezidenta B. Obamas parakstu izsludināja par likumu (H.R.1428), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada Tiesiskās aizsardzības aktu, ko 2016. gada 24. februārī ar ASV prezidenta B. Obamas parakstu izsludināja par likumu (H.R.1428),

| — | ņemot vērā 2015. gada ASV Brīvības aktu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada ASV Brīvības aktu (5),

| — | ņemot vērā Prezidenta politikas direktīvā Nr. 28 (PPD-28) noteiktās ASV signālu pārtveršanas darbību reformas (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Prezidenta politikas direktīvā Nr. 28 (PPD-28) noteiktās ASV signālu pārtveršanas darbību reformas (6),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 29. februāra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Transatlantiskās datu plūsmas — uzticēšanās atjaunošana, paredzot spēcīgākas drošības garantijas” (COM(2016)0117), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 29. februāra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Transatlantiskās datu plūsmas — uzticēšanās atjaunošana, paredzot spēcīgākas drošības garantijas” (COM(2016)0117),

| — | ņemot vērā 29. panta darba grupas 2016. gada 13. aprīļa Atzinumu 01/2016 par ES un ASV privātuma aizsarga pietiekamības lēmuma projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 29. panta darba grupas 2016. gada 13. aprīļa Atzinumu 01/2016 par ES un ASV privātuma aizsarga pietiekamības lēmuma projektu,

| — | ņemot vērā 2014. gada 12. marta rezolūciju par ASV Nacionālās drošības aģentūras novērošanas programmu, novērošanas struktūrām dažādās dalībvalstīs un ietekmi uz ES pilsoņu pamattiesībām un transatlantisko sadarbību tieslietu un iekšlietu jomā (7) un 2015. gada 29. oktobra rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar Eiropas Parlamenta 2014. gada 12. marta rezolūciju par ES pilsoņu elektronisko masveida novērošanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 12. marta rezolūciju par ASV Nacionālās drošības aģentūras novērošanas programmu, novērošanas struktūrām dažādās dalībvalstīs un ietekmi uz ES pilsoņu pamattiesībām un transatlantisko sadarbību tieslietu un iekšlietu jomā (7) un 2015. gada 29. oktobra rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar Eiropas Parlamenta 2014. gada 12. marta rezolūciju par ES pilsoņu elektronisko masveida novērošanu (8),

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā Eiropas Savienības Tiesa ar 2015. gada 6. oktobra spriedumu lietā C-362/14 Maximillian Schrems pret Data Protection Commissioner Drošības zonas lēmumu atzina par spēkā neesošu un precizēja, ka “pienācīgs aizsardzības līmenis” trešā valstī būtu jāsaprot kā būtībā ekvivalents aizsardzības līmenis, kāds ir garantēts Savienībā, norādot uz nepieciešamību pabeigt sarunas par ES un ASV privātuma aizsargu, lai nodrošinātu juridisko noteiktību attiecībā uz to, kā no ES uz ASV būtu pārsūtāmi personas dati; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienības Tiesa ar 2015. gada 6. oktobra spriedumu lietā C-362/14 Maximillian Schrems pret Data Protection Commissioner Drošības zonas lēmumu atzina par spēkā neesošu un precizēja, ka “pienācīgs aizsardzības līmenis” trešā valstī būtu jāsaprot kā būtībā ekvivalents aizsardzības līmenis, kāds ir garantēts Savienībā, norādot uz nepieciešamību pabeigt sarunas par ES un ASV privātuma aizsargu, lai nodrošinātu juridisko noteiktību attiecībā uz to, kā no ES uz ASV būtu pārsūtāmi personas dati;

| B. | tā kā datu aizsardzība nozīmē to personu aizsardzību, uz kurām attiecas apstrādātie dati, un tā kā šāda aizsardzība ir viena no Savienības atzītajām pamattiesībām (Pamattiesību hartas 8. pants un Līguma par Eiropas Savienības darbību 16. pants); |
| --- | --- |

B.

tā kā datu aizsardzība nozīmē to personu aizsardzību, uz kurām attiecas apstrādātie dati, un tā kā šāda aizsardzība ir viena no Savienības atzītajām pamattiesībām (Pamattiesību hartas 8. pants un Līguma par Eiropas Savienības darbību 16. pants);

| C. | tā kā personas datu aizsardzība, privātās dzīves un saziņas respektēšana, tiesības uz drošību, tiesības saņemt un sniegt informāciju un tiesības veikt uzņēmējdarbību ir pamattiesības, kuras ir jāievēro un starp kurām ir jāpanāk savstarpējs līdzsvars; |
| --- | --- |

C.

tā kā personas datu aizsardzība, privātās dzīves un saziņas respektēšana, tiesības uz drošību, tiesības saņemt un sniegt informāciju un tiesības veikt uzņēmējdarbību ir pamattiesības, kuras ir jāievēro un starp kurām ir jāpanāk savstarpējs līdzsvars;

| D. | tā kā, pārbaudot trešās valsts nodrošināto aizsardzības līmeni, Komisijai ir pienākums izvērtēt no vietējiem tiesību aktiem vai starptautiskajām saistībām izrietošo un minētajā valstī piemērojamo noteikumu saturu, kā arī praksi, kas tiek īstenota, lai nodrošinātu atbilstību minētajiem noteikumiem, jo saskaņā ar Datu aizsardzības direktīvas 25. panta 2. punktu Komisijai ir jāņem vērā visi apstākļi, kas saistīti ar personas datu nosūtīšanu uz trešām valstīm; tā kā šajā izvērtējumā ir ne vien jāpievēršas tiesību aktiem un praksei saistībā ar personas datu aizsardzību komerciāliem un privātiem mērķiem, bet tajā ir arī jāaplūko visi aspekti saistībā ar attiecīgajā valstī vai nozarē piemērojamo struktūru, jo īpaši, bet ne tikai, tiesībaizsardzības, nacionālās drošības un pamattiesību ievērošanas ziņā; |
| --- | --- |

D.

tā kā, pārbaudot trešās valsts nodrošināto aizsardzības līmeni, Komisijai ir pienākums izvērtēt no vietējiem tiesību aktiem vai starptautiskajām saistībām izrietošo un minētajā valstī piemērojamo noteikumu saturu, kā arī praksi, kas tiek īstenota, lai nodrošinātu atbilstību minētajiem noteikumiem, jo saskaņā ar Datu aizsardzības direktīvas 25. panta 2. punktu Komisijai ir jāņem vērā visi apstākļi, kas saistīti ar personas datu nosūtīšanu uz trešām valstīm; tā kā šajā izvērtējumā ir ne vien jāpievēršas tiesību aktiem un praksei saistībā ar personas datu aizsardzību komerciāliem un privātiem mērķiem, bet tajā ir arī jāaplūko visi aspekti saistībā ar attiecīgajā valstī vai nozarē piemērojamo struktūru, jo īpaši, bet ne tikai, tiesībaizsardzības, nacionālās drošības un pamattiesību ievērošanas ziņā;

| E. | tā kā mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir straujāk augošais ES ekonomikas sektors un aizvien vairāk ir atkarīgi no brīvas datu plūsmas; tā kā MVU ir 60 % no uzņēmumiem, kas ir atkarīgi no nolīguma par drošības zonu, ar ko šiem uzņēmumiem ļāva izmantot saskaņotas un rentablas atbilstības procedūras; |
| --- | --- |

E.

tā kā mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir straujāk augošais ES ekonomikas sektors un aizvien vairāk ir atkarīgi no brīvas datu plūsmas; tā kā MVU ir 60 % no uzņēmumiem, kas ir atkarīgi no nolīguma par drošības zonu, ar ko šiem uzņēmumiem ļāva izmantot saskaņotas un rentablas atbilstības procedūras;

| F. | tā kā ASV un ES ekonomika veido vairāk nekā 50 % no globālā IKP, 25 % no globālā eksporta un vairāk nekā 30 % no globālā importa; tā kā ASV un ES ekonomiskajām attiecībām pasaulē ir visaugstākā vērtība, un 2014. gadā transatlantiskās tirdzniecības kopējais apmērs bija USD 1,09 triljoni, savukārt ASV tirdzniecības apmērs ar Kanādu un Ķīnu attiecīgi bija USD 741 un USD 646 miljardi; |
| --- | --- |

F.

tā kā ASV un ES ekonomika veido vairāk nekā 50 % no globālā IKP, 25 % no globālā eksporta un vairāk nekā 30 % no globālā importa; tā kā ASV un ES ekonomiskajām attiecībām pasaulē ir visaugstākā vērtība, un 2014. gadā transatlantiskās tirdzniecības kopējais apmērs bija USD 1,09 triljoni, savukārt ASV tirdzniecības apmērs ar Kanādu un Ķīnu attiecīgi bija USD 741 un USD 646 miljardi;

| G. | tā kā pārrobežu datu plūsmas starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropu ir visintensīvākās pasaulē — par 50 % intensīvākas nekā datu plūsmas starp ASV un Āziju un gandrīz divtik intensīvākas nekā datu plūsmas starp ASV un Dienvidameriku — un tā kā personas datu nosūtīšana un apmaiņa ar tiem ir svarīgs elements, uz ko pamatojas Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu ciešās attiecības tirdzniecības un tiesībaizsardzības jomā; |
| --- | --- |

G.

tā kā pārrobežu datu plūsmas starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropu ir visintensīvākās pasaulē — par 50 % intensīvākas nekā datu plūsmas starp ASV un Āziju un gandrīz divtik intensīvākas nekā datu plūsmas starp ASV un Dienvidameriku — un tā kā personas datu nosūtīšana un apmaiņa ar tiem ir svarīgs elements, uz ko pamatojas Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu ciešās attiecības tirdzniecības un tiesībaizsardzības jomā;

| H. | tā kā 29. panta darba grupa savā Atzinumā 01/2016 atzinīgi vērtēja nozīmīgos uzlabojumus, ko privātuma aizsargs sniedz salīdzinājumā ar Drošības zonas lēmumu, un darba grupa jo īpaši novērtēja pamata definīciju ietveršanu, mehānismus, kas izveidoti, lai nodrošinātu pārskatu pār privātuma aizsarga sarakstu, un tagad par obligātiem padarītos ārējās un iekšējās atbilstības pārskatus, un tā kā darba grupa arī pauda lielas bažas par komerciālajiem aspektiem un valsts iestāžu piekļuvi datiem, kas nosūtāmi saskaņā ar privātuma aizsargu; |
| --- | --- |

H.

tā kā 29. panta darba grupa savā Atzinumā 01/2016 atzinīgi vērtēja nozīmīgos uzlabojumus, ko privātuma aizsargs sniedz salīdzinājumā ar Drošības zonas lēmumu, un darba grupa jo īpaši novērtēja pamata definīciju ietveršanu, mehānismus, kas izveidoti, lai nodrošinātu pārskatu pār privātuma aizsarga sarakstu, un tagad par obligātiem padarītos ārējās un iekšējās atbilstības pārskatus, un tā kā darba grupa arī pauda lielas bažas par komerciālajiem aspektiem un valsts iestāžu piekļuvi datiem, kas nosūtāmi saskaņā ar privātuma aizsargu;

| I. | tā kā līdz šim par valstīm/teritorijām, kas nodrošina adekvātu datu aizsardzības līmeni, ir atzītas Andora, Argentīna, Kanāda, Fēru salas, Gērnsija, Menas sala, Džērsija, Urugvaja, Izraēla, Šveice un Jaunzēlande un šīm valstīm ir piešķirta privileģēta piekļuve ES tirgum, |
| --- | --- |

I.

tā kā līdz šim par valstīm/teritorijām, kas nodrošina adekvātu datu aizsardzības līmeni, ir atzītas Andora, Argentīna, Kanāda, Fēru salas, Gērnsija, Menas sala, Džērsija, Urugvaja, Izraēla, Šveice un Jaunzēlande un šīm valstīm ir piešķirta privileģēta piekļuve ES tirgum,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas un ASV administrācijas centienus, lai panāktu nozīmīgus uzlabojumus privātuma aizsargā salīdzinājumā ar Drošības zonas lēmumu, un jo īpaši novērtē tādu pamata definīciju ietveršanu kā “personas dati”, “apstrāde” un “datu kontrolieris”, mehānismus, kas izveidoti, lai nodrošinātu pārskatu pār privātuma aizsarga sarakstu, un tagad par obligātiem padarītos ārējās un iekšējās atbilstības pārskatus; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas un ASV administrācijas centienus, lai panāktu nozīmīgus uzlabojumus privātuma aizsargā salīdzinājumā ar Drošības zonas lēmumu, un jo īpaši novērtē tādu pamata definīciju ietveršanu kā “personas dati”, “apstrāde” un “datu kontrolieris”, mehānismus, kas izveidoti, lai nodrošinātu pārskatu pār privātuma aizsarga sarakstu, un tagad par obligātiem padarītos ārējās un iekšējās atbilstības pārskatus;

| 2. | uzsver, cik būtiskas ir transatlantiskās attiecības, kas ir izšķiroši svarīgas abām pusēm; uzsver, ka visaptveroša risinājuma panākšanā starp ASV un ES būtu jāievēro tiesības uz datu aizsardzību un tiesības uz privātumu; atgādina, ka viens no ES pamatmērķiem ir personas datu aizsardzība, tostarp tad, ja šos datus pārsūta ES būtiskākajam starptautiskās tirdzniecības partnerim; |
| --- | --- |

2.

uzsver, cik būtiskas ir transatlantiskās attiecības, kas ir izšķiroši svarīgas abām pusēm; uzsver, ka visaptveroša risinājuma panākšanā starp ASV un ES būtu jāievēro tiesības uz datu aizsardzību un tiesības uz privātumu; atgādina, ka viens no ES pamatmērķiem ir personas datu aizsardzība, tostarp tad, ja šos datus pārsūta ES būtiskākajam starptautiskās tirdzniecības partnerim;

| 3. | prasa, lai privātuma aizsarga regulējums atbilstu ES primārajiem un sekundārajiem tiesību aktiem un attiecīgajiem Eiropas Savienības Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumiem; |
| --- | --- |

3.

prasa, lai privātuma aizsarga regulējums atbilstu ES primārajiem un sekundārajiem tiesību aktiem un attiecīgajiem Eiropas Savienības Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumiem;

| 4. | norāda, ka VI pielikumā (Robert S. Litt, Nacionālās izlūkošanas direktora biroja (ODNI) vēstule) ir paskaidrots, ka saskaņā ar Prezidenta politikas direktīvu Nr. 28 (PPD-28) sešos gadījumos joprojām ir atļauts izmantot masveidā savāktus personas un komunikācijas datus par personām, kas nav ASV valstspiederīgie; norāda, ka šādai datu masveida savākšanai ir jābūt tikai “pēc iespējas atbilstīgākai konkrētajam gadījumam” un “saprātīgai”, kas neatbilst Hartā noteiktajiem stingrākajiem nepieciešamības un proporcionalitātes kritērijiem; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka VI pielikumā (Robert S. Litt, Nacionālās izlūkošanas direktora biroja (ODNI) vēstule) ir paskaidrots, ka saskaņā ar Prezidenta politikas direktīvu Nr. 28 (PPD-28) sešos gadījumos joprojām ir atļauts izmantot masveidā savāktus personas un komunikācijas datus par personām, kas nav ASV valstspiederīgie; norāda, ka šādai datu masveida savākšanai ir jābūt tikai “pēc iespējas atbilstīgākai konkrētajam gadījumam” un “saprātīgai”, kas neatbilst Hartā noteiktajiem stingrākajiem nepieciešamības un proporcionalitātes kritērijiem;

| 5. | atgādina, ka juridiskā noteiktība un jo īpaši skaidri un vienoti noteikumi ir viens no uzņēmējdarbības attīstības un izaugsmes pamata elementiem, jo īpaši attiecībā uz MVU, lai uzņēmumiem nenāktos saskarties ar juridisko nenoteiktību un tie nepiedzīvotu būtiskus traucējumus savā darbībā un spējā veikt transatlantisku uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka juridiskā noteiktība un jo īpaši skaidri un vienoti noteikumi ir viens no uzņēmējdarbības attīstības un izaugsmes pamata elementiem, jo īpaši attiecībā uz MVU, lai uzņēmumiem nenāktos saskarties ar juridisko nenoteiktību un tie nepiedzīvotu būtiskus traucējumus savā darbībā un spējā veikt transatlantisku uzņēmējdarbību;

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar privātuma aizsarga regulējumu tiesiskās aizsardzības mehānisms ir pieejams personām; aicina Komisiju un ASV administrāciju novērst pašreizējo sarežģītību, lai procedūra būtu lietotājiem draudzīga un efektīva; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar privātuma aizsarga regulējumu tiesiskās aizsardzības mehānisms ir pieejams personām; aicina Komisiju un ASV administrāciju novērst pašreizējo sarežģītību, lai procedūra būtu lietotājiem draudzīga un efektīva;

| 7. | aicina Komisiju censties precizēt juridisko statusu, kāds būtu ASV sniegtajām “rakstveida garantijām”; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju censties precizēt juridisko statusu, kāds būtu ASV sniegtajām “rakstveida garantijām”;

| 8. | atzinīgi vērtē to, ka ASV Valsts departamentā ir iecelts ombuds, kas sadarbosies ar neatkarīgām iestādēm, lai atbildētu uz ES uzraudzības iestāžu iesniegtajiem individuālajiem pieprasījumiem saistībā ar valdības sankcionētu novērošanu; tomēr uzskata, ka šī jaunā struktūra nav pietiekami neatkarīga un tai nav adekvātas pilnvaras, lai efektīvi īstenotu un pildītu savu pienākumu; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē to, ka ASV Valsts departamentā ir iecelts ombuds, kas sadarbosies ar neatkarīgām iestādēm, lai atbildētu uz ES uzraudzības iestāžu iesniegtajiem individuālajiem pieprasījumiem saistībā ar valdības sankcionētu novērošanu; tomēr uzskata, ka šī jaunā struktūra nav pietiekami neatkarīga un tai nav adekvātas pilnvaras, lai efektīvi īstenotu un pildītu savu pienākumu;

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka privātuma aizsarga regulējums nozīmīgu lomu piešķir dalībvalstu datu aizsardzības aģentūrām, kuras var pārbaudīt un izmeklēt sūdzības saistībā ar ES Pamattiesību hartā minēto personas datu aizsardzību un apturēt datu pārsūtīšanu, kā arī atzinīgi vērtē to, ka ASV Tirdzniecības departamentam ir uzlikts pienākums šādas sūdzības izskatīt; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē to, ka privātuma aizsarga regulējums nozīmīgu lomu piešķir dalībvalstu datu aizsardzības aģentūrām, kuras var pārbaudīt un izmeklēt sūdzības saistībā ar ES Pamattiesību hartā minēto personas datu aizsardzību un apturēt datu pārsūtīšanu, kā arī atzinīgi vērtē to, ka ASV Tirdzniecības departamentam ir uzlikts pienākums šādas sūdzības izskatīt;

| 10. | atzīst, ka privātuma aizsargs ir daļa no plašāka dialoga starp ES un trešām valstīm, tostarp ASV, saistībā ar datu privātumu, tirdzniecību, drošību un saistītajām tiesībām un kopīgajiem mērķiem; tāpēc aicina visas puses sadarboties, lai radītu darboties spējīgus, kopīgus starptautiskos regulējumus un nacionālos tiesību aktus un lai tajos panāktu ilgtspējīgus uzlabojumus; |
| --- | --- |

10.

atzīst, ka privātuma aizsargs ir daļa no plašāka dialoga starp ES un trešām valstīm, tostarp ASV, saistībā ar datu privātumu, tirdzniecību, drošību un saistītajām tiesībām un kopīgajiem mērķiem; tāpēc aicina visas puses sadarboties, lai radītu darboties spējīgus, kopīgus starptautiskos regulējumus un nacionālos tiesību aktus un lai tajos panāktu ilgtspējīgus uzlabojumus;

| 11. | ir pārliecināts, ka personas datu pārsūtīšanā starp ES un ASV juridiskā noteiktība ir viens no pamata elementiem, lai panāktu patērētāju uzticēšanos, nodrošinātu uzņēmumu attīstību un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību, un līdz ar to instrumentiem, ar ko atļauj veikt šādu datu pārsūtīšanu, ir jābūt saskaņā gan ar ES primārajiem, gan sekundārajiem tiesību aktiem, lai šie instrumenti būtu efektīvi un īstenojami ilgtermiņā; |
| --- | --- |

11.

ir pārliecināts, ka personas datu pārsūtīšanā starp ES un ASV juridiskā noteiktība ir viens no pamata elementiem, lai panāktu patērētāju uzticēšanos, nodrošinātu uzņēmumu attīstību un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību, un līdz ar to instrumentiem, ar ko atļauj veikt šādu datu pārsūtīšanu, ir jābūt saskaņā gan ar ES primārajiem, gan sekundārajiem tiesību aktiem, lai šie instrumenti būtu efektīvi un īstenojami ilgtermiņā;

| 12. | aicina Komisiju pilnībā īstenot ieteikumus, kas pausti 29. panta darba grupas Atzinumā 01/2016 par ES un ASV privātuma aizsarga pietiekamības lēmuma projektu; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju pilnībā īstenot ieteikumus, kas pausti 29. panta darba grupas Atzinumā 01/2016 par ES un ASV privātuma aizsarga pietiekamības lēmuma projektu;

| 13. | aicina Komisiju pilnībā izmantot pilnvaras, ko tai sniedz privātuma aizsarga regulējums, un periodiski un rūpīgi pārskatīt regulējuma pietiekamības pamatojumu un juridisko attaisnojumu, jo īpaši ņemot vērā to, ka divu gadu laikā tiks piemērota jaunā Vispārīgā datu aizsardzības regula; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju pilnībā izmantot pilnvaras, ko tai sniedz privātuma aizsarga regulējums, un periodiski un rūpīgi pārskatīt regulējuma pietiekamības pamatojumu un juridisko attaisnojumu, jo īpaši ņemot vērā to, ka divu gadu laikā tiks piemērota jaunā Vispārīgā datu aizsardzības regula;

| 14. | aicina Komisiju turpināt dialogu ar ASV administrāciju, lai panāktu turpmākus uzlabojumus privātuma aizsarga regulējumā, ņemot vērā tā pašreizējos trūkumus; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju turpināt dialogu ar ASV administrāciju, lai panāktu turpmākus uzlabojumus privātuma aizsarga regulējumā, ņemot vērā tā pašreizējos trūkumus;

| 15. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī ASV valdībai un Kongresam. |
| --- | --- |

15.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī ASV valdībai un Kongresam.

---

(1)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

(2)  OV L 350, 30.12.2008., 60. lpp.

(3)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(4)  OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.

(5)  https://www.congress.gov/114/plaws/publ23/PLAW-114publ23.pdf

(6)  https://www.whitehouse.gov/the-press-office/2014/01/17/presidential-policy-directive-signals-intelligence-activities

(7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0230.

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0388.

---

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/86 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/86

---

P8_TA(2016)0234

Jaunais kurss, kas orientēts uz enerģijas patērētājiem

Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. maija rezolūcija par jauno kursu, kas orientēts uz patērētājiem (2015/2323(INI))

(2018/C 076/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 15. jūlija paziņojumu “Uz patērētājiem orientēts jaunais kurss” (COM(2015)0339), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 15. jūlija paziņojumu “Uz patērētājiem orientēts jaunais kurss” (COM(2015)0339),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 15. jūlija paziņojumu “Sabiedriskas apspriešanas sākšana par jaunu elektroenerģijas tirgus modeli” (COM(2015)0340), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 15. jūlija paziņojumu “Sabiedriskas apspriešanas sākšana par jaunu elektroenerģijas tirgus modeli” (COM(2015)0340),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 16. februāra paziņojumu “ES siltumapgādes un aukstumapgādes stratēģija” (COM(2016)0051), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 16. februāra paziņojumu “ES siltumapgādes un aukstumapgādes stratēģija” (COM(2016)0051),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 25. februāra paziņojumu “Pamatstratēģija spēcīgai Enerģētikas savienībai ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku” (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 25. februāra paziņojumu “Pamatstratēģija spēcīgai Enerģētikas savienībai ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku” (COM(2015)0080),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 26. novembra paziņojumu “Investīciju plāns Eiropai” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 26. novembra paziņojumu “Investīciju plāns Eiropai” (COM(2014)0903),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 15. novembra paziņojumu “Kā panākt, lai iekšējais enerģijas tirgus patiešām funkcionētu” (COM(2012)0663), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 15. novembra paziņojumu “Kā panākt, lai iekšējais enerģijas tirgus patiešām funkcionētu” (COM(2012)0663),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 8. marta paziņojumu “Ceļvedis virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. g.” (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 8. marta paziņojumu “Ceļvedis virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. g.” (COM(2011)0112),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 15. decembra paziņojumu “Enerģētikas ceļvedis 2050” (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 15. decembra paziņojumu “Enerģētikas ceļvedis 2050” (COM(2011)0885),

| — | ņemot vērā trešo enerģētikas paketi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā trešo enerģētikas paketi,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un attiecīgi atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un attiecīgi atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīvu 2005/29/EK par negodīgu komercpraksi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīvu 2005/29/EK par negodīgu komercpraksi,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Direktīvu 2011/83/ES par patērētāju tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Direktīvu 2011/83/ES par patērētāju tiesībām,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 9. marta Ieteikumu 2012/148/ES par gatavošanos viedo mērierīču sistēmu izvēršanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 9. marta Ieteikumu 2012/148/ES par gatavošanos viedo mērierīču sistēmu izvēršanai,

| — | ņemot vērā 2008. gada 19. jūnija rezolūciju par virzību uz Eiropas Enerģijas patērētāju tiesību hartu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 19. jūnija rezolūciju par virzību uz Eiropas Enerģijas patērētāju tiesību hartu (1),

| — | ņemot vērā 2013. gada 10. septembra rezolūciju par pasākumiem iekšējā enerģijas tirgus darbības nodrošināšanai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 10. septembra rezolūciju par pasākumiem iekšējā enerģijas tirgus darbības nodrošināšanai (2),

| — | ņemot vērā 2013. gada 14. marta rezolūciju par “Enerģētikas ceļvedi 2050 – enerģija nākotnei” (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 14. marta rezolūciju par “Enerģētikas ceļvedi 2050 – enerģija nākotnei” (3),

| — | ņemot vērā 2014. gada 4. februāra rezolūcija par viedtīklu attīstības vietējo un reģionālo ietekmi (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 4. februāra rezolūcija par viedtīklu attīstības vietējo un reģionālo ietekmi (4),

| — | ņemot vērā 2014. gada 15. aprīļa rezolūcija par patērētāju aizsardzību — patērētāju aizsardzība komunālo pakalpojumu sfērā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 15. aprīļa rezolūcija par patērētāju aizsardzību — patērētāju aizsardzība komunālo pakalpojumu sfērā (5),

| — | ņemot vērā 2015. gada 15. decembra rezolūciju par virzību uz Eiropas enerģētikas savienību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 15. decembra rezolūciju par virzību uz Eiropas enerģētikas savienību (6),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A8-0161/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A8-0161/2016),

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Uz patērētājiem orientēts jaunais kurss”; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Uz patērētājiem orientēts jaunais kurss”;

| 2. | uzsver, ka šis ziņojums ir veltīts vienīgi enerģijas mājsaimniecību patērētājiem saistībā ar enerģētikas pārkārtošanu; norāda, ka rūpnieciskie lietotāji būtu jāizskata atsevišķā sistēmā; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka šis ziņojums ir veltīts vienīgi enerģijas mājsaimniecību patērētājiem saistībā ar enerģētikas pārkārtošanu; norāda, ka rūpnieciskie lietotāji būtu jāizskata atsevišķā sistēmā;

| 3. | uzsver, ka pašreizējās enerģētikas pārkārtošanas rezultātā ir sākusies pāreja no centralizētas, neelastīgas un uz fosiliem energoresursiem balstītas enerģētikas sistēmas uz decentralizētāku, energoefektīvāku, elastīgāku un uz atjaunojamiem energoresursiem balstītu sistēmu; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka pašreizējās enerģētikas pārkārtošanas rezultātā ir sākusies pāreja no centralizētas, neelastīgas un uz fosiliem energoresursiem balstītas enerģētikas sistēmas uz decentralizētāku, energoefektīvāku, elastīgāku un uz atjaunojamiem energoresursiem balstītu sistēmu;

| 4. | vērš uzmanību uz izmaksām, kas dažās valstīs ir radušās saistībā ar pāreju uz jaunu tirgus modeli; aicina Komisiju pienācīgi ņemt vērā šīs izmaksas, izvērtējot to ietekmi uz saprātīgu cenu un konkurētspēju; |
| --- | --- |

4.

vērš uzmanību uz izmaksām, kas dažās valstīs ir radušās saistībā ar pāreju uz jaunu tirgus modeli; aicina Komisiju pienācīgi ņemt vērā šīs izmaksas, izvērtējot to ietekmi uz saprātīgu cenu un konkurētspēju;

| 5. | atgādina, ka galīgajam mērķim vajadzētu būt tādas ekonomikas izveidei, kas pilnībā piemēro principu “vispirms domāt par energoefektivitāti” un kā prioritāti nosaka enerģijas ietaupījumu un pieprasījuma (nevis piedāvājuma) jomas pasākumus, lai īstenotu klimata mērķus attiecībā uz Parīzē panākto vienošanos nepieļaut, ka temperatūras pieaugums pārsniedz 1,5 oC, un balstīta uz energoapgādes drošību, konkurētspēju un jo īpaši — mazākiem patērētāju rēķiniem; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka galīgajam mērķim vajadzētu būt tādas ekonomikas izveidei, kas pilnībā piemēro principu “vispirms domāt par energoefektivitāti” un kā prioritāti nosaka enerģijas ietaupījumu un pieprasījuma (nevis piedāvājuma) jomas pasākumus, lai īstenotu klimata mērķus attiecībā uz Parīzē panākto vienošanos nepieļaut, ka temperatūras pieaugums pārsniedz 1,5 oC, un balstīta uz energoapgādes drošību, konkurētspēju un jo īpaši — mazākiem patērētāju rēķiniem;

| 6. | šajā sakarībā uzskata, ka Enerģētikas savienībai par svarīgākajām vajadzētu uzskatīt šīs un nākamo iedzīvotāju paaudžu intereses un tai vajadzētu:






  a) | piegādāt iedzīvotājiem stabilu, izmaksu ziņā pieejamu un ilgtspējīgu enerģiju, augstas kvalitātes energoefektīvus ražojumus, pakalpojumus un ēkas; |
| --- | --- | --- |

6.

šajā sakarībā uzskata, ka Enerģētikas savienībai par svarīgākajām vajadzētu uzskatīt šīs un nākamo iedzīvotāju paaudžu intereses un tai vajadzētu:

a)

piegādāt iedzīvotājiem stabilu, izmaksu ziņā pieejamu un ilgtspējīgu enerģiju, augstas kvalitātes energoefektīvus ražojumus, pakalpojumus un ēkas;

| b) | dot iedzīvotājiem iespēju ražot, patērēt, uzglabāt vai pārdot pašu saražotu atjaunojamu enerģiju vai nu individuāli, vai arī kolektīvi, īstenot energotaupības pasākumus un kļūt par aktīviem enerģētikas tirgus dalībniekiem, izmantojot patērētāju izvēli, un dot tiem iespēju droši un pārliecināti reaģēt uz pieprasījumu; šajā saistībā uzskata, ka praktisku iemeslu dēļ ES līmenī būtu jāvienojas par termina “ražojoši patērētāji” definīcijas vienotu izpratni, Komisijai organizējot līdzdalības procesu; |
| --- | --- |

b)

dot iedzīvotājiem iespēju ražot, patērēt, uzglabāt vai pārdot pašu saražotu atjaunojamu enerģiju vai nu individuāli, vai arī kolektīvi, īstenot energotaupības pasākumus un kļūt par aktīviem enerģētikas tirgus dalībniekiem, izmantojot patērētāju izvēli, un dot tiem iespēju droši un pārliecināti reaģēt uz pieprasījumu; šajā saistībā uzskata, ka praktisku iemeslu dēļ ES līmenī būtu jāvienojas par termina “ražojoši patērētāji” definīcijas vienotu izpratni, Komisijai organizējot līdzdalības procesu;

| c) | palīdzēt izskaust enerģētisko nabadzību; |
| --- | --- |

c)

palīdzēt izskaust enerģētisko nabadzību;

| d) | aizsargāt patērētājus no tirgus dalībnieku īstenotas ļaunprātīgas, nekonkurētspējīgas un negodīgas prakses un dot viņiem iespēju pilnībā izmantot savas tiesības; |
| --- | --- |

d)

aizsargāt patērētājus no tirgus dalībnieku īstenotas ļaunprātīgas, nekonkurētspējīgas un negodīgas prakses un dot viņiem iespēju pilnībā izmantot savas tiesības;

| e) | radītu labvēlīgus apstākļus tam, lai varētu nodrošināt funkcionējušu un konkurētspējīgu iekšējo enerģijas tirgu, kas sniedz patērētājiem izvēles iespējas un pārredzamu un skaidru pieeju informācijai, |
| --- | --- |

e)

radītu labvēlīgus apstākļus tam, lai varētu nodrošināt funkcionējušu un konkurētspējīgu iekšējo enerģijas tirgu, kas sniedz patērētājiem izvēles iespējas un pārredzamu un skaidru pieeju informācijai,

| 7. | uzskata, ka, pakāpeniski atsakoties no patērētājiem paredzēto enerģijas cenu regulēšanas, būtu jāņem vērā faktiskais tirgus konkurences līmenis atbilstoši Enerģētikas savienības stratēģijai, kam būtu jānodrošina, ka patērētājiem ir pieejamas drošas enerģijas cenas; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka, pakāpeniski atsakoties no patērētājiem paredzēto enerģijas cenu regulēšanas, būtu jāņem vērā faktiskais tirgus konkurences līmenis atbilstoši Enerģētikas savienības stratēģijai, kam būtu jānodrošina, ka patērētājiem ir pieejamas drošas enerģijas cenas;

| 8. | uzskata, ka principā enerģētikas pārkārtošanai būtu jānoved pie efektīvākas, pārredzamākas, ilgtspējīgākas, konkurētspējīgākas, decentralizētākas un iekļaujošākas enerģētikas sistēmas, kas sniedz labumu visai sabiedrībai kopumā, palielina iedzīvotāju un vietējo un reģionālo dalībnieku un kopienu iesaistīšanos un dod viņiem iespēju kļūt par atjaunojamas enerģijas ražošanas, sadales vai uzglabāšanas iekārtu īpašniekiem vai līdzīpašniekiem, vienlaikus aizsargājot visneaizsargātākās personas un nodrošinot, ka tās var gūt labumu no energoefektivitātes pasākumiem un atjaunojamās enerģijas; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka principā enerģētikas pārkārtošanai būtu jānoved pie efektīvākas, pārredzamākas, ilgtspējīgākas, konkurētspējīgākas, decentralizētākas un iekļaujošākas enerģētikas sistēmas, kas sniedz labumu visai sabiedrībai kopumā, palielina iedzīvotāju un vietējo un reģionālo dalībnieku un kopienu iesaistīšanos un dod viņiem iespēju kļūt par atjaunojamas enerģijas ražošanas, sadales vai uzglabāšanas iekārtu īpašniekiem vai līdzīpašniekiem, vienlaikus aizsargājot visneaizsargātākās personas un nodrošinot, ka tās var gūt labumu no energoefektivitātes pasākumiem un atjaunojamās enerģijas;

Ceļā uz labi funkcionējošu enerģijas tirgu iedzīvotāju labā

| 9. | uzskata — lai gan ir panākts zināms progress, ka trešās enerģētikas paketes mērķis nodrošināt patiesi konkurētspējīgu, pārredzamu un patērētājiem draudzīgu enerģijas mazumtirdzniecības tirgu vēl nav pilnībā īstenots visās ES dalībvalstīs, kā to liecina noturīgi augstais tirgus koncentrācijas līmenis un nespēja atspoguļot arvien zemākās vairumtirdzniecības izmaksas mazumtirdzniecības cenās un zemais piegādātāju maiņas un patērētāju apmierinātības līmenis; |
| --- | --- |

9.

uzskata — lai gan ir panākts zināms progress, ka trešās enerģētikas paketes mērķis nodrošināt patiesi konkurētspējīgu, pārredzamu un patērētājiem draudzīgu enerģijas mazumtirdzniecības tirgu vēl nav pilnībā īstenots visās ES dalībvalstīs, kā to liecina noturīgi augstais tirgus koncentrācijas līmenis un nespēja atspoguļot arvien zemākās vairumtirdzniecības izmaksas mazumtirdzniecības cenās un zemais piegādātāju maiņas un patērētāju apmierinātības līmenis;

| 10. | tādēļ uzskata, ka Komisijai jānosaka vai jāizstrādā papildu rādītāji labi funkcionējošiem un patērētājiem draudzīgiem enerģijas tirgiem; uzsver, ka šādos rādītājos cita starpā būtu jāņem vērā arī ekonomiskā ietekme, kādu uz enerģijas patērētājiem atstāj enerģijas piegādātāju maiņa, tehniskie šķēršļi piegādātāju maiņai vai patērētāju informēšanas plāns un informētības līmenis; |
| --- | --- |

10.

tādēļ uzskata, ka Komisijai jānosaka vai jāizstrādā papildu rādītāji labi funkcionējošiem un patērētājiem draudzīgiem enerģijas tirgiem; uzsver, ka šādos rādītājos cita starpā būtu jāņem vērā arī ekonomiskā ietekme, kādu uz enerģijas patērētājiem atstāj enerģijas piegādātāju maiņa, tehniskie šķēršļi piegādātāju maiņai vai patērētāju informēšanas plāns un informētības līmenis;

| 11. | uzsver, ka liela nozīme ir atvērtiem, pārredzamiem, konkurētspējīgiem un labi regulētiem tirgiem, lai saglabātu zemākas cenas, veicinātu inovācijas, uzlabotu klientu apkalpošanu un likvidētu šķēršļus tādiem jauniem un inovatīviem uzņēmējdarbības modeļiem, kuri var būt izdevīgi patērētājiem, gan paplašinot viņu iespējas, gan palīdzot novērst enerģētisko nabadzību; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka liela nozīme ir atvērtiem, pārredzamiem, konkurētspējīgiem un labi regulētiem tirgiem, lai saglabātu zemākas cenas, veicinātu inovācijas, uzlabotu klientu apkalpošanu un likvidētu šķēršļus tādiem jauniem un inovatīviem uzņēmējdarbības modeļiem, kuri var būt izdevīgi patērētājiem, gan paplašinot viņu iespējas, gan palīdzot novērst enerģētisko nabadzību;

| 12. | atgādina, ka klienti nevar izvēlēties no daudziem sadales tīkliem, jo tie pēc būtības ir dabiski monopoli, t. i., klienti nevar mainīt sadales sistēmas operatoru; uzsver, ka nepieciešams atbilstīgi uzraudzīt sadales tīklu operatoru tirgu, lai aizsargātu klientus no pēkšņas sadales rēķinu palielināšanās; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka klienti nevar izvēlēties no daudziem sadales tīkliem, jo tie pēc būtības ir dabiski monopoli, t. i., klienti nevar mainīt sadales sistēmas operatoru; uzsver, ka nepieciešams atbilstīgi uzraudzīt sadales tīklu operatoru tirgu, lai aizsargātu klientus no pēkšņas sadales rēķinu palielināšanās;

| 13. | uzskata, ka Komisijai un dalībvalstīm būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka ieguvumi, ko sniedz dalībvalstu tīklu starpsavienojumu īpatsvara palielināšana, netiek novirzīti sadales sistēmu operatoriem (DSO), bet tieši pārveidoti par ieguvumu galapatērētājiem; turklāt uzskata, ka valstu tīklu starpsavienojumu līmeņa uzlabošanai ir labvēlīgi jāietekmē patērētājiem piedāvātā cena par elektroenerģiju un jānovērš tas, ka ieguvumus saņem tikai DSO; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka Komisijai un dalībvalstīm būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka ieguvumi, ko sniedz dalībvalstu tīklu starpsavienojumu īpatsvara palielināšana, netiek novirzīti sadales sistēmu operatoriem (DSO), bet tieši pārveidoti par ieguvumu galapatērētājiem; turklāt uzskata, ka valstu tīklu starpsavienojumu līmeņa uzlabošanai ir labvēlīgi jāietekmē patērētājiem piedāvātā cena par elektroenerģiju un jānovērš tas, ka ieguvumus saņem tikai DSO;

| 14. | aicina Komisiju un dalībvalstis stingri nodrošināt trešās enerģētikas paketes pilnīgu īstenošanu un aicina to pārskatīt, veidojot jaunu enerģijas tirgus modeli, lai attiecībā uz mājsaimniecības patērētājiem ņemtu vērā šādus ieteikumus:






  a) | iesaka palielināt patērētās enerģijas rēķinu nosūtīšanas biežumu un uzlabot šo rēķinu un līgumu pārredzamību un skaidrību, lai uzlabotu interpretējamību un salīdzināmību; uzsver, ka ir jālieto skaidra valoda, izvairoties no tehnisku terminu izmantošanas; pieprasa Komisijai noteikt obligātās informācijas standartus šajā jomā, tostarp labāko praksi; uzsver, ka rēķinos būtu skaidri jāapzīmē gan fiksētās maksas, gan nodokļi un nodevas, lai klients tos viegli varētu atšķirt no mainīgajām izmaksām, kas ir saistītas ar patēriņu; atgādina par piegādātājiem noteiktajām spēkā esošajām prasībām rēķinos vai tiem pievienotā dokumentā saprotami un viegli salīdzināmā veidā norādīt katra enerģijas avota īpatsvaru piegādātāja iepriekšējā gadā izmantotajā kopējā kurināmo kombinācijā, tostarp arī sniegt norādi, kur var atrast informāciju par CO2 emisiju un radioaktīvo atkritumu ietekmi uz vidi; |
| --- | --- | --- |

14.

aicina Komisiju un dalībvalstis stingri nodrošināt trešās enerģētikas paketes pilnīgu īstenošanu un aicina to pārskatīt, veidojot jaunu enerģijas tirgus modeli, lai attiecībā uz mājsaimniecības patērētājiem ņemtu vērā šādus ieteikumus:

a)

iesaka palielināt patērētās enerģijas rēķinu nosūtīšanas biežumu un uzlabot šo rēķinu un līgumu pārredzamību un skaidrību, lai uzlabotu interpretējamību un salīdzināmību; uzsver, ka ir jālieto skaidra valoda, izvairoties no tehnisku terminu izmantošanas; pieprasa Komisijai noteikt obligātās informācijas standartus šajā jomā, tostarp labāko praksi; uzsver, ka rēķinos būtu skaidri jāapzīmē gan fiksētās maksas, gan nodokļi un nodevas, lai klients tos viegli varētu atšķirt no mainīgajām izmaksām, kas ir saistītas ar patēriņu; atgādina par piegādātājiem noteiktajām spēkā esošajām prasībām rēķinos vai tiem pievienotā dokumentā saprotami un viegli salīdzināmā veidā norādīt katra enerģijas avota īpatsvaru piegādātāja iepriekšējā gadā izmantotajā kopējā kurināmo kombinācijā, tostarp arī sniegt norādi, kur var atrast informāciju par CO2 emisiju un radioaktīvo atkritumu ietekmi uz vidi;

| b) | iesaka izveidot vienotu kontaktpunktu, kurā patērētāji varētu saņemt visu informāciju, kas tiem nepieciešama, lai pieņemtu apzinātus lēmumus; |
| --- | --- |

b)

iesaka izveidot vienotu kontaktpunktu, kurā patērētāji varētu saņemt visu informāciju, kas tiem nepieciešama, lai pieņemtu apzinātus lēmumus;

| c) | iesaka sadales sistēmu operatoriem, ņemot vērā to, ka tiem ir pieejami dati par mājsaimniecību iepriekšējā patēriņa modeļiem, kā arī neatkarīgu salīdzināšanas instrumentu operatoriem strādāt kopīgi ar energoregulatoriem, lai izpētītu, kā tie var savlaicīgi sniegt patērētājiem piedāvājumu salīdzinājumu nolūkā dot visiem patērētājiem, pat tiem, kuriem nav pieejams internets vai nav prasmes to izmantot, iespēju noskaidrot, vai viņi varētu ietaupīt naudu, mainot piegādātāju; |
| --- | --- |

c)

iesaka sadales sistēmu operatoriem, ņemot vērā to, ka tiem ir pieejami dati par mājsaimniecību iepriekšējā patēriņa modeļiem, kā arī neatkarīgu salīdzināšanas instrumentu operatoriem strādāt kopīgi ar energoregulatoriem, lai izpētītu, kā tie var savlaicīgi sniegt patērētājiem piedāvājumu salīdzinājumu nolūkā dot visiem patērētājiem, pat tiem, kuriem nav pieejams internets vai nav prasmes to izmantot, iespēju noskaidrot, vai viņi varētu ietaupīt naudu, mainot piegādātāju;

| d) | iesaka izstrādāt pamatnostādnes par cenu salīdzināšanas instrumentiem, lai nodrošinātu, ka patērētāji var piekļūt neatkarīgiem, aktualizētiem un saprotamiem salīdzināšanas instrumentiem; uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja izstrādāt akreditācijas sistēmas, kas aptvertu visus cenu salīdzināšanas instrumentus atbilstīgi CEER pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

d)

iesaka izstrādāt pamatnostādnes par cenu salīdzināšanas instrumentiem, lai nodrošinātu, ka patērētāji var piekļūt neatkarīgiem, aktualizētiem un saprotamiem salīdzināšanas instrumentiem; uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja izstrādāt akreditācijas sistēmas, kas aptvertu visus cenu salīdzināšanas instrumentus atbilstīgi CEER pamatnostādnēm;

| e) | prasa izveidot jaunas platformas, kas tiktu izmantotas kā neatkarīgi cenu salīdzināšanas instrumenti, lai sniegtu patērētājiem lielāku skaidrību par rēķinu sagatavošanu; iesaka šādās neatkarīgās platformās salīdzinošā veidā sniegt patērētājiem informāciju par izmantoto enerģijas avotu procentuālo sastāvu un enerģijas tarifos iekļautajiem dažādajiem nodokļiem, nodevām un papildmaksām, lai patērētāji varētu ērti meklēt piemērotākos piedāvājumus, ņemot vērā cenu, kvalitāti un ilgtspējību; iesaka šo uzdevumu uzticēt esošajām iestādēm, piemēram, valstu enerģētikas departamentiem, regulatoriem vai patērētāju organizācijām; iesaka katrā dalībvalstī izstrādāt vismaz vienu neatkarīgu cenu salīdzināšanas instrumentu; |
| --- | --- |

e)

prasa izveidot jaunas platformas, kas tiktu izmantotas kā neatkarīgi cenu salīdzināšanas instrumenti, lai sniegtu patērētājiem lielāku skaidrību par rēķinu sagatavošanu; iesaka šādās neatkarīgās platformās salīdzinošā veidā sniegt patērētājiem informāciju par izmantoto enerģijas avotu procentuālo sastāvu un enerģijas tarifos iekļautajiem dažādajiem nodokļiem, nodevām un papildmaksām, lai patērētāji varētu ērti meklēt piemērotākos piedāvājumus, ņemot vērā cenu, kvalitāti un ilgtspējību; iesaka šo uzdevumu uzticēt esošajām iestādēm, piemēram, valstu enerģētikas departamentiem, regulatoriem vai patērētāju organizācijām; iesaka katrā dalībvalstī izstrādāt vismaz vienu neatkarīgu cenu salīdzināšanas instrumentu;

| f) | iesaka dalībvalstīm, apspriežoties ar cenu salīdzināšanas instrumentu operatoriem un patērētāju grupām, nolūkā palielināt mazumtirdzniecības konkurenci starp piegādātājiem izstrādāt pamatnostādnes, lai nodrošinātu, ka sistēma ļauj vienkārši salīdzināt operatorus, kuri piedāvā atšķirīgus tarifus, tādējādi novēršot patērētāju apjukumu; |
| --- | --- |

f)

iesaka dalībvalstīm, apspriežoties ar cenu salīdzināšanas instrumentu operatoriem un patērētāju grupām, nolūkā palielināt mazumtirdzniecības konkurenci starp piegādātājiem izstrādāt pamatnostādnes, lai nodrošinātu, ka sistēma ļauj vienkārši salīdzināt operatorus, kuri piedāvā atšķirīgus tarifus, tādējādi novēršot patērētāju apjukumu;

| g) | iesaka, ka patērētāji būtu jāinformē, vai nu iekļaujot attiecīgo informāciju patērētās enerģijas rēķinā vai tam pievienotā dokumentā, par viņiem vispiemērotākajiem un visizdevīgākajiem tarifiem, pamatojoties uz viņu iepriekšējā patēriņa modeļiem, un ka patērētājiem vajadzētu būt iespējai pāriet uz šo tarifu, ja viņi to vēlas, visvienkāršākajā iespējamajā veidā; norāda, ka piegādātāja maiņas rādītāji ir zemi daudzās dalībvalstīs, ka daudzas mājsaimniecības, jo īpaši vismazāk aizsargātās, nav iesaistītas enerģijas tirgū un nevar atteikties no neatbilstošiem, novecojušiem un dārgiem tarifiem; |
| --- | --- |

g)

iesaka, ka patērētāji būtu jāinformē, vai nu iekļaujot attiecīgo informāciju patērētās enerģijas rēķinā vai tam pievienotā dokumentā, par viņiem vispiemērotākajiem un visizdevīgākajiem tarifiem, pamatojoties uz viņu iepriekšējā patēriņa modeļiem, un ka patērētājiem vajadzētu būt iespējai pāriet uz šo tarifu, ja viņi to vēlas, visvienkāršākajā iespējamajā veidā; norāda, ka piegādātāja maiņas rādītāji ir zemi daudzās dalībvalstīs, ka daudzas mājsaimniecības, jo īpaši vismazāk aizsargātās, nav iesaistītas enerģijas tirgū un nevar atteikties no neatbilstošiem, novecojušiem un dārgiem tarifiem;

| h) | iesaka veikt izmeklēšanas pasākumus, lai mazumtirdzniecības cenas labāk atspoguļotu vairumtirdzniecības cenas un tādējādi novērstu tendenci iekļaut enerģijas rēķinos aizvien lielāku daļu fiksēto elementu, jo īpaši nodokļus un nodevas, un dažos gadījumos arī tīklu maksas; norāda uz uzkrītoši atšķirīgajiem to nodevu un nodokļu līmeņiem, kādus maksā mājsaimniecību un rūpnieciskie patērētāji, |
| --- | --- |

h)

iesaka veikt izmeklēšanas pasākumus, lai mazumtirdzniecības cenas labāk atspoguļotu vairumtirdzniecības cenas un tādējādi novērstu tendenci iekļaut enerģijas rēķinos aizvien lielāku daļu fiksēto elementu, jo īpaši nodokļus un nodevas, un dažos gadījumos arī tīklu maksas; norāda uz uzkrītoši atšķirīgajiem to nodevu un nodokļu līmeņiem, kādus maksā mājsaimniecību un rūpnieciskie patērētāji,

| 15. | pauž stingru pārliecību, ka visu enerģijas piegādātāju tīmekļa vietnēm un digitālajiem rēķiniem vajadzētu būt pilnībā pieejamiem personām ar invaliditāti un būtu atbilst attiecīgajām Eiropas standarta EN 301 549 prasībām; |
| --- | --- |

15.

pauž stingru pārliecību, ka visu enerģijas piegādātāju tīmekļa vietnēm un digitālajiem rēķiniem vajadzētu būt pilnībā pieejamiem personām ar invaliditāti un būtu atbilst attiecīgajām Eiropas standarta EN 301 549 prasībām;

| 16. | uzstāj, ka dalībvalstīm būtu pilnībā jāīsteno piegādātāju maiņas noteikumi, kas izklāstīti trešajā enerģētikas paketē, un valsts tiesiskajā regulējumā ir jāgarantē patērētāju tiesības mainīt piegādātāju ātri, viegli un bez maksas un ka viņu spēju mainīt piegādātāju nevajadzētu apgrūtināt ar jebkādām sankcijām par līguma izbeigšanu; uzstāj, ka ir svarīgi pastiprināt šīs tiesības, veicot tirgus uzraudzību un piemērojot efektīvus, samērīgus un preventīvus sodus, un atbalsta Energoregulatoru sadarbības aģentūras (ACER) dokumentā “Bridge to 2025” ietvertos ieteikumus par piegādātāja maiņu; |
| --- | --- |

16.

uzstāj, ka dalībvalstīm būtu pilnībā jāīsteno piegādātāju maiņas noteikumi, kas izklāstīti trešajā enerģētikas paketē, un valsts tiesiskajā regulējumā ir jāgarantē patērētāju tiesības mainīt piegādātāju ātri, viegli un bez maksas un ka viņu spēju mainīt piegādātāju nevajadzētu apgrūtināt ar jebkādām sankcijām par līguma izbeigšanu; uzstāj, ka ir svarīgi pastiprināt šīs tiesības, veicot tirgus uzraudzību un piemērojot efektīvus, samērīgus un preventīvus sodus, un atbalsta Energoregulatoru sadarbības aģentūras (ACER) dokumentā “Bridge to 2025” ietvertos ieteikumus par piegādātāja maiņu;

| 17. | uzskata, ka ir jāveicina kolektīvās piegādātāju maiņas shēmas un kampaņas, lai palīdzētu patērētājiem atrast gan cenas, gan kvalitātes ziņā izdevīgāku tarifu; uzsver, ka šīm shēmām jābūt neatkarīgām, uzticamām, pārredzamām, visaptverošām un iekļaujošām, aptverot arī tos patērētājus, kuri ir mazāk iesaistīti; ierosina, ka šo uzdevumu veikšanai labi piemērotas ir vietējās iestādes, regulatori un patērētāju organizācijas un citas bezpeļņas organizācijas, lai novērstu jebkādu ļaunprātīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka ir jāveicina kolektīvās piegādātāju maiņas shēmas un kampaņas, lai palīdzētu patērētājiem atrast gan cenas, gan kvalitātes ziņā izdevīgāku tarifu; uzsver, ka šīm shēmām jābūt neatkarīgām, uzticamām, pārredzamām, visaptverošām un iekļaujošām, aptverot arī tos patērētājus, kuri ir mazāk iesaistīti; ierosina, ka šo uzdevumu veikšanai labi piemērotas ir vietējās iestādes, regulatori un patērētāju organizācijas un citas bezpeļņas organizācijas, lai novērstu jebkādu ļaunprātīgu izmantošanu;

| 18. | pieprasa, lai dalībvalstis pienācīgi īstenotu un piemērotu noteikumus, kas iekļauti direktīvās par negodīgu komercpraksi un par patērētāju tiesībām attiecībā uz tiešo tirdzniecību mājās, negodīgiem noteikumiem vai praksi un agresīvu mārketinga stratēģiju, nolūkā aizsargāt enerģijas patērētājus, jo īpaši visneaizsargātākos; norāda, ka vairākās dalībvalstīs ir palielinājies sūdzību skaits saistībā ar tiešo tirdzniecību mājās; |
| --- | --- |

18.

pieprasa, lai dalībvalstis pienācīgi īstenotu un piemērotu noteikumus, kas iekļauti direktīvās par negodīgu komercpraksi un par patērētāju tiesībām attiecībā uz tiešo tirdzniecību mājās, negodīgiem noteikumiem vai praksi un agresīvu mārketinga stratēģiju, nolūkā aizsargāt enerģijas patērētājus, jo īpaši visneaizsargātākos; norāda, ka vairākās dalībvalstīs ir palielinājies sūdzību skaits saistībā ar tiešo tirdzniecību mājās;

| 19. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu apsvērt iespēju iekļaut tiesību aktus par enerģētiku Regulas par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā (7) pielikumā; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu apsvērt iespēju iekļaut tiesību aktus par enerģētiku Regulas par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā (7) pielikumā;

Iekļaujošas enerģētikas sistēmas nodrošināšana, ļaujot iedzīvotājiem uzņemties atbildību par enerģētikas pārkārtošanu, ražot pašiem atjaunojamo enerģiju un kļūt energoefektīviem

| 20. | uzskata, ka vietējās pašvaldības, kopienas, kooperatīvi, mājsaimniecības un privātpersonas kļūs par arvien nozīmīgākiem dalībniekiem enerģētikas sistēmas darbības uzlabošanā un tiem būtu jādod būtisks ieguldījums enerģētikas pārkārtošanā, kā arī tie būtu jāmudina kļūt par enerģijas ražotājiem un piegādātājiem, ja vien tie to vēlas; norāda, ka tādēļ ir svarīgi, lai Eiropas Savienība pieņemtu jēdziena “ražojoši patērētāji” kopīgu funkcionālu definīciju; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka vietējās pašvaldības, kopienas, kooperatīvi, mājsaimniecības un privātpersonas kļūs par arvien nozīmīgākiem dalībniekiem enerģētikas sistēmas darbības uzlabošanā un tiem būtu jādod būtisks ieguldījums enerģētikas pārkārtošanā, kā arī tie būtu jāmudina kļūt par enerģijas ražotājiem un piegādātājiem, ja vien tie to vēlas; norāda, ka tādēļ ir svarīgi, lai Eiropas Savienība pieņemtu jēdziena “ražojoši patērētāji” kopīgu funkcionālu definīciju;

| 21. | aicina dalībvalstis ieviest tīkla uzskaites sistēmas, lai veicinātu pašražošanu un enerģijas ražošanas kooperatīvu darbību; |
| --- | --- |

21.

aicina dalībvalstis ieviest tīkla uzskaites sistēmas, lai veicinātu pašražošanu un enerģijas ražošanas kooperatīvu darbību;

| 22. | uzskata, ka būs nepieciešamas būtiskas izmaiņas iedzīvotāju uzvedībā, lai nodrošinātu optimālu enerģētikas pārkārtošanu; uzskata, ka šajā jomā būtiska nozīme ir stimuliem un piekļuvei kvalitatīvai informācijai, un aicina Komisiju pievērsties šiem jautājumiem savos nākamajos priekšlikumos; ierosina, ka uzvedības maiņas veicināšanā liela nozīme būs izglītībai, apmācībai un informācijas kampaņām; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka būs nepieciešamas būtiskas izmaiņas iedzīvotāju uzvedībā, lai nodrošinātu optimālu enerģētikas pārkārtošanu; uzskata, ka šajā jomā būtiska nozīme ir stimuliem un piekļuvei kvalitatīvai informācijai, un aicina Komisiju pievērsties šiem jautājumiem savos nākamajos priekšlikumos; ierosina, ka uzvedības maiņas veicināšanā liela nozīme būs izglītībai, apmācībai un informācijas kampaņām;

| 23. | uzskata, ka ierobežota piekļuve kapitālam un zinātībai finanšu jomā, augstās sākotnējās ieguldījumu izmaksas un ilgi atmaksāšanas periodi rada šķēršļus sākt enerģijas pašražošanas un energoefektivitātes pasākumus; aicina izstrādāt jaunus uzņēmējdarbības modeļus, kolektīvās iepirkšanās shēmas un novatoriskus finanšu instrumentus, lai visus patērētājus stimulētu pievērsties pašražošanas, patēriņa un energoefektivitātes pasākumiem; uzskata, ka EIB, ESIF, programmai “Apvārsnis 2020” un Eiropas struktūrfondiem tas būtu jāuzskata par nozīmīgu mērķi un valsts iestādēm un tirgus dalībniekiem būtu pilnībā jāizmanto to piedāvātais finansējums; atgādina, ka projekti būtu jāfinansē, pamatojoties uz salīdzināmu izmaksu efektivitāti, vienlaikus ņemot vērā valsts un Eiropas mērķus un pienākumus klimata un enerģētikas jomā; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka ierobežota piekļuve kapitālam un zinātībai finanšu jomā, augstās sākotnējās ieguldījumu izmaksas un ilgi atmaksāšanas periodi rada šķēršļus sākt enerģijas pašražošanas un energoefektivitātes pasākumus; aicina izstrādāt jaunus uzņēmējdarbības modeļus, kolektīvās iepirkšanās shēmas un novatoriskus finanšu instrumentus, lai visus patērētājus stimulētu pievērsties pašražošanas, patēriņa un energoefektivitātes pasākumiem; uzskata, ka EIB, ESIF, programmai “Apvārsnis 2020” un Eiropas struktūrfondiem tas būtu jāuzskata par nozīmīgu mērķi un valsts iestādēm un tirgus dalībniekiem būtu pilnībā jāizmanto to piedāvātais finansējums; atgādina, ka projekti būtu jāfinansē, pamatojoties uz salīdzināmu izmaksu efektivitāti, vienlaikus ņemot vērā valsts un Eiropas mērķus un pienākumus klimata un enerģētikas jomā;

| 24. | aicina ieviest stabilas, pietiekamas un izmaksu ziņā efektīvas atalgojuma sistēmas, lai garantētu investoru pārliecību un palielinātu neliela un vidēja apjoma atjaunojamās enerģijas projektu īstenošanu, neradot tirgus izkropļojumus; šajā sakarībā aicina dalībvalstis pilnībā izmantot de minimis atbrīvojumus, kas paredzēti 2014. gada pamatnostādnēs par valsts atbalstu; uzskata, ka tīklu tarifiem un citiem maksājumiem vajadzētu būt pārredzamiem un nediskriminējošiem un tiem būtu godīgi jāatspoguļo patērētāja ietekme uz tīklu, novēršot divkāršu maksas aprēķināšanu un vienlaikus garantējot pietiekamu finansējumu sadales tīklu uzturēšanai un attīstīšanai; pauž nožēlu par to, ka atbalsta shēmās tika veiktas izmaiņas ar atpakaļejošu spēku, kā arī par to, ka tika ieviesti negodīgi un represīvi nodokļi vai maksājumi, kas kaitē pastāvīgam pašražošanas pieaugumam; uzsver, cik būtiska nozīme ir labi izstrādātām un ilgtspējīgām atbalsta shēmām, kas rada investoru pārliecību un nodokļu maksātāju naudas efektīvu izlietojumu, un cik svarīgi ir turpmāk nepieļaut šādas pārmaiņas; uzsver, ka būtu jāatalgo ražojošie patērētāji, kuri tīklam nodrošina uzglabāšanas iespējas; |
| --- | --- |

24.

aicina ieviest stabilas, pietiekamas un izmaksu ziņā efektīvas atalgojuma sistēmas, lai garantētu investoru pārliecību un palielinātu neliela un vidēja apjoma atjaunojamās enerģijas projektu īstenošanu, neradot tirgus izkropļojumus; šajā sakarībā aicina dalībvalstis pilnībā izmantot de minimis atbrīvojumus, kas paredzēti 2014. gada pamatnostādnēs par valsts atbalstu; uzskata, ka tīklu tarifiem un citiem maksājumiem vajadzētu būt pārredzamiem un nediskriminējošiem un tiem būtu godīgi jāatspoguļo patērētāja ietekme uz tīklu, novēršot divkāršu maksas aprēķināšanu un vienlaikus garantējot pietiekamu finansējumu sadales tīklu uzturēšanai un attīstīšanai; pauž nožēlu par to, ka atbalsta shēmās tika veiktas izmaiņas ar atpakaļejošu spēku, kā arī par to, ka tika ieviesti negodīgi un represīvi nodokļi vai maksājumi, kas kaitē pastāvīgam pašražošanas pieaugumam; uzsver, cik būtiska nozīme ir labi izstrādātām un ilgtspējīgām atbalsta shēmām, kas rada investoru pārliecību un nodokļu maksātāju naudas efektīvu izlietojumu, un cik svarīgi ir turpmāk nepieļaut šādas pārmaiņas; uzsver, ka būtu jāatalgo ražojošie patērētāji, kuri tīklam nodrošina uzglabāšanas iespējas;

| 25. | iesaka līdz absolūtam minimumam samazināt administratīvos šķēršļus jaunām pašražošanas jaudām, jo īpaši novēršot šķēršļus piekļuvei tirgum un tīklam; ierosina saīsināt un vienkāršot atļaujas piešķiršanas procedūras, piemēram, pārejot uz vienkāršu prasību par paziņošanu, vienlaikus joprojām ievērojot visas likuma prasības un nodrošinot, ka tiek informēti DSO; ierosina, ka atjaunojamās enerģijas direktīvas pārskatīšanā iekļauj arī īpašus noteikumus attiecībā uz šķēršļu novēršanu un kopienu/kooperatīvu enerģijas shēmām, izmantojot vienas pieturas aģentūras, kas strādā ar projekta atļaujām un nodrošina īpašas zināšanas finansējuma un tehnoloģiju jomā, īpašas informēšanas kampaņas vietējā un kopienu līmenī, kā arī nodrošinot ražojošajiem patērētājiem piekļuvi alternatīviem strīdu izšķiršanas mehānismiem; |
| --- | --- |

25.

iesaka līdz absolūtam minimumam samazināt administratīvos šķēršļus jaunām pašražošanas jaudām, jo īpaši novēršot šķēršļus piekļuvei tirgum un tīklam; ierosina saīsināt un vienkāršot atļaujas piešķiršanas procedūras, piemēram, pārejot uz vienkāršu prasību par paziņošanu, vienlaikus joprojām ievērojot visas likuma prasības un nodrošinot, ka tiek informēti DSO; ierosina, ka atjaunojamās enerģijas direktīvas pārskatīšanā iekļauj arī īpašus noteikumus attiecībā uz šķēršļu novēršanu un kopienu/kooperatīvu enerģijas shēmām, izmantojot vienas pieturas aģentūras, kas strādā ar projekta atļaujām un nodrošina īpašas zināšanas finansējuma un tehnoloģiju jomā, īpašas informēšanas kampaņas vietējā un kopienu līmenī, kā arī nodrošinot ražojošajiem patērētājiem piekļuvi alternatīviem strīdu izšķiršanas mehānismiem;

| 26. | uzsver nepieciešamību izstrādāt stabilu un taisnīgu sistēmu īrniekiem un cilvēkiem, kas dzīvo daudzdzīvokļu ēkās, lai arī viņi varētu gūt labumu no līdzīpašuma tiesību izmantošanas, pašražošanas un energoefektivitātes pasākumiem; |
| --- | --- |

26.

uzsver nepieciešamību izstrādāt stabilu un taisnīgu sistēmu īrniekiem un cilvēkiem, kas dzīvo daudzdzīvokļu ēkās, lai arī viņi varētu gūt labumu no līdzīpašuma tiesību izmantošanas, pašražošanas un energoefektivitātes pasākumiem;

| 27. | aicina Komisiju pastiprināt atbalstu Pilsētas mēru paktam, viedajām pilsētām un kopienām, kā arī kopienām, kas izmanto vienīgi atjaunojamos energoresursus, lai tos paplašinātu un pilnveidotu kā līdzekli pašražošanas un energoefektivitātes pasākumu veicināšanai, cīņai pret enerģētisko nabadzību, apmaiņas ar labāko praksi starp vietējām pašvaldībām, reģioniem un dalībvalstīm veicināšanai, un nodrošinātu, ka visas pašvaldības apzinās tām pieejamo finansiālo atbalstu; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju pastiprināt atbalstu Pilsētas mēru paktam, viedajām pilsētām un kopienām, kā arī kopienām, kas izmanto vienīgi atjaunojamos energoresursus, lai tos paplašinātu un pilnveidotu kā līdzekli pašražošanas un energoefektivitātes pasākumu veicināšanai, cīņai pret enerģētisko nabadzību, apmaiņas ar labāko praksi starp vietējām pašvaldībām, reģioniem un dalībvalstīm veicināšanai, un nodrošinātu, ka visas pašvaldības apzinās tām pieejamo finansiālo atbalstu;

Veicināt pieprasījuma un piedāvājuma vadības izstrādāšanu

| 28. | uzsver, ka — lai stimulētu uz pieprasījumu balstītu energoapgādi, enerģijas cenām ir jābūt atšķirīgām maksimālās un zemas slodzes periodos, un tādēļ atbalsta dinamiskas cenu noteikšanas izstrādāšanu, kuru veic, tikai pamatojoties uz skaidri izteiktu pieprasījumu, un rūpīgi izvērtējot tās ietekmi uz visiem patērētājiem; uzsver nepieciešamību ieviest tehnoloģijas, kas sniedz cenu signālus, kuri ļauj gūt labumu no elastīga patēriņa, tādējādi mudinot patērētājus vairāk reaģēt uz tirgus signāliem; uzskata, ka tarifiem jābūt pārredzamiem, salīdzināmiem un rūpīgi izskaidrotiem; iesaka papildus analizēt veidus, kā izveidot un īstenot progresīvas un mainīgas tarifu sistēmas, lai stimulētu enerģijas ietaupījumus, pašražošanu, pieprasījumreakciju un energoefektivitāti; atgādina Komisijai, ka, izstrādājot turpmākos tiesību aktu priekšlikumus, ir jānodrošina, lai, ieviešot dinamisko cenu noteikšanas sistēmu, tiktu sniegta arī plašāka informācija patērētājiem; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka — lai stimulētu uz pieprasījumu balstītu energoapgādi, enerģijas cenām ir jābūt atšķirīgām maksimālās un zemas slodzes periodos, un tādēļ atbalsta dinamiskas cenu noteikšanas izstrādāšanu, kuru veic, tikai pamatojoties uz skaidri izteiktu pieprasījumu, un rūpīgi izvērtējot tās ietekmi uz visiem patērētājiem; uzsver nepieciešamību ieviest tehnoloģijas, kas sniedz cenu signālus, kuri ļauj gūt labumu no elastīga patēriņa, tādējādi mudinot patērētājus vairāk reaģēt uz tirgus signāliem; uzskata, ka tarifiem jābūt pārredzamiem, salīdzināmiem un rūpīgi izskaidrotiem; iesaka papildus analizēt veidus, kā izveidot un īstenot progresīvas un mainīgas tarifu sistēmas, lai stimulētu enerģijas ietaupījumus, pašražošanu, pieprasījumreakciju un energoefektivitāti; atgādina Komisijai, ka, izstrādājot turpmākos tiesību aktu priekšlikumus, ir jānodrošina, lai, ieviešot dinamisko cenu noteikšanas sistēmu, tiktu sniegta arī plašāka informācija patērētājiem;

| 29. | uzskata, ka patērētājiem vajadzētu būt vieglai un ātrai piekļuvei saviem patēriņa datiem un informācijai par saistītajām izmaksām, lai palīdzētu viņiem pieņemt apzinātus lēmumus; norāda, ka tikai 16 dalībvalstis ir apņēmušās līdz 2020. gadam plaši ieviest viedos skaitītājus; uzskata, ka, ja tiek ieviesti viedie skaitītāji, dalībvalstīm ir jāizstrādā stabils tiesiskais regulējums, lai nodrošinātu, ka tiek izbeigta nepamatota rēķinu piesūtīšana par iepriekš sniegtiem, bet vēl neapmaksātiem pakalpojumiem, un ka ieviešana ir efektīva un visiem patērētājiem cenu ziņā pieņemama, jo īpaši enerģētiski nabadzīgiem patērētājiem; uzstāj, ka ieguvumi no viedajiem skaitītājiem būtu jāsadala taisnīgi starp tīkla operatoriem un lietotājiem; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka patērētājiem vajadzētu būt vieglai un ātrai piekļuvei saviem patēriņa datiem un informācijai par saistītajām izmaksām, lai palīdzētu viņiem pieņemt apzinātus lēmumus; norāda, ka tikai 16 dalībvalstis ir apņēmušās līdz 2020. gadam plaši ieviest viedos skaitītājus; uzskata, ka, ja tiek ieviesti viedie skaitītāji, dalībvalstīm ir jāizstrādā stabils tiesiskais regulējums, lai nodrošinātu, ka tiek izbeigta nepamatota rēķinu piesūtīšana par iepriekš sniegtiem, bet vēl neapmaksātiem pakalpojumiem, un ka ieviešana ir efektīva un visiem patērētājiem cenu ziņā pieņemama, jo īpaši enerģētiski nabadzīgiem patērētājiem; uzstāj, ka ieguvumi no viedajiem skaitītājiem būtu jāsadala taisnīgi starp tīkla operatoriem un lietotājiem;

| 30. | uzsver, ka viedo tehnoloģiju izstrādāšanai ir būtiska nozīme enerģētikas pārkārtošanā un ka tā var palīdzēt patērētājiem mazināt viņu enerģijas izmaksas un uzlabot energoefektivitāti; aicina ātri ieviest IKT, tostarp mobilo tālruņu lietojumprogrammas, tiešsaistes platformas un rēķinu sagatavošanu un izsūtīšanu tiešsaistē; tomēr uzsver, ka šī izstrādāšana nedrīkst novest pie tā, ka tiek aizmirsti visneaizsargātākie vai mazāk iesaistītie patērētāji, nedz arī pie tā, ka palielinās viņu rēķini, ja viņi negūst tiešu labumu; norāda, ka šīm grupām būtu jāsniedz īpašs atbalsts un ka būtu jānovērš jebkāds sasaistītības efekts (lock-in effect), kas varētu traucēt patērētāju spēju brīvi izvēlēties tarifus un piegādātājus; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka viedo tehnoloģiju izstrādāšanai ir būtiska nozīme enerģētikas pārkārtošanā un ka tā var palīdzēt patērētājiem mazināt viņu enerģijas izmaksas un uzlabot energoefektivitāti; aicina ātri ieviest IKT, tostarp mobilo tālruņu lietojumprogrammas, tiešsaistes platformas un rēķinu sagatavošanu un izsūtīšanu tiešsaistē; tomēr uzsver, ka šī izstrādāšana nedrīkst novest pie tā, ka tiek aizmirsti visneaizsargātākie vai mazāk iesaistītie patērētāji, nedz arī pie tā, ka palielinās viņu rēķini, ja viņi negūst tiešu labumu; norāda, ka šīm grupām būtu jāsniedz īpašs atbalsts un ka būtu jānovērš jebkāds sasaistītības efekts (lock-in effect), kas varētu traucēt patērētāju spēju brīvi izvēlēties tarifus un piegādātājus;

| 31. | uzsver nepieciešamību veicināt tādu viedo tīklu un ierīču izstrādi, kas automatizē enerģijas pieprasījuma pārvaldību, reaģējot uz cenu signāliem; norāda, ka viedajām ierīcēm ir jānodrošina augsts datu aizsardzības līmenis un tām jābūt sadarbspējīgām un izstrādātām tā, lai nodrošinātu ieguvumu galapatērētājam, kā arī tām jāpiemīt funkcijām, kas veicina energotaupību un atbalsta enerģētikas pakalpojumu tirgu attīstību un pieprasījuma pārvaldību; |
| --- | --- |

31.

uzsver nepieciešamību veicināt tādu viedo tīklu un ierīču izstrādi, kas automatizē enerģijas pieprasījuma pārvaldību, reaģējot uz cenu signāliem; norāda, ka viedajām ierīcēm ir jānodrošina augsts datu aizsardzības līmenis un tām jābūt sadarbspējīgām un izstrādātām tā, lai nodrošinātu ieguvumu galapatērētājam, kā arī tām jāpiemīt funkcijām, kas veicina energotaupību un atbalsta enerģētikas pakalpojumu tirgu attīstību un pieprasījuma pārvaldību;

| 32. | uzsver, ka patērētājiem vajadzētu būt iespējai brīvi izvēlēties pārvaldības struktūras un enerģētikas pakalpojumu uzņēmumus neatkarīgi no piegādātājiem; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka patērētājiem vajadzētu būt iespējai brīvi izvēlēties pārvaldības struktūras un enerģētikas pakalpojumu uzņēmumus neatkarīgi no piegādātājiem;

| 33. | uzskata, ka ar iedzīvotāju enerģijas patēriņu saistīto datu apstrādes un uzglabāšanas pārvaldība būtu jāuztic struktūrām, kuras pārvalda piekļuvi datiem bez diskriminācijas, un šai pārvaldībai būtu jāatbilst spēkā esošajiem ES privātuma un datu aizsardzības noteikumiem, kas paredz, ka patērētājiem vienmēr jābūt iespējai savus datus kontrolēt un ka dati būtu jāsniedz trešām pusēm tikai ar šīs personas nepārprotamu piekrišanu; turklāt uzskata, ka iedzīvotājiem vajadzētu būt iespējai izmantot savas tiesības labot un dzēst savus personas datus; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka ar iedzīvotāju enerģijas patēriņu saistīto datu apstrādes un uzglabāšanas pārvaldība būtu jāuztic struktūrām, kuras pārvalda piekļuvi datiem bez diskriminācijas, un šai pārvaldībai būtu jāatbilst spēkā esošajiem ES privātuma un datu aizsardzības noteikumiem, kas paredz, ka patērētājiem vienmēr jābūt iespējai savus datus kontrolēt un ka dati būtu jāsniedz trešām pusēm tikai ar šīs personas nepārprotamu piekrišanu; turklāt uzskata, ka iedzīvotājiem vajadzētu būt iespējai izmantot savas tiesības labot un dzēst savus personas datus;

Risinot enerģētiskās nabadzības cēloņus

| 34. | veidot stingru sadarbību ES līmenī, lai cīnītos pret enerģētisko nabadzību, apmainoties ar paraugpraksi dalībvalstu starpā, un izstrādāt plašu, kopīgu enerģētiskās nabadzības definīciju, koncentrējoties uz ideju, ka piekļuve enerģijai par pieņemamu cenu ir viena no sociālajām pamattiesībām; |
| --- | --- |

34.

veidot stingru sadarbību ES līmenī, lai cīnītos pret enerģētisko nabadzību, apmainoties ar paraugpraksi dalībvalstu starpā, un izstrādāt plašu, kopīgu enerģētiskās nabadzības definīciju, koncentrējoties uz ideju, ka piekļuve enerģijai par pieņemamu cenu ir viena no sociālajām pamattiesībām;

| 35. | uzstāj, ka labāka datu pieejamība un savākšana ir būtiska, lai pēc iespējas efektīvāk novērtētu situāciju un sniegtu mērķtiecīgu palīdzību enerģētiskās nabadzības skartajiem iedzīvotājiem, mājsaimniecībām un kopienām; |
| --- | --- |

35.

uzstāj, ka labāka datu pieejamība un savākšana ir būtiska, lai pēc iespējas efektīvāk novērtētu situāciju un sniegtu mērķtiecīgu palīdzību enerģētiskās nabadzības skartajiem iedzīvotājiem, mājsaimniecībām un kopienām;

| 36. | uzsver, ka ir svarīgi šajā jomā veicināt jebkuras sinerģijas, tostarp tās, kas var veidoties starp vietējām iestādēm un sadales sistēmas operatoriem, kuri spēj nodrošināt maksimāli daudz informācijas par enerģētiskās nabadzības līmeni un norādīt uz riska situācijām, pilnībā ievērojot Eiropas un valstu tiesību aktus par datu aizsardzību; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka ir svarīgi šajā jomā veicināt jebkuras sinerģijas, tostarp tās, kas var veidoties starp vietējām iestādēm un sadales sistēmas operatoriem, kuri spēj nodrošināt maksimāli daudz informācijas par enerģētiskās nabadzības līmeni un norādīt uz riska situācijām, pilnībā ievērojot Eiropas un valstu tiesību aktus par datu aizsardzību;

| 37. | uzskata, ka Enerģētikas savienības pārvaldības sistēmā būtu jāiekļauj mērķi un pienākums dalībvalstīm ziņot par enerģētisko nabadzību un ka būtu jāapkopo labas prakses piemēri; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka Enerģētikas savienības pārvaldības sistēmā būtu jāiekļauj mērķi un pienākums dalībvalstīm ziņot par enerģētisko nabadzību un ka būtu jāapkopo labas prakses piemēri;

| 38. | uzskata, ka energoefektivitātes pasākumi ir svarīgākais elements ikvienā enerģētiskās nabadzības novēršanai izstrādātājā izmaksu ziņā efektīvā stratēģijā un ka tie papildina sociālā nodrošinājuma politiku; saistībā ar ēku energoefektivitātes direktīvas un Energoefektivitātes direktīvas, jo īpaši tās 7. panta, pārskatīšanu aicina veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka, veicot ekspluatācijā esošo ēku energoefektīvo renovāciju, lielāka uzmanība tiek pievērsta enerģētiskās nabadzības skartajiem iedzīvotājiem; ierosina, ka būtu jāapsver mērķis līdz 2030. gadam samazināt enerģijas ziņā neefektīvu māju skaitu, īpašu uzmanību pievēršot izīrējamajiem īpašumiem un sociālajiem mājokļiem; uzskata, ka valsts iestādēm piederošām un to izmantotām ēkām jābūt piemēram šajā jomā; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka energoefektivitātes pasākumi ir svarīgākais elements ikvienā enerģētiskās nabadzības novēršanai izstrādātājā izmaksu ziņā efektīvā stratēģijā un ka tie papildina sociālā nodrošinājuma politiku; saistībā ar ēku energoefektivitātes direktīvas un Energoefektivitātes direktīvas, jo īpaši tās 7. panta, pārskatīšanu aicina veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka, veicot ekspluatācijā esošo ēku energoefektīvo renovāciju, lielāka uzmanība tiek pievērsta enerģētiskās nabadzības skartajiem iedzīvotājiem; ierosina, ka būtu jāapsver mērķis līdz 2030. gadam samazināt enerģijas ziņā neefektīvu māju skaitu, īpašu uzmanību pievēršot izīrējamajiem īpašumiem un sociālajiem mājokļiem; uzskata, ka valsts iestādēm piederošām un to izmantotām ēkām jābūt piemēram šajā jomā;

| 39. | aicina ES fondu energoefektivitātei un atbalstam pašražošanai darbībā lielāku uzmanību pievērst enerģētiski nabadzīgajiem iedzīvotājiem un patērētājiem ar zemiem ienākumiem un risināt jautājumu par dalītiem stimuliem starp īpašniekiem un īrniekiem; |
| --- | --- |

39.

aicina ES fondu energoefektivitātei un atbalstam pašražošanai darbībā lielāku uzmanību pievērst enerģētiski nabadzīgajiem iedzīvotājiem un patērētājiem ar zemiem ienākumiem un risināt jautājumu par dalītiem stimuliem starp īpašniekiem un īrniekiem;

| 40. | uzskata, ka, ņemot vērā atšķirīgo praksi dalībvalstīs, mērķtiecīgi sociālie tarifi ir būtiski neaizsargātiem iedzīvotājiem ar zemiem ienākumiem un tāpēc tie būtu jāveicina; uzskata, ka visiem šādiem sociālajiem tarifiem jābūt pilnībā pārredzamiem; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka, ņemot vērā atšķirīgo praksi dalībvalstīs, mērķtiecīgi sociālie tarifi ir būtiski neaizsargātiem iedzīvotājiem ar zemiem ienākumiem un tāpēc tie būtu jāveicina; uzskata, ka visiem šādiem sociālajiem tarifiem jābūt pilnībā pārredzamiem;

o

o o

| 41. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

41.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 286 E, 27.11.2009., 24. lpp.

(2)  OV C 93, 9.3.2016., 8. lpp.

(3)  OV C 36, 29.1.2016., 62. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0065.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0342.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0444.

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regula (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (OV L 364, 9.12.2004., 1. lpp.).

---

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/93 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/93

---

P8_TA(2016)0235

Nabadzība — dzimuma perspektīva

Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. maija rezolūcija par nabadzību — dzimuma perspektīva (2015/2228(INI))

(2018/C 076/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu un 3. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu un 3. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 8., 9., 151., 153. un 157. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 8., 9., 151., 153. un 157. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tajā paredzētos noteikumus par sociālajām tiesībām un vīriešu un sieviešu līdztiesību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tajā paredzētos noteikumus par sociālajām tiesībām un vīriešu un sieviešu līdztiesību,

| — | ņemot vērā ANO 1979. gada Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1979. gada Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvenciju), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvenciju),

| — | ņemot vērā ES izaugsmes stratēģiju “Eiropa 2020” un jo īpaši tās mērķi līdz 2020. gadam par 25 % samazināt to Eiropas iedzīvotāju skaitu, kuri dzīvo zem valstī noteiktā nabadzības sliekšņa, lai tādējādi vairāk nekā 20 miljoniem cilvēku palīdzētu izkļūt no nabadzības, un ņemot vērā nepieciešamību pilnībā mobilizēt dalībvalstu sociālā nodrošinājuma un pensiju sistēmas, lai ienākumu atbalsts būtu pienācīgs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES izaugsmes stratēģiju “Eiropa 2020” un jo īpaši tās mērķi līdz 2020. gadam par 25 % samazināt to Eiropas iedzīvotāju skaitu, kuri dzīvo zem valstī noteiktā nabadzības sliekšņa, lai tādējādi vairāk nekā 20 miljoniem cilvēku palīdzētu izkļūt no nabadzības, un ņemot vērā nepieciešamību pilnībā mobilizēt dalībvalstu sociālā nodrošinājuma un pensiju sistēmas, lai ienākumu atbalsts būtu pienācīgs,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada Sociālo ieguldījumu paketi (SIP), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada Sociālo ieguldījumu paketi (SIP),

| — | ņemot vērā Eiropas Sociālā fonda Dzimumu līdztiesības nodrošināšanas prakses kopienu (GenderCop) un jo īpaši GenderCop darba grupu nabadzības un iekļaušanas jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Sociālā fonda Dzimumu līdztiesības nodrošināšanas prakses kopienu (GenderCop) un jo īpaši GenderCop darba grupu nabadzības un iekļaušanas jautājumos,

| — | ņemot vērā Kopīgo noteikumu regulas par struktūrfondiem 2014.–2020. gadam 7. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kopīgo noteikumu regulas par struktūrfondiem 2014.–2020. gadam 7. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas platformas cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību 2014. gada ikgadējo sanāksmi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas platformas cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību 2014. gada ikgadējo sanāksmi,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos,

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 8. marta Direktīvu 2010/18/ES, ar ko īsteno pārskatīto BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP un ETUC pamatnolīgumu par vecāku atvaļinājumu un atceļ Direktīvu 96/34/EK, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 8. marta Direktīvu 2010/18/ES, ar ko īsteno pārskatīto BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP un ETUC pamatnolīgumu par vecāku atvaļinājumu un atceļ Direktīvu 96/34/EK,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada augusta ceļvedi “Jauns sākums to darba un privātās dzīves līdzsvara problēmu risināšanai, ar kurām saskaras strādājošās ģimenes”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada augusta ceļvedi “Jauns sākums to darba un privātās dzīves līdzsvara problēmu risināšanai, ar kurām saskaras strādājošās ģimenes”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 3. decembra dienestu darba dokumentu “Stratēģiska iesaiste dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam” (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 3. decembra dienestu darba dokumentu “Stratēģiska iesaiste dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam” (SWD(2015)0278),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) veiktā un 2013. gada 17. maijā publicētā ES lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu apsekojuma rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) veiktā un 2013. gada 17. maijā publicētā ES lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu apsekojuma rezultātus,

| — | ņemot vērā 2005. gada 13. oktobra rezolūciju par sievietēm un nabadzību Eiropas Savienībā (1) un 2009. gada 3. februāra rezolūciju par nediskrimināciju, kas pamatojas uz dzimumu un paaudžu solidaritāti (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 13. oktobra rezolūciju par sievietēm un nabadzību Eiropas Savienībā (1) un 2009. gada 3. februāra rezolūciju par nediskrimināciju, kas pamatojas uz dzimumu un paaudžu solidaritāti (2),

| — | ņemot vērā savu nostāju, ko pirmajā lasījumā pieņēma 2010. gada 20. oktobrī (3), lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/.../ES, ar ko groza Maternitātes atvaļinājuma direktīvu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu nostāju, ko pirmajā lasījumā pieņēma 2010. gada 20. oktobrī (3), lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/.../ES, ar ko groza Maternitātes atvaļinājuma direktīvu,

| — | ņemot vērā 2011. gada 8. marta rezolūciju par sieviešu nabadzības izpausmēm Eiropas Savienībā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 8. marta rezolūciju par sieviešu nabadzības izpausmēm Eiropas Savienībā (4),

| — | ņemot vērā 2011. gada 5. aprīļa rezolūciju par prioritātēm un pamatnostādņu izklāstu jaunai ES politikai vardarbības pret sievietēm apkarošanai (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 5. aprīļa rezolūciju par prioritātēm un pamatnostādņu izklāstu jaunai ES politikai vardarbības pret sievietēm apkarošanai (5),

| — | ņemot vērā 2011. gada 13. septembra rezolūciju par pirmspensijas vecuma sieviešu stāvokli (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 13. septembra rezolūciju par pirmspensijas vecuma sieviešu stāvokli (6),

| — | ņemot vērā 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par vientuļo māšu stāvokli (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par vientuļo māšu stāvokli (7),

| — | ņemot vērā 2012. gada 24. maija rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par principa “Vienlīdzīga samaksa vīriešiem un sievietēm par tādu pašu vai vienādas vērtības darbu” piemērošanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 24. maija rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par principa “Vienlīdzīga samaksa vīriešiem un sievietēm par tādu pašu vai vienādas vērtības darbu” piemērošanu (8),

| — | ņemot vērā 2013. gada 6. februāra rezolūciju par ANO Sieviešu statusa komisijas 57. sesiju: visu veidu vardarbības pret sievietēm un meitenēm izskaušana un novēršana (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 6. februāra rezolūciju par ANO Sieviešu statusa komisijas 57. sesiju: visu veidu vardarbības pret sievietēm un meitenēm izskaušana un novēršana (9),

| — | ņemot vērā 2013. gada 12. marta rezolūciju par ekonomiskās krīzes ietekmi uz dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesībām (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 12. marta rezolūciju par ekonomiskās krīzes ietekmi uz dzimumu līdztiesību un sieviešu tiesībām (10),

| — | ņemot vērā 2015. gada 10. marta rezolūciju par 2013. gadā Eiropas Savienībā sasniegto progresu sieviešu un vīriešu līdztiesības nodrošināšanā (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 10. marta rezolūciju par 2013. gadā Eiropas Savienībā sasniegto progresu sieviešu un vīriešu līdztiesības nodrošināšanā (11),

| — | ņemot vērā 2015. gada 9. jūnija rezolūciju par ES stratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesībai laikposmam pēc 2015. gada (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 9. jūnija rezolūciju par ES stratēģiju sieviešu un vīriešu līdztiesībai laikposmam pēc 2015. gada (12),

| — | ņemot vērā 2015. gada 8. oktobra rezolūciju par Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvas 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos, piemērošanu (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 8. oktobra rezolūciju par Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvas 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos, piemērošanu (13),

| — | ņemot vērā 2014. gada aprīlī publicēto Komisijas pasūtīto pētījumu “Single parents and employment in Europe”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada aprīlī publicēto Komisijas pasūtīto pētījumu “Single parents and employment in Europe”,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu par nabadzības novēršanas mērķu sasniegšanu aizvien lielāku mājsaimniecības izmaksu apstākļos, kā arī pievienoto Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A8-0040/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu par nabadzības novēršanas mērķu sasniegšanu aizvien lielāku mājsaimniecības izmaksu apstākļos, kā arī pievienoto Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A8-0040/2016),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus (A8-0153/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus (A8-0153/2016),

| A. | tā kā saskaņā ar jaunākajiem Eurostat datiem nabadzīgu sieviešu skaits visu laiku ir lielāks par nabadzīgu vīriešu skaitu — šobrīd 64,6 miljoni sieviešu iepretim 57,6 miljoniem vīriešu (14); tā kā tas apliecina, ka nabadzība sievietes un vīriešus skar atšķirīgi; tā kā 2014. gadā ES-28 valstīs nabadzības risks sievietes apdraudēja īpaši smagi un riska līmenis bija 46,6 % bez sociālajiem pārvedumiem un 17,7 % ar sociālajiem pārvedumiem; tā kā sieviešu nabadzības līmeņi ievērojami atšķiras starp dalībvalstīm; tā kā neatkarīgi no īpatnībām, kas raksturīgas riska grupām, piemēram, gados vecākām sievietēm, vientuļajām sievietēm, vientuļajām mātēm, lesbietēm, biseksuālēm, sievietēm transpersonām un sievietēm ar invaliditāti, nabadzības līmeņi migranšu un etnisko minoritāšu sieviešu vidū ir vienādi visā Eiropas Savienībā; tā kā ES-28 valstīs 38,9 % iedzīvotāju un 48,6 % vientuļo sieviešu nevar apmaksāt neparedzētus izdevumus; tā kā saskaņā ar ANO augstā cilvēktiesību komisāra ziņām lielākā daļa pasaules nabadzīgāko cilvēku ir tieši sievietes, kopš 1975. gada nabadzībā laukos dzīvojošo sieviešu skaits ir pieaudzis par 50 %, sievietes strādā divas trešdaļas no pasaulē nostrādātajām darba stundām un saražo pusi pasaules pārtikas, taču gūst vien 10 % pasaules ienākumu un viņām pieder mazāk nekā 1 % pasaules īpašumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar jaunākajiem Eurostat datiem nabadzīgu sieviešu skaits visu laiku ir lielāks par nabadzīgu vīriešu skaitu — šobrīd 64,6 miljoni sieviešu iepretim 57,6 miljoniem vīriešu (14); tā kā tas apliecina, ka nabadzība sievietes un vīriešus skar atšķirīgi; tā kā 2014. gadā ES-28 valstīs nabadzības risks sievietes apdraudēja īpaši smagi un riska līmenis bija 46,6 % bez sociālajiem pārvedumiem un 17,7 % ar sociālajiem pārvedumiem; tā kā sieviešu nabadzības līmeņi ievērojami atšķiras starp dalībvalstīm; tā kā neatkarīgi no īpatnībām, kas raksturīgas riska grupām, piemēram, gados vecākām sievietēm, vientuļajām sievietēm, vientuļajām mātēm, lesbietēm, biseksuālēm, sievietēm transpersonām un sievietēm ar invaliditāti, nabadzības līmeņi migranšu un etnisko minoritāšu sieviešu vidū ir vienādi visā Eiropas Savienībā; tā kā ES-28 valstīs 38,9 % iedzīvotāju un 48,6 % vientuļo sieviešu nevar apmaksāt neparedzētus izdevumus; tā kā saskaņā ar ANO augstā cilvēktiesību komisāra ziņām lielākā daļa pasaules nabadzīgāko cilvēku ir tieši sievietes, kopš 1975. gada nabadzībā laukos dzīvojošo sieviešu skaits ir pieaudzis par 50 %, sievietes strādā divas trešdaļas no pasaulē nostrādātajām darba stundām un saražo pusi pasaules pārtikas, taču gūst vien 10 % pasaules ienākumu un viņām pieder mazāk nekā 1 % pasaules īpašumu;

| B. | tā kā ar sociālās un ekonomiskās labklājības palielināšanu panākta dzimumu līdztiesība darba tirgū nāk par labu ne vien sievietēm, bet arī ekonomikai un sabiedrībai kopumā; tā kā mērķis nodrošināt vīriešu un sieviešu līdztiesību pastāv jau kopš 1957. gada Romas līguma; |
| --- | --- |

B.

tā kā ar sociālās un ekonomiskās labklājības palielināšanu panākta dzimumu līdztiesība darba tirgū nāk par labu ne vien sievietēm, bet arī ekonomikai un sabiedrībai kopumā; tā kā mērķis nodrošināt vīriešu un sieviešu līdztiesību pastāv jau kopš 1957. gada Romas līguma;

| C. | tā kā valdības ar ANO Konvenciju par bērna tiesībām un Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam ir apņēmušās nodrošināt, ka visi zēni un meitenes iegūst pilnīgu pamatizglītību; tā kā Parlaments 2015. gada maijā rīkoja pasākumu “Sieviešu un meiteņu iespēcināšana izglītības ceļā”; tā kā gan formālā, gan ikdienējā izglītība ir svarīgs līdzeklis, ar ko novērst marginalizāciju un dažādus diskriminācijas veidus, paverot ceļu uz kopienu dialogu, atvērtību un savstarpējo izpratni un iespēcinot marginalizētas iedzīvotāju kopienas; |
| --- | --- |

C.

tā kā valdības ar ANO Konvenciju par bērna tiesībām un Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam ir apņēmušās nodrošināt, ka visi zēni un meitenes iegūst pilnīgu pamatizglītību; tā kā Parlaments 2015. gada maijā rīkoja pasākumu “Sieviešu un meiteņu iespēcināšana izglītības ceļā”; tā kā gan formālā, gan ikdienējā izglītība ir svarīgs līdzeklis, ar ko novērst marginalizāciju un dažādus diskriminācijas veidus, paverot ceļu uz kopienu dialogu, atvērtību un savstarpējo izpratni un iespēcinot marginalizētas iedzīvotāju kopienas;

| D. | tā kā ekonomikas lejupslīdes apstākļos cilvēki, ko jau apdraud nabadzības risks un kas lielākoties ir sievietes, ir neaizsargātā situācijā darba tirgū un sociālā nodrošinājuma ziņā, it sevišķi cilvēki no grupām, kuras skar vairākiemeslu diskriminācija; tā kā ES LGBT apsekojumā konstatēts, ka lesbietes, biseksuāles un sievietes transpersonas saskaras ar nesamērīgu diskriminācijas risku seksuālās orientācijas vai dzimumidentitātes dēļ darbā (19 %), izglītībā (19 %), mājokļu jomā (13 %), veselības aprūpē (10 %) un sociālo pakalpojumu piekļūstamībā (8 %); tā kā tas noved pie nesamērīga viņu ekonomiskās un sociālās labklājības apdraudējuma; |
| --- | --- |

D.

tā kā ekonomikas lejupslīdes apstākļos cilvēki, ko jau apdraud nabadzības risks un kas lielākoties ir sievietes, ir neaizsargātā situācijā darba tirgū un sociālā nodrošinājuma ziņā, it sevišķi cilvēki no grupām, kuras skar vairākiemeslu diskriminācija; tā kā ES LGBT apsekojumā konstatēts, ka lesbietes, biseksuāles un sievietes transpersonas saskaras ar nesamērīgu diskriminācijas risku seksuālās orientācijas vai dzimumidentitātes dēļ darbā (19 %), izglītībā (19 %), mājokļu jomā (13 %), veselības aprūpē (10 %) un sociālo pakalpojumu piekļūstamībā (8 %); tā kā tas noved pie nesamērīga viņu ekonomiskās un sociālās labklājības apdraudējuma;

| E. | tā kā Komisijas prasītā taupības politika, ko īstenojušas dalībvalstis, kopā ar dažu pēdējo gadu ekonomikas krīzi ir palielinājusi nevienlīdzību un īpaši skārusi sievietes, palielinot sieviešu nabadzību un aizvien vairāk viņas izslēdzot no darba tirgus; tā kā ir samazināts bērnu, vecāku cilvēku un slimu cilvēku aprūpes sabiedrisko pakalpojumu un infrastruktūras tīkls un kvalitatīvu un brīvu šāda veida sabiedrisko pakalpojumu piedāvājums; |
| --- | --- |

E.

tā kā Komisijas prasītā taupības politika, ko īstenojušas dalībvalstis, kopā ar dažu pēdējo gadu ekonomikas krīzi ir palielinājusi nevienlīdzību un īpaši skārusi sievietes, palielinot sieviešu nabadzību un aizvien vairāk viņas izslēdzot no darba tirgus; tā kā ir samazināts bērnu, vecāku cilvēku un slimu cilvēku aprūpes sabiedrisko pakalpojumu un infrastruktūras tīkls un kvalitatīvu un brīvu šāda veida sabiedrisko pakalpojumu piedāvājums;

| F. | tā kā viena vecāka ģimenes ir pakļautas lielākam nabadzības un sociālās atstumtības riskam (49,8 % salīdzinājumā ar 25,2 % tādu vidējo mājsaimniecību gadījumā, kurās ir apgādājami bērni, lai gan šajā ziņā ir lielas atšķirības starp dalībvalstīm) (15); tā kā saskaņā ar Eurostat datiem 2014. gadā Savienībā 56,6 % viena vecāka mājsaimniecību bija sievietēm; tā kā nabadzība būtiski ietekmē bērnu personības attīstību un izglītību un tās ietekme var ilgt visu mūžu; tā kā izglītības plaisa starp bērniem no dažādām sociāli ekonomiskajām grupām ir palielinājusies (11 valstīs agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumus 0–3 gadu vecuma grupā saņem ne vairāk kā 15 % bērnu); tā kā ir augsta varbūtība, ka nabadzība tiks nodota no paaudzes paaudzē; tā kā kvalitatīvas izglītības trūkums ir faktors, kas būtiski palielina bērnu nabadzības un sociālās atstumtības risku, un dažādi ar ģimenes dzīvi saistīti faktori — piemēram, stabilitātes trūkums, vardarbība un slikti sadzīves apstākļi — ievērojami palielina priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas risku; |
| --- | --- |

F.

tā kā viena vecāka ģimenes ir pakļautas lielākam nabadzības un sociālās atstumtības riskam (49,8 % salīdzinājumā ar 25,2 % tādu vidējo mājsaimniecību gadījumā, kurās ir apgādājami bērni, lai gan šajā ziņā ir lielas atšķirības starp dalībvalstīm) (15); tā kā saskaņā ar Eurostat datiem 2014. gadā Savienībā 56,6 % viena vecāka mājsaimniecību bija sievietēm; tā kā nabadzība būtiski ietekmē bērnu personības attīstību un izglītību un tās ietekme var ilgt visu mūžu; tā kā izglītības plaisa starp bērniem no dažādām sociāli ekonomiskajām grupām ir palielinājusies (11 valstīs agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumus 0–3 gadu vecuma grupā saņem ne vairāk kā 15 % bērnu); tā kā ir augsta varbūtība, ka nabadzība tiks nodota no paaudzes paaudzē; tā kā kvalitatīvas izglītības trūkums ir faktors, kas būtiski palielina bērnu nabadzības un sociālās atstumtības risku, un dažādi ar ģimenes dzīvi saistīti faktori — piemēram, stabilitātes trūkums, vardarbība un slikti sadzīves apstākļi — ievērojami palielina priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas risku;

| G. | tā kā nabadzība īpaši skar lauku sievietes; tā kā daudzas lauku sievietes nemaz nav reģistrētas darba tirgū vai ar bezdarbnieces statusu; tā kā lauku sieviešu bezdarba līmenis ir ārkārtīgi augsts, bet nodarbinātajām lauku sievietēm ir ļoti zemi ienākumi; tā kā lauku sievietēm ir ierobežota piekļuve izglītībai, agrīnai vēža atklāšanai un veselības aprūpei vispār; |
| --- | --- |

G.

tā kā nabadzība īpaši skar lauku sievietes; tā kā daudzas lauku sievietes nemaz nav reģistrētas darba tirgū vai ar bezdarbnieces statusu; tā kā lauku sieviešu bezdarba līmenis ir ārkārtīgi augsts, bet nodarbinātajām lauku sievietēm ir ļoti zemi ienākumi; tā kā lauku sievietēm ir ierobežota piekļuve izglītībai, agrīnai vēža atklāšanai un veselības aprūpei vispār;

| H. | tā kā dzīve uz nabadzības sliekšņa noved pie sociālās atstumtības un nepietiekamas iesaistes sabiedrības dzīvē attiecībā uz piekļuvi izglītībai, tiesu iestādēm, mūžizglītībai, primārās veselības aprūpes pakalpojumiem, pienācīgam mājoklim un uzturam, ūdenim un enerģijai un attiecībā uz piekļuvi kultūrai un informācijai, sportam un sabiedriskajam transportam, kā arī attiecīgajām līdzdarbošanās iespējām; tā kā ieguldījumi sieviešu atbalsta politikā uzlabo arī viņu ģimeņu, īpaši viņu bērnu, dzīves apstākļus; |
| --- | --- |

H.

tā kā dzīve uz nabadzības sliekšņa noved pie sociālās atstumtības un nepietiekamas iesaistes sabiedrības dzīvē attiecībā uz piekļuvi izglītībai, tiesu iestādēm, mūžizglītībai, primārās veselības aprūpes pakalpojumiem, pienācīgam mājoklim un uzturam, ūdenim un enerģijai un attiecībā uz piekļuvi kultūrai un informācijai, sportam un sabiedriskajam transportam, kā arī attiecīgajām līdzdarbošanās iespējām; tā kā ieguldījumi sieviešu atbalsta politikā uzlabo arī viņu ģimeņu, īpaši viņu bērnu, dzīves apstākļus;

| I. | tā kā vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība ir 16,3 % un tā kā netipisku un neskaidru darba līgumu veidi arī vairāk ietekmē sievietes nekā vīriešus; |
| --- | --- |

I.

tā kā vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība ir 16,3 % un tā kā netipisku un neskaidru darba līgumu veidi arī vairāk ietekmē sievietes nekā vīriešus;

| J. | tā kā ļoti bieži sievietēm, kas vēlas sākt uzņēmējdarbību, ir grūti iegūt kredītu, jo tradicionālie finanšu starpnieki negribīgi piešķir aizdevumus, uzskatīdami, ka sievietes uzņēmējas ir pakļautas lielākam riskam un mazāk vēlas attīstīt savus uzņēmumus un izdarīt ienesīgus ieguldījumus; |
| --- | --- |

J.

tā kā ļoti bieži sievietēm, kas vēlas sākt uzņēmējdarbību, ir grūti iegūt kredītu, jo tradicionālie finanšu starpnieki negribīgi piešķir aizdevumus, uzskatīdami, ka sievietes uzņēmējas ir pakļautas lielākam riskam un mazāk vēlas attīstīt savus uzņēmumus un izdarīt ienesīgus ieguldījumus;

| K. | tā kā sievietes bieži ir mājsaimniecībā nodarbinātas personas, daudzos gadījumos uz viņām neattiecas valsts darba tiesību akti; tā kā piespiedu darba un ekspluatācijas risks šajā jomā īpaši apdraud sievietes bez dokumentiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā sievietes bieži ir mājsaimniecībā nodarbinātas personas, daudzos gadījumos uz viņām neattiecas valsts darba tiesību akti; tā kā piespiedu darba un ekspluatācijas risks šajā jomā īpaši apdraud sievietes bez dokumentiem;

| L. | tā kā sievietes biežāk nekā vīrieši uzņemas atbildību par vecu, slimu vai apgādājamu ģimenes locekļu, kā arī bērnu aprūpi un biežāk pārtrauc savu karjeru, rezultātā mazāk iesaistīdamās un ilgi būdamas neaktīvas darba tirgū; tā kā nabadzības risku mazina kvalitatīvu un cenas ziņā pieejamu sociālo pakalpojumu un infrastruktūras izveide agrīnajai pirmsskolas izglītībai un aprūpei un citu apgādājamu personu, piemēram, vecu cilvēku, aprūpei; tā kā vien nedaudzas dalībvalstis ir sasniegušas vai apsteigušas Barselonas mērķus, kas uzskatāmi par būtiskiem ceļā uz vienādu aprūpes pienākumu sadali; |
| --- | --- |

L.

tā kā sievietes biežāk nekā vīrieši uzņemas atbildību par vecu, slimu vai apgādājamu ģimenes locekļu, kā arī bērnu aprūpi un biežāk pārtrauc savu karjeru, rezultātā mazāk iesaistīdamās un ilgi būdamas neaktīvas darba tirgū; tā kā nabadzības risku mazina kvalitatīvu un cenas ziņā pieejamu sociālo pakalpojumu un infrastruktūras izveide agrīnajai pirmsskolas izglītībai un aprūpei un citu apgādājamu personu, piemēram, vecu cilvēku, aprūpei; tā kā vien nedaudzas dalībvalstis ir sasniegušas vai apsteigušas Barselonas mērķus, kas uzskatāmi par būtiskiem ceļā uz vienādu aprūpes pienākumu sadali;

| M. | tā kā nabadzības starppaaudžu dimensijas dēļ nabadzības feminizācijas novēršanas nolūkā ir izšķirīgi svarīgi pievērsties to meiteņu un jauno sieviešu situācijai, kuras dzīvo sociālā atstumtībā un nabadzībā; |
| --- | --- |

M.

tā kā nabadzības starppaaudžu dimensijas dēļ nabadzības feminizācijas novēršanas nolūkā ir izšķirīgi svarīgi pievērsties to meiteņu un jauno sieviešu situācijai, kuras dzīvo sociālā atstumtībā un nabadzībā;

| N. | tā kā visā ES-27 34 % vientuļo māšu darbspējīgā vecumā ir pakļautas nabadzības riskam salīdzinājumā ar 17 % citām aktīvā vecuma ģimenēm ar bērniem; |
| --- | --- |

N.

tā kā visā ES-27 34 % vientuļo māšu darbspējīgā vecumā ir pakļautas nabadzības riskam salīdzinājumā ar 17 % citām aktīvā vecuma ģimenēm ar bērniem;

| O. | tā kā pensiju atšķirība vidēji ir 39 % un tās cēlonis ir nesabalansētība, ko izraisa pastāvīga atalgojuma un darba pieejamības nevienlīdzība, diskriminācija un vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība darba tirgū; tā kā šī pensiju atšķirība ir šķērslis sieviešu ekonomiskajai neatkarībai un viens no iemesliem, kuru dēļ sievietes, kļūstot vecākas, nonāk zem nabadzības sliekšņa; tā kā ir jārīkojas, lai sievietēm nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi pienācīgām pensiju shēmām; tā kā dalībvalstīs, kas īstenoja Direktīvu 2006/54/EK, 2006.–2012. gadā pensiju atšķirība samazinājās (16); |
| --- | --- |

O.

tā kā pensiju atšķirība vidēji ir 39 % un tās cēlonis ir nesabalansētība, ko izraisa pastāvīga atalgojuma un darba pieejamības nevienlīdzība, diskriminācija un vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība darba tirgū; tā kā šī pensiju atšķirība ir šķērslis sieviešu ekonomiskajai neatkarībai un viens no iemesliem, kuru dēļ sievietes, kļūstot vecākas, nonāk zem nabadzības sliekšņa; tā kā ir jārīkojas, lai sievietēm nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi pienācīgām pensiju shēmām; tā kā dalībvalstīs, kas īstenoja Direktīvu 2006/54/EK, 2006.–2012. gadā pensiju atšķirība samazinājās (16);

| P. | tā kā nabadzības riska pieaugums ir cieši saistīts ar budžeta samazinājumiem, kas skar izglītību, sociālā nodrošinājuma sistēmas un aprūpes pakalpojumus; tā kā krīze un vairākās Eiropas valstīs veiktie taupības pasākumi vissmagāk ir skāruši sievietes un bērnus; |
| --- | --- |

P.

tā kā nabadzības riska pieaugums ir cieši saistīts ar budžeta samazinājumiem, kas skar izglītību, sociālā nodrošinājuma sistēmas un aprūpes pakalpojumus; tā kā krīze un vairākās Eiropas valstīs veiktie taupības pasākumi vissmagāk ir skāruši sievietes un bērnus;

| Q. | tā kā sievietes ir svarīgs ekonomiskās un sociālās attīstības dzinējspēks un laba izglītība ir viens no visefektīvākajiem pieejamiem stratēģiskajiem līdzekļiem, kā gūt panākumus darba tirgū un izlauzties no nabadzības cikla; tā kā būtisks šķērslis, kas liedz nabadzīgiem cilvēkiem iegūt labāku kvalifikāciju, ir ievērojamais finanšu slogs, kuru attiecīgo tiešo un netiešo izmaksu dēļ rada maksas izglītība; tā kā meitenes mācībās ir sekmīgākas par zēniem, taču ģimenes un citāda spiediena dēļ bieži saskaras ar lielākām grūtībām savus panākumus izglītībā īstenot karjeras sasniegumos; |
| --- | --- |

Q.

tā kā sievietes ir svarīgs ekonomiskās un sociālās attīstības dzinējspēks un laba izglītība ir viens no visefektīvākajiem pieejamiem stratēģiskajiem līdzekļiem, kā gūt panākumus darba tirgū un izlauzties no nabadzības cikla; tā kā būtisks šķērslis, kas liedz nabadzīgiem cilvēkiem iegūt labāku kvalifikāciju, ir ievērojamais finanšu slogs, kuru attiecīgo tiešo un netiešo izmaksu dēļ rada maksas izglītība; tā kā meitenes mācībās ir sekmīgākas par zēniem, taču ģimenes un citāda spiediena dēļ bieži saskaras ar lielākām grūtībām savus panākumus izglītībā īstenot karjeras sasniegumos;

| R. | tā kā sabiedrības plaši tiražētie stereotipi balstās patriarhātā un paredz sievietēm zemāku lomu sabiedrībā, tādējādi palielinot nabadzības feminizāciju; tā kā šie stereotipi veidojas bērnībā un izpaužas izglītības un mācību izvēlēs un vēlāk arī darba tirgū; tā kā sievietes joprojām ir pārāk bieži ierobežotas ar “sievietēm draudzīgiem” darbiem, par ko viņas joprojām nesaņem pienācīgu atalgojumu, un viņas joprojām nav pietiekami pārstāvētas tādās jomās kā matemātika, zinātne, uzņēmējdarbība, IKT un inženierija, kā arī atbildīgos amatos; tā kā šie stereotipi apvienojumā ar to, ka algu noteikšanai par normu tiek izmantotas vīriešu dominances nozares, noved pie dzimumdiskriminācijas; |
| --- | --- |

R.

tā kā sabiedrības plaši tiražētie stereotipi balstās patriarhātā un paredz sievietēm zemāku lomu sabiedrībā, tādējādi palielinot nabadzības feminizāciju; tā kā šie stereotipi veidojas bērnībā un izpaužas izglītības un mācību izvēlēs un vēlāk arī darba tirgū; tā kā sievietes joprojām ir pārāk bieži ierobežotas ar “sievietēm draudzīgiem” darbiem, par ko viņas joprojām nesaņem pienācīgu atalgojumu, un viņas joprojām nav pietiekami pārstāvētas tādās jomās kā matemātika, zinātne, uzņēmējdarbība, IKT un inženierija, kā arī atbildīgos amatos; tā kā šie stereotipi apvienojumā ar to, ka algu noteikšanai par normu tiek izmantotas vīriešu dominances nozares, noved pie dzimumdiskriminācijas;

| S. | tā kā stratēģijā “Eiropa 2020”, kuras uzdevums ir Savienību padarīt par gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomiku, ir ietverti vērienīgi mērķi, tostarp 75 % nodarbinātības līmenis un nabadzības un sociālās atstumtības skarto vai apdraudēto cilvēku skaita samazināšana vismaz par 20 miljoniem līdz 2020. gadam; tā kā viens no stratēģijas mērķiem ir panākt, ka priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas līmenis ir zem 10 %; |
| --- | --- |

S.

tā kā stratēģijā “Eiropa 2020”, kuras uzdevums ir Savienību padarīt par gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomiku, ir ietverti vērienīgi mērķi, tostarp 75 % nodarbinātības līmenis un nabadzības un sociālās atstumtības skarto vai apdraudēto cilvēku skaita samazināšana vismaz par 20 miljoniem līdz 2020. gadam; tā kā viens no stratēģijas mērķiem ir panākt, ka priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas līmenis ir zem 10 %;

| T. | tā kā viens no stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem ir nodrošināt, ka 40 % cilvēku — salīdzinājumā ar pašreizējo vidējo rādītāju 37,9 % — vecumā no 30 līdz 34 gadiem ir saņēmuši augstskolas izglītību; tā kā sievietēm šis vidējais rādītājs pārsniedz 42,3 %, bet vīriešiem tas ir 33,6 %; |
| --- | --- |

T.

tā kā viens no stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem ir nodrošināt, ka 40 % cilvēku — salīdzinājumā ar pašreizējo vidējo rādītāju 37,9 % — vecumā no 30 līdz 34 gadiem ir saņēmuši augstskolas izglītību; tā kā sievietēm šis vidējais rādītājs pārsniedz 42,3 %, bet vīriešiem tas ir 33,6 %;

| U. | tā kā nolūkā sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” nabadzības novēršanas mērķi — vienu no pieciem izmērāmajiem stratēģijas mērķiem — ir vajadzīgs spēcīgs jauns politiskais stimuls; tā kā šos mērķus nebūs iespējams sasniegt, ja vien nabadzības novēršanas politikā netiks iekļauta pamatīga dzimumdimensija un dalībvalstis nepieņems politiku sieviešu aizsardzībai, it sevišķi pret nabadzības risku; |
| --- | --- |

U.

tā kā nolūkā sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” nabadzības novēršanas mērķi — vienu no pieciem izmērāmajiem stratēģijas mērķiem — ir vajadzīgs spēcīgs jauns politiskais stimuls; tā kā šos mērķus nebūs iespējams sasniegt, ja vien nabadzības novēršanas politikā netiks iekļauta pamatīga dzimumdimensija un dalībvalstis nepieņems politiku sieviešu aizsardzībai, it sevišķi pret nabadzības risku;

| V. | tā kā nabadzība un sociālā atstumtība un sieviešu ekonomiskā atkarība var būt situāciju saasinoši faktori sievietēm, kas cietušas no vardarbības, un arī otrādi, jo vardarbība ietekmē sieviešu veselību un bieži vien noved pie darba zaudēšanas, bezpajumtniecības, sociālās atstumtības un nabadzības; tā kā tas ietver arī nesamērīgu neaizsargātību pret cilvēku tirdzniecību un seksuālo izmantošanu; tā kā turklāt daudzas sievietes, kas cieš no šādas vardarbības, savas ekonomiskās atkarības dēļ turpina dzīvot kopā ar varmākām; |
| --- | --- |

V.

tā kā nabadzība un sociālā atstumtība un sieviešu ekonomiskā atkarība var būt situāciju saasinoši faktori sievietēm, kas cietušas no vardarbības, un arī otrādi, jo vardarbība ietekmē sieviešu veselību un bieži vien noved pie darba zaudēšanas, bezpajumtniecības, sociālās atstumtības un nabadzības; tā kā tas ietver arī nesamērīgu neaizsargātību pret cilvēku tirdzniecību un seksuālo izmantošanu; tā kā turklāt daudzas sievietes, kas cieš no šādas vardarbības, savas ekonomiskās atkarības dēļ turpina dzīvot kopā ar varmākām;

| W. | tā kā dzimumu līdztiesība ir instruments sieviešu nabadzības apkarošanai, jo līdztiesība pozitīvi ietekmē ražīgumu un ekonomisko izaugsmi un nodrošina plašāku sieviešu līdzdalību darba tirgū, un tam savukārt ir daudz sociālu un ekonomisku priekšrocību, |
| --- | --- |

W.

tā kā dzimumu līdztiesība ir instruments sieviešu nabadzības apkarošanai, jo līdztiesība pozitīvi ietekmē ražīgumu un ekonomisko izaugsmi un nodrošina plašāku sieviešu līdzdalību darba tirgū, un tam savukārt ir daudz sociālu un ekonomisku priekšrocību,

Nabadzība un darba un privātās dzīves līdzsvars

| 1. | uzsver kvalitatīvu sabiedrisko pakalpojumu izšķirošo lomu nabadzības, it sevišķi sieviešu nabadzības, apkarošanā, jo sievietes ir vairāk atkarīgas no šādiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

1.

uzsver kvalitatīvu sabiedrisko pakalpojumu izšķirošo lomu nabadzības, it sevišķi sieviešu nabadzības, apkarošanā, jo sievietes ir vairāk atkarīgas no šādiem pakalpojumiem;

| 2. | uzsver, ka vīrieši jāmudina veicināt dzimumu līdztiesību visās darba tirgus jomās un visos tā līmeņos un viņiem jāapņemas to darīt; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka vīrieši jāmudina veicināt dzimumu līdztiesību visās darba tirgus jomās un visos tā līmeņos un viņiem jāapņemas to darīt;

| 3. | uzskata, ka dalībvalstīm prioritāri būtu jāpievēršas privātās un darba dzīves līdzsvarošanas jautājumam, ieviešot ģimenēm draudzīgus darba režīmus, piemēram, elastīgus darbalaikus un tāldarba iespēju; norāda, ka, trūkstot kvalitatīviem un cenas ziņā pieņemamiem bērnu, apgādājamu personu un vecu cilvēku aprūpes pakalpojumiem, it īpaši trūkstot bērnu silītēm, bērnudārziem un ilgtermiņa aprūpes iestādēm, tiek palielināta sociālā atstumtība, vīriešu un sieviešu iespēju atšķirības nodarbinātības, darba samaksas un pensiju jomā; uzsver, ka vienlīdzīga piekļuve kvalitatīvai bezmaksas agrīnajai pirmsskolas izglītībai un cenas ziņā pieņemamai aprūpei, formālajai, ikdienējai un neformālajai izglītībai un ģimenes atbalsta pakalpojumiem ir būtiski svarīga, lai iedrošinātu sievietes iesaistīties un palikt darba tirgū, nodrošinātu iespēju vienlīdzību un apturētu nabadzības ciklus, jo tas palīdz sievietēm iegūt patstāvību un kvalifikāciju, kas vajadzīga darba iegūšanai; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka dalībvalstīm prioritāri būtu jāpievēršas privātās un darba dzīves līdzsvarošanas jautājumam, ieviešot ģimenēm draudzīgus darba režīmus, piemēram, elastīgus darbalaikus un tāldarba iespēju; norāda, ka, trūkstot kvalitatīviem un cenas ziņā pieņemamiem bērnu, apgādājamu personu un vecu cilvēku aprūpes pakalpojumiem, it īpaši trūkstot bērnu silītēm, bērnudārziem un ilgtermiņa aprūpes iestādēm, tiek palielināta sociālā atstumtība, vīriešu un sieviešu iespēju atšķirības nodarbinātības, darba samaksas un pensiju jomā; uzsver, ka vienlīdzīga piekļuve kvalitatīvai bezmaksas agrīnajai pirmsskolas izglītībai un cenas ziņā pieņemamai aprūpei, formālajai, ikdienējai un neformālajai izglītībai un ģimenes atbalsta pakalpojumiem ir būtiski svarīga, lai iedrošinātu sievietes iesaistīties un palikt darba tirgū, nodrošinātu iespēju vienlīdzību un apturētu nabadzības ciklus, jo tas palīdz sievietēm iegūt patstāvību un kvalifikāciju, kas vajadzīga darba iegūšanai;

| 4. | pauž nožēlu par taupības politiku, kas kopā ar ekonomikas krīzi palielina nabadzības līmeni, it sevišķi sieviešu vidū; |
| --- | --- |

4.

pauž nožēlu par taupības politiku, kas kopā ar ekonomikas krīzi palielina nabadzības līmeni, it sevišķi sieviešu vidū;

| 5. | aicina dalībvalstis un Komisiju pilnveidot un izmantot pieejamos politikas un finanšu instrumentus, tostarp Sociālo ieguldījumu paketi, lai sasniegtu Barselonas mērķus; šajā sakarā prasa optimizēt Eiropas Sociālo fondu (ESF) un Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), prasa sociālo ieguldījumu un Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) regulas izmantojumā piešķirt prioritāti publisko un privāto bērnu un citu apgādājamo personu aprūpes un palīdzības iestāžu izveidei; ierosina, lai Komisija, izmantojot līdzfinansēšanas mehānismu, atvēl īpašus līdzekļus stimulu palielināšanai konkrētos reģionos, kur trūkst APIA iestāžu un kur sieviešu nodarbinātības līmenis ir ārkārtīgi zems; |
| --- | --- |

5.

aicina dalībvalstis un Komisiju pilnveidot un izmantot pieejamos politikas un finanšu instrumentus, tostarp Sociālo ieguldījumu paketi, lai sasniegtu Barselonas mērķus; šajā sakarā prasa optimizēt Eiropas Sociālo fondu (ESF) un Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), prasa sociālo ieguldījumu un Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) regulas izmantojumā piešķirt prioritāti publisko un privāto bērnu un citu apgādājamo personu aprūpes un palīdzības iestāžu izveidei; ierosina, lai Komisija, izmantojot līdzfinansēšanas mehānismu, atvēl īpašus līdzekļus stimulu palielināšanai konkrētos reģionos, kur trūkst APIA iestāžu un kur sieviešu nodarbinātības līmenis ir ārkārtīgi zems;

| 6. | aicina dalībvalstis īstenot politiku, kas aizsargā, uzlabo un sekmē kvalitatīvus bezmaksas sabiedriskos pakalpojumus, galvenokārt veselības aprūpes, izglītības, sociālā nodrošinājuma un taisnīguma jomā; norāda, ka ir izšķirīgi svarīgi piešķirt sabiedriskajiem pakalpojumiem uzdevumu izpildei nepieciešamos finanšu resursus un cilvēkresursus; |
| --- | --- |

6.

aicina dalībvalstis īstenot politiku, kas aizsargā, uzlabo un sekmē kvalitatīvus bezmaksas sabiedriskos pakalpojumus, galvenokārt veselības aprūpes, izglītības, sociālā nodrošinājuma un taisnīguma jomā; norāda, ka ir izšķirīgi svarīgi piešķirt sabiedriskajiem pakalpojumiem uzdevumu izpildei nepieciešamos finanšu resursus un cilvēkresursus;

| 7. | aicina Komisiju un dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai veicinātu darba un privātās dzīves līdzsvarošanu un tādējādi ļautu sievietēm, īpaši tām, kurām visvairāk draud nabadzība, veidot pilna laika karjeru vai, ja viņas to vēlas, strādāt nepilnas slodzes darbu vai darbu ar elastīgu darbalaiku; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju un dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai veicinātu darba un privātās dzīves līdzsvarošanu un tādējādi ļautu sievietēm, īpaši tām, kurām visvairāk draud nabadzība, veidot pilna laika karjeru vai, ja viņas to vēlas, strādāt nepilnas slodzes darbu vai darbu ar elastīgu darbalaiku;

| 8. | aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm sākt vispusīgu likumdošanas iniciatīvu, kuras mērķis būtu apmierināt māšu un tēvu vajadzības attiecībā uz dažādu veidu atvaļinājumiem, proti, maternitātes, paternitātes, bērna kopšanas un aprūpētāju atvaļinājumiem, it sevišķi nolūkā palīdzēt vīriešiem aktīvāk pildīt tēva lomu, dodot iespēju taisnīgāk sadalīt pienākumus ģimenē un tādējādi nodrošinot sievietēm vienlīdzīgas iespējas iesaistīties darba tirgū, kas, savukārt, palielinās viņu ekonomisko neatkarību; ņem vērā, ka dažas dalībvalstis šajā jomā jau ir pieņēmušas tiesību aktus, kas ir tālejošāki nekā ES tiesību akti; aicina dalībvalstis paredzēt tiesību aktus, kas sargātu vai palielinātu maternitātes, paternitātes un vecāku tiesības; uzsver, ka 2010. gadā no personām, kas izmantoja tiesības uz bērna kopšanas atvaļinājumu, tikai 2,7 % bija vīrieši, un tas liecina, ka vajadzīgi konkrēti pasākumi ar mērķi nodrošināt tiesības uz bērna kopšanas atvaļinājumu; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm sākt vispusīgu likumdošanas iniciatīvu, kuras mērķis būtu apmierināt māšu un tēvu vajadzības attiecībā uz dažādu veidu atvaļinājumiem, proti, maternitātes, paternitātes, bērna kopšanas un aprūpētāju atvaļinājumiem, it sevišķi nolūkā palīdzēt vīriešiem aktīvāk pildīt tēva lomu, dodot iespēju taisnīgāk sadalīt pienākumus ģimenē un tādējādi nodrošinot sievietēm vienlīdzīgas iespējas iesaistīties darba tirgū, kas, savukārt, palielinās viņu ekonomisko neatkarību; ņem vērā, ka dažas dalībvalstis šajā jomā jau ir pieņēmušas tiesību aktus, kas ir tālejošāki nekā ES tiesību akti; aicina dalībvalstis paredzēt tiesību aktus, kas sargātu vai palielinātu maternitātes, paternitātes un vecāku tiesības; uzsver, ka 2010. gadā no personām, kas izmantoja tiesības uz bērna kopšanas atvaļinājumu, tikai 2,7 % bija vīrieši, un tas liecina, ka vajadzīgi konkrēti pasākumi ar mērķi nodrošināt tiesības uz bērna kopšanas atvaļinājumu;

| 9. | atkārtoti pauž neapmierinātību par Maternitātes atvaļinājuma direktīvas atsaukšanu pēc gadiem ilgiem centieniem rast izeju no strupceļa un tādējādi nodrošināt labāku aizsardzību Eiropas iedzīvotājiem; aicina Komisiju izvirzīt jaunu priekšlikumu un ieviest obligātas tiesības uz apmaksātu paternitātes atvaļinājumu; uzskata, ka visās dalībvalstīs jāveic īpaši pasākumi sieviešu darba un privātās dzīves līdzsvara uzlabošanai; mudina Komisiju Eiropas pusgadā iekļaut gan pamatīgāku sociālo dimensiju, gan mērķus attiecībā uz dzimumu līdztiesību darbā; |
| --- | --- |

9.

atkārtoti pauž neapmierinātību par Maternitātes atvaļinājuma direktīvas atsaukšanu pēc gadiem ilgiem centieniem rast izeju no strupceļa un tādējādi nodrošināt labāku aizsardzību Eiropas iedzīvotājiem; aicina Komisiju izvirzīt jaunu priekšlikumu un ieviest obligātas tiesības uz apmaksātu paternitātes atvaļinājumu; uzskata, ka visās dalībvalstīs jāveic īpaši pasākumi sieviešu darba un privātās dzīves līdzsvara uzlabošanai; mudina Komisiju Eiropas pusgadā iekļaut gan pamatīgāku sociālo dimensiju, gan mērķus attiecībā uz dzimumu līdztiesību darbā;

| 10. | atzinīgi vērtē Komisijas ceļvedī “Jauns sākums to darba un privātās dzīves līdzsvara problēmu risināšanai, ar kurām saskaras strādājošās ģimenes” pausto ierosinājumu ieviest aprūpētāju atvaļinājumu; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē Komisijas ceļvedī “Jauns sākums to darba un privātās dzīves līdzsvara problēmu risināšanai, ar kurām saskaras strādājošās ģimenes” pausto ierosinājumu ieviest aprūpētāju atvaļinājumu;

Nabadzība un darbs

| 11. | aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot politiku, kas veicinātu sieviešu nodarbinātību un sociāli marginalizētu sieviešu grupu integrāciju darba tirgū, ņemot vērā stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, nostiprināt un uzlabot izglītību un palielināt ieguldījumus apmācībā un informācijas kampaņās, panākot, ka turpmākā sieviešu integrācijā darba tirgū izšķirīgais faktors ir kvalifikācija, liekot uzsvaru uz mūžizglītību, jo tā sievietēm nodrošina prasmes, kas vajadzīgas kvalitatīva darba iegūšanai, un dod sievietēm iespēju apgūt jaunas prasmes aizvien mainīgajā darba tirgū; prasa vairāk popularizēt meitenēm domātus zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātņu un matemātikas priekšmetus, lai jau agrīni cīnītos pret pastāvošajiem izglītības stereotipiem un izskaustu ilgtermiņa atšķirības nodarbinātības un atalgojuma ziņā; prasa attīstīt cenas ziņā pieņemamus un kvalitatīvus sabiedriskos aprūpes pakalpojumus, elastīgus, bet ne nestabilus darbalaika režīmus, kas būtu izdevīgi gan sievietēm, gan vīriešiem, un pasākumus pret vīriešu un sieviešu segregāciju pa profesijām un nozarēm, tostarp uzņēmējdarbībā un atbildīgos amatos; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot politiku, kas veicinātu sieviešu nodarbinātību un sociāli marginalizētu sieviešu grupu integrāciju darba tirgū, ņemot vērā stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, nostiprināt un uzlabot izglītību un palielināt ieguldījumus apmācībā un informācijas kampaņās, panākot, ka turpmākā sieviešu integrācijā darba tirgū izšķirīgais faktors ir kvalifikācija, liekot uzsvaru uz mūžizglītību, jo tā sievietēm nodrošina prasmes, kas vajadzīgas kvalitatīva darba iegūšanai, un dod sievietēm iespēju apgūt jaunas prasmes aizvien mainīgajā darba tirgū; prasa vairāk popularizēt meitenēm domātus zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātņu un matemātikas priekšmetus, lai jau agrīni cīnītos pret pastāvošajiem izglītības stereotipiem un izskaustu ilgtermiņa atšķirības nodarbinātības un atalgojuma ziņā; prasa attīstīt cenas ziņā pieņemamus un kvalitatīvus sabiedriskos aprūpes pakalpojumus, elastīgus, bet ne nestabilus darbalaika režīmus, kas būtu izdevīgi gan sievietēm, gan vīriešiem, un pasākumus pret vīriešu un sieviešu segregāciju pa profesijām un nozarēm, tostarp uzņēmējdarbībā un atbildīgos amatos;

| 12. | uzsver, ka nolūkā sievietēm, ko apdraud sociālā atstumtība, dot iespēju sākt uzņēmējdarbību un palielināt viņu iesaisti šajā jomā izšķirīgi svarīga ir kredītu, finanšu pakalpojumu un konsultāciju pieejamība; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt efektīvus pasākumus, kas palielinātu finansējuma pieejamību sievietēm, kuras vēlas sākt uzņēmējdarbību vai investīciju projektus, un sekmēt sieviešu uzņēmējdarbību, jo tā palielina vispārējo ekonomisko un sociālo attīstību, atvieglot kredītu pieejamību, tostarp mikrokredītu veidā, it sevišķi attiecībā uz neaizsargātām sievietēm, kas saskaras ar vairākiemeslu diskrimināciju, un izstrādāt un paplašināt stabilas pašnodarbinātības programmas; uzsver, cik svarīga šajā ziņā ir paraugprakses apmaiņa un popularizēšana, darbaudzināšana, pozitīvi sieviešu piemēri un citi nenodarbinātu sieviešu atbalsta līdzekļi; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka nolūkā sievietēm, ko apdraud sociālā atstumtība, dot iespēju sākt uzņēmējdarbību un palielināt viņu iesaisti šajā jomā izšķirīgi svarīga ir kredītu, finanšu pakalpojumu un konsultāciju pieejamība; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt efektīvus pasākumus, kas palielinātu finansējuma pieejamību sievietēm, kuras vēlas sākt uzņēmējdarbību vai investīciju projektus, un sekmēt sieviešu uzņēmējdarbību, jo tā palielina vispārējo ekonomisko un sociālo attīstību, atvieglot kredītu pieejamību, tostarp mikrokredītu veidā, it sevišķi attiecībā uz neaizsargātām sievietēm, kas saskaras ar vairākiemeslu diskrimināciju, un izstrādāt un paplašināt stabilas pašnodarbinātības programmas; uzsver, cik svarīga šajā ziņā ir paraugprakses apmaiņa un popularizēšana, darbaudzināšana, pozitīvi sieviešu piemēri un citi nenodarbinātu sieviešu atbalsta līdzekļi;

| 13. | uzsver, ka ir izšķirīgi svarīgi: pārstrādāt makroekonomisko, sociālo un darba tirgus politiku, to pielāgojot dzimumu līdztiesības politikai, lai sievietēm nodrošinātu ekonomisko un sociālo taisnīgumu; pārskatīt nabadzības līmeņa noteikšanas metodes un izstrādāt stratēģijas taisnīgas bagātības sadales sekmēšanai; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka ir izšķirīgi svarīgi: pārstrādāt makroekonomisko, sociālo un darba tirgus politiku, to pielāgojot dzimumu līdztiesības politikai, lai sievietēm nodrošinātu ekonomisko un sociālo taisnīgumu; pārskatīt nabadzības līmeņa noteikšanas metodes un izstrādāt stratēģijas taisnīgas bagātības sadales sekmēšanai;

| 14. | norāda, ka sievietes biežāk strādā nestabilu un zemu atalgotu darbu un uz nestandarta darba līgumu pamata; norāda, ka vēl viens darba nestabilitātes aspekts ir nebrīvprātīga nepilnas slodzes darba apmērs — tas palielina nabadzības risku, un tā īpatsvars kopējā nodarbinātībā ir palielinājies no 16,7 % līdz 19,6 %; aicina dalībvalstis intensīvāk vērsties pret nedeklarētu darbu, nestabilu darbu un netipisku līgumu ļaunprātīgu izmantošanu, tostarp nulles stundu līgumiem dažās dalībvalstīs; uzsver, cik ļoti daudz sieviešu strādā nedeklarētu darbu, kas nelabvēlīgi ietekmē sieviešu ienākumus, sociālā nodrošinājuma segumu un sociālo aizsardzību, kā arī ES IKP līmeni; mudina dalībvalstis apsvērt iespēju īstenot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) ieteikumus, kuru mērķis ir mazināt nestabila darba apmēru (17), piemēram, analizēt un ierobežot apstākļus, kādos var izmantot nedrošus darba līgumus, un ierobežot laiku, cik ilgi darba ņēmējus var nodarbināt uz secīgu šādu līgumu pamata un pēc kura būtu jāpiedāvā iespēja slēgt pastāvīgu līgumu; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka sievietes biežāk strādā nestabilu un zemu atalgotu darbu un uz nestandarta darba līgumu pamata; norāda, ka vēl viens darba nestabilitātes aspekts ir nebrīvprātīga nepilnas slodzes darba apmērs — tas palielina nabadzības risku, un tā īpatsvars kopējā nodarbinātībā ir palielinājies no 16,7 % līdz 19,6 %; aicina dalībvalstis intensīvāk vērsties pret nedeklarētu darbu, nestabilu darbu un netipisku līgumu ļaunprātīgu izmantošanu, tostarp nulles stundu līgumiem dažās dalībvalstīs; uzsver, cik ļoti daudz sieviešu strādā nedeklarētu darbu, kas nelabvēlīgi ietekmē sieviešu ienākumus, sociālā nodrošinājuma segumu un sociālo aizsardzību, kā arī ES IKP līmeni; mudina dalībvalstis apsvērt iespēju īstenot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) ieteikumus, kuru mērķis ir mazināt nestabila darba apmēru (17), piemēram, analizēt un ierobežot apstākļus, kādos var izmantot nedrošus darba līgumus, un ierobežot laiku, cik ilgi darba ņēmējus var nodarbināt uz secīgu šādu līgumu pamata un pēc kura būtu jāpiedāvā iespēja slēgt pastāvīgu līgumu;

| 15. | aicina dalībvalstis uzraudzīt strādājošo sieviešu tiesības — viņas aizvien vairāk strādā zemu atalgotu darbu un cieš no diskriminācijas; |
| --- | --- |

15.

aicina dalībvalstis uzraudzīt strādājošo sieviešu tiesības — viņas aizvien vairāk strādā zemu atalgotu darbu un cieš no diskriminācijas;

| 16. | norāda, ka pastāv jaunas nabadzīgu sieviešu kategorijas, ko veido jaunas profesionāles, un kuras līdz ar to lielu daļu no jaunām absolventēm nolemj nedrošai darba dzīvei un ienākumiem, kas reti pārsniedz nabadzības līmeni (“jaunie trūcīgie”); |
| --- | --- |

16.

norāda, ka pastāv jaunas nabadzīgu sieviešu kategorijas, ko veido jaunas profesionāles, un kuras līdz ar to lielu daļu no jaunām absolventēm nolemj nedrošai darba dzīvei un ienākumiem, kas reti pārsniedz nabadzības līmeni (“jaunie trūcīgie”);

| 17. | atkārtoti aicina Komisiju pārskatīt esošos tiesību aktus, lai novērstu sieviešu un vīriešu darba samaksas atšķirību un samazinātu pensiju atšķirību starp vīriešiem un sievietēm; norāda, ka vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības novēršanā izšķirīgi svarīgi ir samaksas pārredzamības palielināšanas pasākumi, un aicina dalībvalstis īstenot Komisijas 2014. gada 7. marta ieteikumu par to, kā ar pārredzamības palīdzību nostiprināt principu par vienādu darba samaksu sievietēm un vīriešiem, tostarp pārlikt pierādīšanas pienākumu cīņā pret dzimumdiskrimināciju darbā; |
| --- | --- |

17.

atkārtoti aicina Komisiju pārskatīt esošos tiesību aktus, lai novērstu sieviešu un vīriešu darba samaksas atšķirību un samazinātu pensiju atšķirību starp vīriešiem un sievietēm; norāda, ka vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības novēršanā izšķirīgi svarīgi ir samaksas pārredzamības palielināšanas pasākumi, un aicina dalībvalstis īstenot Komisijas 2014. gada 7. marta ieteikumu par to, kā ar pārredzamības palīdzību nostiprināt principu par vienādu darba samaksu sievietēm un vīriešiem, tostarp pārlikt pierādīšanas pienākumu cīņā pret dzimumdiskrimināciju darbā;

| 18. | aicina Komisiju veikt pētījumu par to, kā procedūras, kas saistītas ar personas dzimuma maiņas oficiālu atzīšanu, vai šādu procedūru trūkums ietekmē transpersonu situāciju darba tirgū, jo īpaši nodarbinātības pieejamību viņiem, atalgojuma līmeni, karjeras attīstību un pensijas; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju veikt pētījumu par to, kā procedūras, kas saistītas ar personas dzimuma maiņas oficiālu atzīšanu, vai šādu procedūru trūkums ietekmē transpersonu situāciju darba tirgū, jo īpaši nodarbinātības pieejamību viņiem, atalgojuma līmeni, karjeras attīstību un pensijas;

| 19. | ar bažām norāda, ka sievietes bieži vien saņem pensiju, kas vien tikko pārsniedz iztikas minimuma slieksni, un tam ir vairāki cēloņi, piemēram, tas, ka viņas uz laiku pārtraukušas vai vispār beigušas strādāt, lai varētu aprūpēt savu ģimeni, nepilnas slodzes līgumu pārsvars karjeras gaitā vai tas, ka viņas bez atalgojuma strādājušas savu laulāto labā, it īpaši tirdzniecības nozarē vai lauksaimniecībā, un nav izdarījušas iemaksas sociālā nodrošinājuma shēmā; |
| --- | --- |

19.

ar bažām norāda, ka sievietes bieži vien saņem pensiju, kas vien tikko pārsniedz iztikas minimuma slieksni, un tam ir vairāki cēloņi, piemēram, tas, ka viņas uz laiku pārtraukušas vai vispār beigušas strādāt, lai varētu aprūpēt savu ģimeni, nepilnas slodzes līgumu pārsvars karjeras gaitā vai tas, ka viņas bez atalgojuma strādājušas savu laulāto labā, it īpaši tirdzniecības nozarē vai lauksaimniecībā, un nav izdarījušas iemaksas sociālā nodrošinājuma shēmā;

| 20. | atzinīgi vērtē to, ka savā jaunajā dzimumu līdztiesības stratēģijā Komisija vienādu darba samaksu par vienādi vērtīgu darbu uzskata par vienu no svarīgākajām rīcības jomām; aicina Komisiju pieņemt paziņojumu par jaunu dzimumu līdztiesības un sieviešu tiesību stratēģiju laikam pēc 2015. gada, lai tajā ietvertos mērķus un politiku varētu efektīvi īstenot; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē to, ka savā jaunajā dzimumu līdztiesības stratēģijā Komisija vienādu darba samaksu par vienādi vērtīgu darbu uzskata par vienu no svarīgākajām rīcības jomām; aicina Komisiju pieņemt paziņojumu par jaunu dzimumu līdztiesības un sieviešu tiesību stratēģiju laikam pēc 2015. gada, lai tajā ietvertos mērķus un politiku varētu efektīvi īstenot;

| 21. | prasa dalībvalstīm nodrošināt, lai ikviena persona, kura uz laiku pārtraukusi profesionālo darbību, lai nodarbotos ar bērnu audzināšanu vai rūpētos par gados vecākām personām, varētu reintegrēties darba tirgū un atgriezties savā iepriekšējā darbavietā un karjeras izaugsmes posmā; |
| --- | --- |

21.

prasa dalībvalstīm nodrošināt, lai ikviena persona, kura uz laiku pārtraukusi profesionālo darbību, lai nodarbotos ar bērnu audzināšanu vai rūpētos par gados vecākām personām, varētu reintegrēties darba tirgū un atgriezties savā iepriekšējā darbavietā un karjeras izaugsmes posmā;

| 22. | aicina Komisiju veikt ietekmes novērtējumu par minimālo ienākumu sistēmām Eiropas Savienībā un apsvērt turpmākus pasākumus, kuros būtu ņemti vērā ekonomikas un sociālie apstākļi katrā dalībvalstī, kā arī novērtējumu par to, vai minētās sistēmas ļauj mājsaimniecībām apmierināt personiskās pamatvajadzības; vēlreiz mudina dalībvalstis ieviest minimālo valsts pensiju, kas nedrīkstētu būt zemāka par nabadzības riska slieksni; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju veikt ietekmes novērtējumu par minimālo ienākumu sistēmām Eiropas Savienībā un apsvērt turpmākus pasākumus, kuros būtu ņemti vērā ekonomikas un sociālie apstākļi katrā dalībvalstī, kā arī novērtējumu par to, vai minētās sistēmas ļauj mājsaimniecībām apmierināt personiskās pamatvajadzības; vēlreiz mudina dalībvalstis ieviest minimālo valsts pensiju, kas nedrīkstētu būt zemāka par nabadzības riska slieksni;

| 23. | norāda, ka pensionāres ir neaizsargātākā grupa un bieži dzīvo nabadzībā vai ir pakļautas nabadzības riskam; aicina dalībvalstis no dzimuma atkarīgas pensiju atšķirības mazināšanu uzskatīt par ekonomisku mērķi; aicina dalībvalstis reformēt pensiju sistēmas, lai vienmēr nodrošinātu adekvātu pensiju visiem un likvidētu pensiju atšķirību; uzskata, ka pensiju atšķirības mazināšanas instrumenti ir, piemēram, pensiju sistēmu koriģēšana nolūkā nodrošināt sieviešu un vīriešu līdztiesību un izglītības, karjeras plānošanas, bērna kopšanas atvaļinājuma sistēmu un citu vecāku atbalsta pakalpojumu koriģēšana; aicina dalībvalstis atbilstoši subsidiaritātes principam apsvērt iespēju nodrošināt dalītas pensijas tiesības laulības šķiršanas un laulāto atšķiršanas gadījumos; norāda, ka darbavietas vecuma pensijas shēmas aizvien biežāk funkcionē pēc apdrošināšanas principiem un ka tas var radīt daudzas atšķirības sociālās aizsardzības ziņā (18); uzsver, ka Eiropas Savienības Tiesa ir skaidri norādījusi, ka darbavietas pensiju shēmas ir jāuzskata par samaksu un tāpēc vienlīdzīgas attieksmes princips attiecas arī uz šīm shēmām; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka pensionāres ir neaizsargātākā grupa un bieži dzīvo nabadzībā vai ir pakļautas nabadzības riskam; aicina dalībvalstis no dzimuma atkarīgas pensiju atšķirības mazināšanu uzskatīt par ekonomisku mērķi; aicina dalībvalstis reformēt pensiju sistēmas, lai vienmēr nodrošinātu adekvātu pensiju visiem un likvidētu pensiju atšķirību; uzskata, ka pensiju atšķirības mazināšanas instrumenti ir, piemēram, pensiju sistēmu koriģēšana nolūkā nodrošināt sieviešu un vīriešu līdztiesību un izglītības, karjeras plānošanas, bērna kopšanas atvaļinājuma sistēmu un citu vecāku atbalsta pakalpojumu koriģēšana; aicina dalībvalstis atbilstoši subsidiaritātes principam apsvērt iespēju nodrošināt dalītas pensijas tiesības laulības šķiršanas un laulāto atšķiršanas gadījumos; norāda, ka darbavietas vecuma pensijas shēmas aizvien biežāk funkcionē pēc apdrošināšanas principiem un ka tas var radīt daudzas atšķirības sociālās aizsardzības ziņā (18); uzsver, ka Eiropas Savienības Tiesa ir skaidri norādījusi, ka darbavietas pensiju shēmas ir jāuzskata par samaksu un tāpēc vienlīdzīgas attieksmes princips attiecas arī uz šīm shēmām;

Nabadzība: vispārīgi ieteikumi

| 24. | atzīst, ka nabadzīgi cilvēki salīdzinājumā ar turīgākiem bieži vien maksā augstāku vienības cenu par tām pašām precēm un pakalpojumiem, kas nepieciešami viņu sociālās un ekonomiskās dzīvotspējas nodrošināšanai, jo īpaši attiecībā uz telekomunikāciju pakalpojumiem, enerģiju un ūdeni; aicina dalībvalstis cieši sadarboties ar piegādātājiem un operatoriem jautājumā par vistrūcīgākajām personām paredzēta atbalsta mehānismu un sociālo tarifu izstrādi, īpaši attiecībā uz ūdensapgādi un elektroapgādi, lai izskaustu mājsaimniecību enerģētisko nabadzību; |
| --- | --- |

24.

atzīst, ka nabadzīgi cilvēki salīdzinājumā ar turīgākiem bieži vien maksā augstāku vienības cenu par tām pašām precēm un pakalpojumiem, kas nepieciešami viņu sociālās un ekonomiskās dzīvotspējas nodrošināšanai, jo īpaši attiecībā uz telekomunikāciju pakalpojumiem, enerģiju un ūdeni; aicina dalībvalstis cieši sadarboties ar piegādātājiem un operatoriem jautājumā par vistrūcīgākajām personām paredzēta atbalsta mehānismu un sociālo tarifu izstrādi, īpaši attiecībā uz ūdensapgādi un elektroapgādi, lai izskaustu mājsaimniecību enerģētisko nabadzību;

| 25. | vēlreiz norāda uz izglītības lomu dzimumu stereotipu apkarošanā, sieviešu un meiteņu iespēcināšanā sociālā, ekonomiskā, kultūras un politiskā aspektā un zinātnes karjerā un nabadzības cikla izbeigšanā ar sieviešu iekļaušanu nozarēs, kurās viņu īpatsvars ir bijis zems, piemēram, zinātnē, tehnoloģijā, inženierijā un uzņēmējdarbībā, un aicina Komisiju konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos iekļaut sieviešu arodizglītības mērķus; uzsver neformālās izglītības lomu; aicina dalībvalstis savā ekonomikā un atveseļošanas plānos kā neatņemamu sastāvdaļu iekļaut ieguldījumus meiteņu un sieviešu izglītībā ar mērķi uzlabot viņu potenciālu; mudina dalībvalstis palīdzēt jaunām sievietēm pēc formālās izglītības iesaistīties darba tirgū; uzsver, ka visām izglītības iestādēm ir jānodod tālāk demokrātiskas vērtības, lai sekmētu toleranci, aktīvu pilsoniskumu, sociālo atbildību un cieņu pret atšķirībām attiecībā uz dzimumu, minoritātēm un etniskajām un reliģiskajām grupām; norāda, cik svarīgs aizspriedumu un stereotipu pārvarēšanā ir sports un fiziskā audzināšana un cik ļoti sports un fiziskā audzināšana var palīdzēt sociāli neaizsargātiem jauniešiem atgriezties uz pareizā ceļa; |
| --- | --- |

25.

vēlreiz norāda uz izglītības lomu dzimumu stereotipu apkarošanā, sieviešu un meiteņu iespēcināšanā sociālā, ekonomiskā, kultūras un politiskā aspektā un zinātnes karjerā un nabadzības cikla izbeigšanā ar sieviešu iekļaušanu nozarēs, kurās viņu īpatsvars ir bijis zems, piemēram, zinātnē, tehnoloģijā, inženierijā un uzņēmējdarbībā, un aicina Komisiju konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos iekļaut sieviešu arodizglītības mērķus; uzsver neformālās izglītības lomu; aicina dalībvalstis savā ekonomikā un atveseļošanas plānos kā neatņemamu sastāvdaļu iekļaut ieguldījumus meiteņu un sieviešu izglītībā ar mērķi uzlabot viņu potenciālu; mudina dalībvalstis palīdzēt jaunām sievietēm pēc formālās izglītības iesaistīties darba tirgū; uzsver, ka visām izglītības iestādēm ir jānodod tālāk demokrātiskas vērtības, lai sekmētu toleranci, aktīvu pilsoniskumu, sociālo atbildību un cieņu pret atšķirībām attiecībā uz dzimumu, minoritātēm un etniskajām un reliģiskajām grupām; norāda, cik svarīgs aizspriedumu un stereotipu pārvarēšanā ir sports un fiziskā audzināšana un cik ļoti sports un fiziskā audzināšana var palīdzēt sociāli neaizsargātiem jauniešiem atgriezties uz pareizā ceļa;

| 26. | pauž bažas par to, ka sievietes, kurām ir bērni, saskaras ar diskrimināciju darbā tāpēc, ka viņas ir mātes, nevis tāpēc, ka strādātu sliktāk nekā kolēģi; mudina dalībvalstis aktīvi popularizēt mātes kā darba ņēmējas pozitīvu tēlu un cīnīties pret māšu diskrimināciju, kas konstatēta vairākos pētījumos; |
| --- | --- |

26.

pauž bažas par to, ka sievietes, kurām ir bērni, saskaras ar diskrimināciju darbā tāpēc, ka viņas ir mātes, nevis tāpēc, ka strādātu sliktāk nekā kolēģi; mudina dalībvalstis aktīvi popularizēt mātes kā darba ņēmējas pozitīvu tēlu un cīnīties pret māšu diskrimināciju, kas konstatēta vairākos pētījumos;

| 27. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka struktūrfondus un ieguldījumu fondus, jo īpaši ESF, kā arī ESIF, izmanto, lai uzlabotu izglītību un apmācību nolūkā sekmēt piekļuvi darba tirgum un mazināt sieviešu bezdarbu, nabadzību un sociālo atstumtību; uzsver, ka sociālās iekļaušanas pasākumiem un sociālās inovācijas projektiem piešķirtos 20 % no ESF līdzekļiem varētu aktīvāk izmantot, lai atbalstītu tādas iniciatīvas kā neliela mēroga lokāli projekti, kuru mērķis ir iespēcināt nabadzīgas un sociāli atstumtas sievietes; mudina dalībvalstis vairāk rīkot informācijas kampaņas par iespējām piedalīties ES finansētos projektos; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka struktūrfondus un ieguldījumu fondus, jo īpaši ESF, kā arī ESIF, izmanto, lai uzlabotu izglītību un apmācību nolūkā sekmēt piekļuvi darba tirgum un mazināt sieviešu bezdarbu, nabadzību un sociālo atstumtību; uzsver, ka sociālās iekļaušanas pasākumiem un sociālās inovācijas projektiem piešķirtos 20 % no ESF līdzekļiem varētu aktīvāk izmantot, lai atbalstītu tādas iniciatīvas kā neliela mēroga lokāli projekti, kuru mērķis ir iespēcināt nabadzīgas un sociāli atstumtas sievietes; mudina dalībvalstis vairāk rīkot informācijas kampaņas par iespējām piedalīties ES finansētos projektos;

| 28. | prasa ieviest finansēšanas mehānismus, kas motivētu vienlīdzīgas pārstāvības nodrošināšanu jomās, kurās pastāv dzimumu disproporcija, un uzsver, ka nepieciešami pēc dzimuma sadalīti dati, lai varētu labāk izprast meiteņu, zēnu, vīriešu un sieviešu situāciju un līdz ar to efektīvāk reaģēt uz disproporciju; aicina Komisiju sniegt pārskatu pa dzimumiem un vecuma grupām par dalību Eiropas izglītības mobilitātes programmās, piemēram, “Erasmus+”, “Radošā Eiropa” un “Eiropa pilsoņiem”; |
| --- | --- |

28.

prasa ieviest finansēšanas mehānismus, kas motivētu vienlīdzīgas pārstāvības nodrošināšanu jomās, kurās pastāv dzimumu disproporcija, un uzsver, ka nepieciešami pēc dzimuma sadalīti dati, lai varētu labāk izprast meiteņu, zēnu, vīriešu un sieviešu situāciju un līdz ar to efektīvāk reaģēt uz disproporciju; aicina Komisiju sniegt pārskatu pa dzimumiem un vecuma grupām par dalību Eiropas izglītības mobilitātes programmās, piemēram, “Erasmus+”, “Radošā Eiropa” un “Eiropa pilsoņiem”;

| 29. | it sevišķi atgādina par bērnu migrantu un bērnu bēgļu — gan zēnu, gan meiteņu — tiesībām uz izglītības pieejamību: tā ir viena no Eiropas sabiedrības prioritātēm; tāpēc uzsver, ka, ņemot vērā ilgstošo migrācijas krīzi, gan ES, gan valstu līmenī būtu jāveic steidzami pasākumi migrantu izglītības jomā; uzsver, ka izglītība ir svarīgs integrācijas un nodarbināmības faktors un ka valstu izglītības sistēmu nesagatavotība šim izaicinājumam var palielināt kulturālo segregāciju un padziļināt sociālās plaisas; norāda, ka izglītības pieejamību gan bēgļu nometnēs, gan uzņēmējās pašvaldībās, kura atbilstu attiecīgajiem kvalitātes standartiem un kuru papildinātu ar valodām saistīts un psiholoģisks atbalsts, nedrīkst apdraudēt birokrātiskas un administratīvas problēmas, kas saistītas ar bēgļa statusa atzīšanu; |
| --- | --- |

29.

it sevišķi atgādina par bērnu migrantu un bērnu bēgļu — gan zēnu, gan meiteņu — tiesībām uz izglītības pieejamību: tā ir viena no Eiropas sabiedrības prioritātēm; tāpēc uzsver, ka, ņemot vērā ilgstošo migrācijas krīzi, gan ES, gan valstu līmenī būtu jāveic steidzami pasākumi migrantu izglītības jomā; uzsver, ka izglītība ir svarīgs integrācijas un nodarbināmības faktors un ka valstu izglītības sistēmu nesagatavotība šim izaicinājumam var palielināt kulturālo segregāciju un padziļināt sociālās plaisas; norāda, ka izglītības pieejamību gan bēgļu nometnēs, gan uzņēmējās pašvaldībās, kura atbilstu attiecīgajiem kvalitātes standartiem un kuru papildinātu ar valodām saistīts un psiholoģisks atbalsts, nedrīkst apdraudēt birokrātiskas un administratīvas problēmas, kas saistītas ar bēgļa statusa atzīšanu;

| 30. | uzsver brīvprātīgo organizāciju un terciārā sektora devumu šajā jomā un mudina dalībvalstis atbalstīt to centienus; atgādina, cik ļoti daudz sieviešu iesaistās brīvprātīgos izglītības un citos pasākumos, kā arī atbalsta un uzlabo izglītības iespējas, piemēram, bēgļiem un trūcīgiem bērniem; |
| --- | --- |

30.

uzsver brīvprātīgo organizāciju un terciārā sektora devumu šajā jomā un mudina dalībvalstis atbalstīt to centienus; atgādina, cik ļoti daudz sieviešu iesaistās brīvprātīgos izglītības un citos pasākumos, kā arī atbalsta un uzlabo izglītības iespējas, piemēram, bēgļiem un trūcīgiem bērniem;

| 31. | uzsver, ka bērnu nabadzības un sociālās atstumtības sekas var ilgt visu mūžu un izraisīt nabadzības turpināšanos no paaudzes paaudzē; uzsver, ka visās dalībvalstīs bērnu nabadzības un sociālās atstumtības risks ir cieši saistīts ar vecāku, jo sevišķi mātes, izglītības līmeni, kā arī vecāku situāciju darba tirgū, viņu sociālo stāvokli un dalībvalsts piedāvātajiem ģimenes atbalsta pakalpojumiem; iesaka dalībvalstīm nodrošināt kvalitatīvas bezmaksas izglītības pieejamību visiem jauniešiem visās vecuma grupās, arī agrā bērnībā; uzsver, cik svarīgi ir konsultēt bērnus izglītības jautājumos, lai dotu viņiem iespēju pilnībā atraisīt savu potenciālu; uzsver, ka ar īpašām programmām ir jāatbalsta māšu pusaudžu izglītība, kurām priekšlaicīga mācību pārtraukšana ir pirmais solis virzībā uz nabadzību; uzsver, ka ir jāizveido vispusīgs pasākumu kopums cīņai pret bērnu nabadzību un bērnu labklājības veicināšanai, kura pamatā būtu trīs pīlāri, proti, adekvātu resursu pieejamība un darba un ģimenes dzīves līdzsvarošana, kvalitatīvu pakalpojumu pieejamība un bērnu iesaiste lēmumos, kas viņus ietekmē, kā arī kultūras, brīvā laika un sporta pasākumos; atkārto, ka ir jānodrošina viegla un vienlīdzīga piekļuve informācijai, it īpaši attiecībā uz sociālo nodrošinājumu, pieaugušo izglītību, veselības aprūpi un pieejamo ekonomisko atbalstu; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka bērnu nabadzības un sociālās atstumtības sekas var ilgt visu mūžu un izraisīt nabadzības turpināšanos no paaudzes paaudzē; uzsver, ka visās dalībvalstīs bērnu nabadzības un sociālās atstumtības risks ir cieši saistīts ar vecāku, jo sevišķi mātes, izglītības līmeni, kā arī vecāku situāciju darba tirgū, viņu sociālo stāvokli un dalībvalsts piedāvātajiem ģimenes atbalsta pakalpojumiem; iesaka dalībvalstīm nodrošināt kvalitatīvas bezmaksas izglītības pieejamību visiem jauniešiem visās vecuma grupās, arī agrā bērnībā; uzsver, cik svarīgi ir konsultēt bērnus izglītības jautājumos, lai dotu viņiem iespēju pilnībā atraisīt savu potenciālu; uzsver, ka ar īpašām programmām ir jāatbalsta māšu pusaudžu izglītība, kurām priekšlaicīga mācību pārtraukšana ir pirmais solis virzībā uz nabadzību; uzsver, ka ir jāizveido vispusīgs pasākumu kopums cīņai pret bērnu nabadzību un bērnu labklājības veicināšanai, kura pamatā būtu trīs pīlāri, proti, adekvātu resursu pieejamība un darba un ģimenes dzīves līdzsvarošana, kvalitatīvu pakalpojumu pieejamība un bērnu iesaiste lēmumos, kas viņus ietekmē, kā arī kultūras, brīvā laika un sporta pasākumos; atkārto, ka ir jānodrošina viegla un vienlīdzīga piekļuve informācijai, it īpaši attiecībā uz sociālo nodrošinājumu, pieaugušo izglītību, veselības aprūpi un pieejamo ekonomisko atbalstu;

| 32. | uzsver, ka LGBTI ģimeņu neatzīšana daudzās dalībvalstīs noved pie tā, ka LGBTI ir mazāki ienākumi un augstāka dzīves dārdzība, līdz ar to — arī lielāks nabadzības un sociālās atstumtības risks; uzskata, ka nolūkā apkarot nabadzību, ko rada seksuālo minoritāšu un dzimumminoritāšu marginalizācija un diskriminācija, ārkārtīgi svarīgi ir tiesību akti par vienlīdzīgu attieksmi; šajā sakarā aicina Padomi pieņemt 2008. gada priekšlikumu direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no personas reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas; turklāt prasa visās turpmākās dzimumu līdztiesības direktīvu pārstrādātās redakcijās skaidri aizliegt diskrimināciju uz dzimumidentitātes pamata; joprojām pauž bažas par to, ka informētība par tiesībām un par struktūrām un organizācijām, kas palīdz diskriminācijas upuriem, ir zema; šajā sakarā aicina Komisiju rūpīgi uzraudzīt, cik efektīvas ir sūdzību izskatīšanas iestādes un procedūras dalībvalstīs; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka LGBTI ģimeņu neatzīšana daudzās dalībvalstīs noved pie tā, ka LGBTI ir mazāki ienākumi un augstāka dzīves dārdzība, līdz ar to — arī lielāks nabadzības un sociālās atstumtības risks; uzskata, ka nolūkā apkarot nabadzību, ko rada seksuālo minoritāšu un dzimumminoritāšu marginalizācija un diskriminācija, ārkārtīgi svarīgi ir tiesību akti par vienlīdzīgu attieksmi; šajā sakarā aicina Padomi pieņemt 2008. gada priekšlikumu direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no personas reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas; turklāt prasa visās turpmākās dzimumu līdztiesības direktīvu pārstrādātās redakcijās skaidri aizliegt diskrimināciju uz dzimumidentitātes pamata; joprojām pauž bažas par to, ka informētība par tiesībām un par struktūrām un organizācijām, kas palīdz diskriminācijas upuriem, ir zema; šajā sakarā aicina Komisiju rūpīgi uzraudzīt, cik efektīvas ir sūdzību izskatīšanas iestādes un procedūras dalībvalstīs;

| 33. | prasa pilnībā īstenot Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos, un to pārskatīt, nosakot uzņēmumiem prasību izstrādāt pasākumus vai plānus dzimumu līdztiesības jomā, tostarp desegregācijas, samaksas istēmu pilnveidošanas un sieviešu profesionālās dzīves atbalsta pasākumus; |
| --- | --- |

33.

prasa pilnībā īstenot Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos, un to pārskatīt, nosakot uzņēmumiem prasību izstrādāt pasākumus vai plānus dzimumu līdztiesības jomā, tostarp desegregācijas, samaksas istēmu pilnveidošanas un sieviešu profesionālās dzīves atbalsta pasākumus;

| 34. | atkārto, cik svarīga ir izglītošana agrā jaunībā par ekonomikas un finanšu jautājumiem, jo ir apliecināts, ka tas uzlabo spējas pieņemt saimnieciskus lēmumus turpmākajā dzīvē, tostarp lēmumus par izdevumu un ienākumu pārvaldību; iesaka apmainīties ar paraugpraksi un popularizēt izglītības programmas, kas paredzētas neaizsargātu grupu un marginalizētu kopienu sievietēm un meitenēm, kuras saskaras ar nabadzību un sociālo atstumtību; |
| --- | --- |

34.

atkārto, cik svarīga ir izglītošana agrā jaunībā par ekonomikas un finanšu jautājumiem, jo ir apliecināts, ka tas uzlabo spējas pieņemt saimnieciskus lēmumus turpmākajā dzīvē, tostarp lēmumus par izdevumu un ienākumu pārvaldību; iesaka apmainīties ar paraugpraksi un popularizēt izglītības programmas, kas paredzētas neaizsargātu grupu un marginalizētu kopienu sievietēm un meitenēm, kuras saskaras ar nabadzību un sociālo atstumtību;

| 35. | atzīmē, ka partnera ienākumu trūkums var būt nozīmīgs faktors, kas veicina sieviešu nonākšanu nabadzības slazdā un sociālās atstumtības situācijā; norāda, cik nedrošā situācijā bieži vien ir atraitnes, šķirtas sievietes un vientuļās mātes, kam tiesā piešķirtas aizgādības tiesības par bērniem, par kuriem jānosaka pietiekams uzturlīdzekļu līmenis; norāda, ka uzturlīdzekļu nemaksāšana vientuļās mātes var novest nabadzībā; uzsver, ka šķirtas sievietes ir pakļautas lielākam diskriminācijas un nabadzības riskam un tas apliecina, ka sievietes vēl joprojām nav pilnībā ekonomiski neatkarīgas, tāpēc vajadzīgi papildu pasākumi darba tirgus un no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības novēršanas jomā; |
| --- | --- |

35.

atzīmē, ka partnera ienākumu trūkums var būt nozīmīgs faktors, kas veicina sieviešu nonākšanu nabadzības slazdā un sociālās atstumtības situācijā; norāda, cik nedrošā situācijā bieži vien ir atraitnes, šķirtas sievietes un vientuļās mātes, kam tiesā piešķirtas aizgādības tiesības par bērniem, par kuriem jānosaka pietiekams uzturlīdzekļu līmenis; norāda, ka uzturlīdzekļu nemaksāšana vientuļās mātes var novest nabadzībā; uzsver, ka šķirtas sievietes ir pakļautas lielākam diskriminācijas un nabadzības riskam un tas apliecina, ka sievietes vēl joprojām nav pilnībā ekonomiski neatkarīgas, tāpēc vajadzīgi papildu pasākumi darba tirgus un no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības novēršanas jomā;

| 36. | uzsver, ka datu vākšana par mājsaimniecību izdevumiem un ienākumiem ir jāpapildina ar individualizētiem datiem, lai varētu ņemt vērā dzimumu nevienlīdzību mājsaimniecībās; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka datu vākšana par mājsaimniecību izdevumiem un ienākumiem ir jāpapildina ar individualizētiem datiem, lai varētu ņemt vērā dzimumu nevienlīdzību mājsaimniecībās;

| 37. | uzstāj, ka makroekonomikas politika ir jāsaskaņo ar sociālās līdztiesības politiku; atkārto, ka finanšu iestādēm, piemēram, ECB un valstu centrālajām bankām, izstrādājot un lemjot par makroekonomisko monetāro politiku vai finanšu pakalpojumu politiku, ir jāņem vērā sociālā ietekme; |
| --- | --- |

37.

uzstāj, ka makroekonomikas politika ir jāsaskaņo ar sociālās līdztiesības politiku; atkārto, ka finanšu iestādēm, piemēram, ECB un valstu centrālajām bankām, izstrādājot un lemjot par makroekonomisko monetāro politiku vai finanšu pakalpojumu politiku, ir jāņem vērā sociālā ietekme;

| 38. | vēlreiz pauž atbalstu iniciatīvai par orientējoša references budžeta formulēšanu un aicina Komisiju tā izstrādē ietvert ar dzimumu saistītus apsvērumus, tostarp dzimumu nevienlīdzību mājsaimniecībās; |
| --- | --- |

38.

vēlreiz pauž atbalstu iniciatīvai par orientējoša references budžeta formulēšanu un aicina Komisiju tā izstrādē ietvert ar dzimumu saistītus apsvērumus, tostarp dzimumu nevienlīdzību mājsaimniecībās;

| 39. | atkārto, ka ir jāveic pētījums par sieviešu bezpajumtniecību un tās cēloņiem un veicinātājfaktoriem, jo pašlaik nav pietiekamu datu par šo parādību; atzīmē, ka ir jāņem vērā tādi ar dzimumu saistīti aspekti kā ekonomiskā atkarība dzimuma dēļ, pagaidu mājokļi un izvairīšanās no sociālajiem dienestiem; |
| --- | --- |

39.

atkārto, ka ir jāveic pētījums par sieviešu bezpajumtniecību un tās cēloņiem un veicinātājfaktoriem, jo pašlaik nav pietiekamu datu par šo parādību; atzīmē, ka ir jāņem vērā tādi ar dzimumu saistīti aspekti kā ekonomiskā atkarība dzimuma dēļ, pagaidu mājokļi un izvairīšanās no sociālajiem dienestiem;

| 40. | uzsver, ka Eiropas Savienībā joprojām būtiska problēma ir vardarbība pret sievietēm un ka vainīgie ir steidzami jāiesaista pasākumos, kas vērsti pret vardarbību pret sievietēm, neatkarīgi no viņu vecuma, izglītības līmeņa, ienākumiem vai sociālā stāvokļa, un ka šīs vardarbības ietekme uz marginalizācijas, nabadzības un sociālās atstumtības risku aizvien pieaug; norāda, ka sieviešu ekonomiskā neatkarība ir izšķirīgi svarīga, lai viņas varētu proaktīvi izvairīties no dzimumvardarbības; aicina dalībvalstis un reģionālās un vietējās iestādes nodrošināt sociālās aizsardzības sistēmas, kas garantētu sociālās tiesības sievietēm, kuras cietušas no jebkādas vardarbības, piemēram, vardarbības ģimenē, cilvēku tirdzniecības vai prostitūcijas, un veikt pasākumus viņu reintegrācijai darba tirgū, izmantojot arī tādus instrumentus kā ESF; uzsver, ka ir jāpalielina informācijas pieejamība par juridiskajiem pakalpojumiem personām, kas cietušas no vardarbības; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka Eiropas Savienībā joprojām būtiska problēma ir vardarbība pret sievietēm un ka vainīgie ir steidzami jāiesaista pasākumos, kas vērsti pret vardarbību pret sievietēm, neatkarīgi no viņu vecuma, izglītības līmeņa, ienākumiem vai sociālā stāvokļa, un ka šīs vardarbības ietekme uz marginalizācijas, nabadzības un sociālās atstumtības risku aizvien pieaug; norāda, ka sieviešu ekonomiskā neatkarība ir izšķirīgi svarīga, lai viņas varētu proaktīvi izvairīties no dzimumvardarbības; aicina dalībvalstis un reģionālās un vietējās iestādes nodrošināt sociālās aizsardzības sistēmas, kas garantētu sociālās tiesības sievietēm, kuras cietušas no jebkādas vardarbības, piemēram, vardarbības ģimenē, cilvēku tirdzniecības vai prostitūcijas, un veikt pasākumus viņu reintegrācijai darba tirgū, izmantojot arī tādus instrumentus kā ESF; uzsver, ka ir jāpalielina informācijas pieejamība par juridiskajiem pakalpojumiem personām, kas cietušas no vardarbības;

| 41. | uzsver, ka neatlaidīgi jācenšas izskaust vardarbību ģimenē, jo īpaši vardarbību pret sievietēm; norāda, ka sieviešu dzīvē un attiecībā uz spēju rast izeju situācijās, kad pastāv vardarbība ģimenē, izšķiroši svarīga ir viņu ekonomiskā neatkarība un ka sievietes, kas ir izlietojušas apmaksāto atvaļinājumu, ir pakļautas darba un ekonomiskās neatkarības zaudēšanas riskam; norāda, ka nesen Austrālijā un ASV ieviestais atvaļinājums personām, kas cieš no vardarbības ģimenē, daudziem darba ņēmējiem ir nodrošinājis nodarbinātības aizsardzību laikā, kad jārisina šādas vardarbības sekas, piemēram, dodot attiecīgajiem cilvēkiem laiku ārstu apmeklējumiem, dalībai tiesas sēdēs un citām darbībām, kas jāveic šādās situācijās; aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt iespēju (un potenciālās sekas) ieviest īpašu apmaksātu atvaļinājumu sistēmu personām, kas cietušas no vardarbības ģimenē, gadījumos, kad apmaksāta atvaļinājuma trūkums cietušajām personām neļauj saglabāt darbu, tajā pašā laikā nodrošinot viņu privātumu; aicina Komisiju un dalībvalstis arī ieviest papildu pasākumus, kas palielinātu informētību par vardarbības ģimenē problēmu un palīdzētu no šādas vardarbības cietušajām personām, uzlabot viņu zināšanas par savām tiesībām un šo tiesību aizsardzību un aizsargāt viņu ekonomisko neatkarību; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka neatlaidīgi jācenšas izskaust vardarbību ģimenē, jo īpaši vardarbību pret sievietēm; norāda, ka sieviešu dzīvē un attiecībā uz spēju rast izeju situācijās, kad pastāv vardarbība ģimenē, izšķiroši svarīga ir viņu ekonomiskā neatkarība un ka sievietes, kas ir izlietojušas apmaksāto atvaļinājumu, ir pakļautas darba un ekonomiskās neatkarības zaudēšanas riskam; norāda, ka nesen Austrālijā un ASV ieviestais atvaļinājums personām, kas cieš no vardarbības ģimenē, daudziem darba ņēmējiem ir nodrošinājis nodarbinātības aizsardzību laikā, kad jārisina šādas vardarbības sekas, piemēram, dodot attiecīgajiem cilvēkiem laiku ārstu apmeklējumiem, dalībai tiesas sēdēs un citām darbībām, kas jāveic šādās situācijās; aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt iespēju (un potenciālās sekas) ieviest īpašu apmaksātu atvaļinājumu sistēmu personām, kas cietušas no vardarbības ģimenē, gadījumos, kad apmaksāta atvaļinājuma trūkums cietušajām personām neļauj saglabāt darbu, tajā pašā laikā nodrošinot viņu privātumu; aicina Komisiju un dalībvalstis arī ieviest papildu pasākumus, kas palielinātu informētību par vardarbības ģimenē problēmu un palīdzētu no šādas vardarbības cietušajām personām, uzlabot viņu zināšanas par savām tiesībām un šo tiesību aizsardzību un aizsargāt viņu ekonomisko neatkarību;

| 42. | vēlreiz aicina ES un visas dalībvalstis parakstīt un ratificēt Stambulas konvenciju un prasa steigšus sākt iniciatīvu ar mērķi izstrādāt ES direktīvu par vardarbības pret sievietēm apkarošanu; vēlreiz aicina Komisiju nākt klajā ar Eiropas stratēģiju pret dzimumvardarbību un izveidot Eiropas gadu cīņai pret dzimumvardarbību; |
| --- | --- |

42.

vēlreiz aicina ES un visas dalībvalstis parakstīt un ratificēt Stambulas konvenciju un prasa steigšus sākt iniciatīvu ar mērķi izstrādāt ES direktīvu par vardarbības pret sievietēm apkarošanu; vēlreiz aicina Komisiju nākt klajā ar Eiropas stratēģiju pret dzimumvardarbību un izveidot Eiropas gadu cīņai pret dzimumvardarbību;

| 43. | uzskata, ka ir proaktīvi jācenšas novērst vardarbību pret sievietēm, vēršoties pret normām, kas glorificē vardarbību; uzsver, ka stereotipi un struktūras, kas ir pamatā vīriešu vardarbībai pret sievietēm, ir jāapkaro proaktīvi, izmantojot valsts līmeņa kampaņas un pastāvīgu izglītošanu par mačo kultūras problēmu; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka ir proaktīvi jācenšas novērst vardarbību pret sievietēm, vēršoties pret normām, kas glorificē vardarbību; uzsver, ka stereotipi un struktūras, kas ir pamatā vīriešu vardarbībai pret sievietēm, ir jāapkaro proaktīvi, izmantojot valsts līmeņa kampaņas un pastāvīgu izglītošanu par mačo kultūras problēmu;

| 44. | norāda, ka par būtiski svarīgu līdzekli, ar ko radīt jaunas darbvietas un dot sievietēm iespēju izkļūt no nabadzības, būtu jāuzskata jaunās tehnoloģijas; |
| --- | --- |

44.

norāda, ka par būtiski svarīgu līdzekli, ar ko radīt jaunas darbvietas un dot sievietēm iespēju izkļūt no nabadzības, būtu jāuzskata jaunās tehnoloģijas;

| 45. | mudina dalībvalstis sadarbībā ar reģionālajām un vietējām iestādēm palīdzēt uzlabot lauku sieviešu dzīves kvalitāti, lai mazinātu nabadzības risku, nodrošinot arī kvalitatīvas izglītības programmas lauku sieviešu iespēcināšanai, kā arī kvalitatīvus darba apstākļus un pienācīgus ienākumus šai grupai; mudina dalībvalstis nodrošināt kvalitatīvu pašvaldību, sociālo un sabiedrisko infrastruktūru, lai laukos uzlabotu dzīves apstākļus kopumā; |
| --- | --- |

45.

mudina dalībvalstis sadarbībā ar reģionālajām un vietējām iestādēm palīdzēt uzlabot lauku sieviešu dzīves kvalitāti, lai mazinātu nabadzības risku, nodrošinot arī kvalitatīvas izglītības programmas lauku sieviešu iespēcināšanai, kā arī kvalitatīvus darba apstākļus un pienācīgus ienākumus šai grupai; mudina dalībvalstis nodrošināt kvalitatīvu pašvaldību, sociālo un sabiedrisko infrastruktūru, lai laukos uzlabotu dzīves apstākļus kopumā;

| 46. | uzskata, ka joprojām netiek atzīti daudzi nabadzības, it īpaši sieviešu nabadzības, aspekti, piemēram, tas, ka sievietēm tiek liegta piekļuve kultūrai un sociālai līdzdalībai, un tāpēc aicina dalībvalstis piešķirt vajadzīgo atbalstu, lai nodrošinātu, ka visas sievietes var izbaudīt kultūru, sportu un izklaidi, īpašu uzmanību pievēršot nabadzīgām sievietēm, sievietēm ar invaliditāti un migrantēm; uzskata, ka esošie smagas materiālās nenodrošinātības indikatori neietver kultūras un sociālās līdzdalības pieejamības faktorus un līdz ar to sniedz vien nepilnīgu nabadzības ainu; prasa izstrādāt vēl citus indikatorus, pēc kuriem novērtēt atstumtību sociālā, kultūras un politiskās līdzdalības aspektā, it īpaši tās ietekmi uz nabadzības apburto loku un sekas no paaudzes paaudzē; |
| --- | --- |

46.

uzskata, ka joprojām netiek atzīti daudzi nabadzības, it īpaši sieviešu nabadzības, aspekti, piemēram, tas, ka sievietēm tiek liegta piekļuve kultūrai un sociālai līdzdalībai, un tāpēc aicina dalībvalstis piešķirt vajadzīgo atbalstu, lai nodrošinātu, ka visas sievietes var izbaudīt kultūru, sportu un izklaidi, īpašu uzmanību pievēršot nabadzīgām sievietēm, sievietēm ar invaliditāti un migrantēm; uzskata, ka esošie smagas materiālās nenodrošinātības indikatori neietver kultūras un sociālās līdzdalības pieejamības faktorus un līdz ar to sniedz vien nepilnīgu nabadzības ainu; prasa izstrādāt vēl citus indikatorus, pēc kuriem novērtēt atstumtību sociālā, kultūras un politiskās līdzdalības aspektā, it īpaši tās ietekmi uz nabadzības apburto loku un sekas no paaudzes paaudzē;

| 47. | norāda, ka sievietes ar invaliditāti bieži vien saskaras ar diskrimināciju ģimenē un izglītībā, ka viņu darba iespējas ir ierobežotas un ka ar sociālajiem pabalstiem, ko viņas saņem, nepietiek, lai nenonāktu nabadzībā; uzsver, ka šajā ziņā dalībvalstīm un reģionālajām un vietējām iestādēm būtu jāsniedz sievietēm ar invaliditāti specializēta aprūpe, kas viņām nepieciešama, lai viņas varētu izmantot savas tiesības, un jāierosina darbības, ar kurām viņām palīdzētu integrēties darba tirgū, izmantojot papildu atbalsta pasākumus, it sevišķi izglītības un apmācības jomā; |
| --- | --- |

47.

norāda, ka sievietes ar invaliditāti bieži vien saskaras ar diskrimināciju ģimenē un izglītībā, ka viņu darba iespējas ir ierobežotas un ka ar sociālajiem pabalstiem, ko viņas saņem, nepietiek, lai nenonāktu nabadzībā; uzsver, ka šajā ziņā dalībvalstīm un reģionālajām un vietējām iestādēm būtu jāsniedz sievietēm ar invaliditāti specializēta aprūpe, kas viņām nepieciešama, lai viņas varētu izmantot savas tiesības, un jāierosina darbības, ar kurām viņām palīdzētu integrēties darba tirgū, izmantojot papildu atbalsta pasākumus, it sevišķi izglītības un apmācības jomā;

| 48. | prasa vērienīgāk risināt enerģētiskās nabadzības problēmu, kas nesamērīgi skar vientuļās sievietes un viena vecāka un sieviešu vadītas mājsaimniecības; mudina Komisiju un dalībvalstis ieviest jēdziena “enerģētiskā nabadzība” definīciju, kurā ņemtu vērā šīs parādības dzimumaspektus, un iekļaut šo definīciju gaidāmajā Ēku energoefektivitātes direktīvas pārstrādātajā redakcijā; uzsver, cik lielā mērā kopienu energoiniciatīvas, piemēram, kooperatīvi, ļauj uzlabot situāciju neaizsargātiem enerģijas patērētājiem, it sevišķi sievietēm, kas saskaras ar nabadzību un sociālo atstumtību un marginalizāciju; |
| --- | --- |

48.

prasa vērienīgāk risināt enerģētiskās nabadzības problēmu, kas nesamērīgi skar vientuļās sievietes un viena vecāka un sieviešu vadītas mājsaimniecības; mudina Komisiju un dalībvalstis ieviest jēdziena “enerģētiskā nabadzība” definīciju, kurā ņemtu vērā šīs parādības dzimumaspektus, un iekļaut šo definīciju gaidāmajā Ēku energoefektivitātes direktīvas pārstrādātajā redakcijā; uzsver, cik lielā mērā kopienu energoiniciatīvas, piemēram, kooperatīvi, ļauj uzlabot situāciju neaizsargātiem enerģijas patērētājiem, it sevišķi sievietēm, kas saskaras ar nabadzību un sociālo atstumtību un marginalizāciju;

| 49. | vēlreiz aicina Komisiju strādāt pie Eiropas bērnu garantijas izveides, kas nodrošinātu, ka ikvienam Eiropas bērnam, kuram draud nabadzība, ir pieejama bezmaksas veselības aprūpe, bezmaksas izglītība, bezmaksas aprūpe, pienācīgs mājoklis un pienācīgs uzturs; uzsver, ka šādā politikā ir jāskata sieviešu un meiteņu stāvoklis, it īpaši neaizsargātās un marginalizētās kopienās; norāda, ka Jaunatnes garantijas iniciatīvā ir jāiekļauj dzimumperspektīva; |
| --- | --- |

49.

vēlreiz aicina Komisiju strādāt pie Eiropas bērnu garantijas izveides, kas nodrošinātu, ka ikvienam Eiropas bērnam, kuram draud nabadzība, ir pieejama bezmaksas veselības aprūpe, bezmaksas izglītība, bezmaksas aprūpe, pienācīgs mājoklis un pienācīgs uzturs; uzsver, ka šādā politikā ir jāskata sieviešu un meiteņu stāvoklis, it īpaši neaizsargātās un marginalizētās kopienās; norāda, ka Jaunatnes garantijas iniciatīvā ir jāiekļauj dzimumperspektīva;

| 50. | mudina dalībvalstis un Komisiju vākt pēc dzimuma iedalītus statistikas datus un ieviest jaunus individuālus indikatorus attiecībā uz sievietēm un nabadzību, kas kalpotu par līdzekļiem, kā novērtēt plašākas sociālās, ekonomikas un darba politikas ietekmi uz sievietēm un nabadzību, lai attīstītu paraugprakses apmaiņu par leģislatīvajiem un budžeta instrumentiem nabadzības apkarošanas jomā, īpaši pievēršoties grupām, kuras īpaši apdraud nabadzība, un neatkarīgi no seksuālās orientācijas vai dzimumidentitātes; |
| --- | --- |

50.

mudina dalībvalstis un Komisiju vākt pēc dzimuma iedalītus statistikas datus un ieviest jaunus individuālus indikatorus attiecībā uz sievietēm un nabadzību, kas kalpotu par līdzekļiem, kā novērtēt plašākas sociālās, ekonomikas un darba politikas ietekmi uz sievietēm un nabadzību, lai attīstītu paraugprakses apmaiņu par leģislatīvajiem un budžeta instrumentiem nabadzības apkarošanas jomā, īpaši pievēršoties grupām, kuras īpaši apdraud nabadzība, un neatkarīgi no seksuālās orientācijas vai dzimumidentitātes;

| 51. | uzsver sociālo uzņēmumu lomu tādu sieviešu iespēcināšanā un iekļaušanā, kuras saskaras ar nabadzību un sociālo atstumtību un vairākiemeslu diskrimināciju; |
| --- | --- |

51.

uzsver sociālo uzņēmumu lomu tādu sieviešu iespēcināšanā un iekļaušanā, kuras saskaras ar nabadzību un sociālo atstumtību un vairākiemeslu diskrimināciju;

| 52. | aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot ieinteresēto personu iesaistes procesus, kas veicinātu un atvieglotu nabadzības un sociālās atstumtības riskam pakļautu personu, jo īpaši sieviešu un meiteņu, tiešu iesaistīšanos sociālās iekļaušanas politikas veidošanā visos līmeņos; |
| --- | --- |

52.

aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot ieinteresēto personu iesaistes procesus, kas veicinātu un atvieglotu nabadzības un sociālās atstumtības riskam pakļautu personu, jo īpaši sieviešu un meiteņu, tiešu iesaistīšanos sociālās iekļaušanas politikas veidošanā visos līmeņos;

| 53. | aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot dzimumu līdztiesības principu budžeta plānošanā, lai nodrošinātu, ka lēmumos par budžetu tiek ņemta vērā dzimumdimensija un skatīta diferencēta ietekme; |
| --- | --- |

53.

aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot dzimumu līdztiesības principu budžeta plānošanā, lai nodrošinātu, ka lēmumos par budžetu tiek ņemta vērā dzimumdimensija un skatīta diferencēta ietekme;

| 54. | aicina dalībvalstis cīņā pret nabadzību sadarboties ar NVO, kuras veiksmīgi darbojas galējas nabadzības apgabalos un kuru rīcībā ir vērtīgas zināšanas par vietējām kopienām; aicina dalībvalstis atbalstīt efektīvu sadarbību vietējā līmenī; |
| --- | --- |

54.

aicina dalībvalstis cīņā pret nabadzību sadarboties ar NVO, kuras veiksmīgi darbojas galējas nabadzības apgabalos un kuru rīcībā ir vērtīgas zināšanas par vietējām kopienām; aicina dalībvalstis atbalstīt efektīvu sadarbību vietējā līmenī;

| 55. | aicina dalībvalstis un Komisiju dzimumu līdztiesības nodrošināšanā iesaistīt sociālos partnerus (arodbiedrības un darba devēju organizācijas) un pilsonisko sabiedrību, tostarp dzimumu līdztiesības struktūras, lai veicinātu vienādu attieksmi; uzsver, ka sociālajā dialogā ir jāiekļauj dzimumu līdztiesības uzraudzības un veicināšanas prakse darbavietā, tostarp elastīgi darba režīma nosacījumi, kuru mērķis ir veicināt darba un privātās dzīves līdzsvarošanu; uzsver, ka diskriminācijas novēršanā un sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanā darbavietā liela nozīme ir darba koplīgumiem, kā arī citiem instrumentiem, piemēram, rīcības kodeksiem, pētniecībai un pieredzes un labas prakses apmaiņai dzimumu līdztiesības jomā; |
| --- | --- |

55.

aicina dalībvalstis un Komisiju dzimumu līdztiesības nodrošināšanā iesaistīt sociālos partnerus (arodbiedrības un darba devēju organizācijas) un pilsonisko sabiedrību, tostarp dzimumu līdztiesības struktūras, lai veicinātu vienādu attieksmi; uzsver, ka sociālajā dialogā ir jāiekļauj dzimumu līdztiesības uzraudzības un veicināšanas prakse darbavietā, tostarp elastīgi darba režīma nosacījumi, kuru mērķis ir veicināt darba un privātās dzīves līdzsvarošanu; uzsver, ka diskriminācijas novēršanā un sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanā darbavietā liela nozīme ir darba koplīgumiem, kā arī citiem instrumentiem, piemēram, rīcības kodeksiem, pētniecībai un pieredzes un labas prakses apmaiņai dzimumu līdztiesības jomā;

o

o o

| 56. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

56.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 233 E, 28.9.2006., 130. lpp.

(2)  OV C 67 E, 18.3.2010., 31. lpp.

(3)  OV C 70 E, 8.3.2012., 162. lpp.

(4)  OV C 199 E, 7.7.2012., 77. lpp.

(5)  OV C 296 E, 2.10.2012., 26. lpp.

(6)  OV C 51 E, 22.2.2013., 9. lpp.

(7)  OV C 131 E, 8.5.2013., 60. lpp.

(8)  OV C 264 E, 13.9.2013., 75. lpp.

(9)  OV C 24, 22.1.2016., 8. lpp.

(10)  OV C 36, 29.1.2016., 6. lpp.

(11)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0050.

(12)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0218.

(13)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0351.

(14)  http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode= t2020_50&language=en.

(15)  Organizācija “Glābiet bērnus”, “Child Poverty and Social Exclusion in Europe”, Brisele, 2014, 14. lpp.

(16)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/547546/EPRS_STU(2015)547546_EN.pdf, 11. lpp.

(17)  Starptautiskā Darba organizācija, “Policies and regulations to combat precarious employment”, 2011.

(18)  http://ec.europa.eu/justice/gender-equality/files/conference_sept_2011/dgjustice_ oldagepensionspublication3march2011_en.pdf.

---

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/105 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/105

---

P8_TA(2016)0236

Netarifu šķēršļi vienotajā tirgū

Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. maija rezolūcija par netarifu šķēršļiem vienotajā tirgū (2015/2346(INI))

(2018/C 076/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 28. oktobra paziņojumu “Vienotā tirgus pilnīgošana — plašākas iespējas cilvēkiem un uzņēmējdarbībai” (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 28. oktobra paziņojumu “Vienotā tirgus pilnīgošana — plašākas iespējas cilvēkiem un uzņēmējdarbībai” (COM(2015)0550),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2015. gada 28. oktobra darba dokumentu “Vienotā tirgus stratēģija Eiropai — analīze un pierādījumi” (SWD(2015)0202), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2015. gada 28. oktobra darba dokumentu “Vienotā tirgus stratēģija Eiropai — analīze un pierādījumi” (SWD(2015)0202),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2015. gada 28. oktobra darba dokumentu “Ziņojums par vienotā tirgus integrāciju un konkurētspēju ES un tās dalībvalstīs” (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2015. gada 28. oktobra darba dokumentu “Ziņojums par vienotā tirgus integrāciju un konkurētspēju ES un tās dalībvalstīs” (SWD(2015)0203),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta 2014. gada septembra pētījumu “Eiropas integrācijas trūkuma radītās izmaksas vienotajā tirgū”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta 2014. gada septembra pētījumu “Eiropas integrācijas trūkuma radītās izmaksas vienotajā tirgū”,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 11. septembra rezolūciju par pakalpojumu iekšējo tirgu — pašreizējais stāvoklis un nākamie posmi (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 11. septembra rezolūciju par pakalpojumu iekšējo tirgu — pašreizējais stāvoklis un nākamie posmi (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 11. decembra rezolūciju par rīcības plānu Eiropas mazumtirdzniecības nozarē — ieguvums visām iesaistītajām pusēm (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 11. decembra rezolūciju par rīcības plānu Eiropas mazumtirdzniecības nozarē — ieguvums visām iesaistītajām pusēm (2),

| — | ņemot vērā 2015. gada oktobrī publicēto vienotā tirgus rezultātu apkopojumu tiešsaistē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada oktobrī publicēto vienotā tirgus rezultātu apkopojumu tiešsaistē,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A8-0160/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A8-0160/2016),

| A. | tā kā Eiropas vienotais tirgus sniedz būtisku ieguldījumu Eiropas valstu ekonomikā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas vienotais tirgus sniedz būtisku ieguldījumu Eiropas valstu ekonomikā;

| B. | tā kā tiek lēsts, ka vienotā tirgus izveides pabeigšana, lai nodrošinātu preču, pakalpojumu un publiskā iepirkuma brīvu apriti, kā arī digitālās ekonomikas izveides un patērētāju tiesību aizsardzības aktu kopuma izstrādes pabeigšana ik gadu radītu ekonomisku ieguvumu EUR 651 miljarda līdz EUR 1,1 triljona apmērā, kas ir līdzvērtīgs 5 līdz 8,63 % no ES IKP; |
| --- | --- |

B.

tā kā tiek lēsts, ka vienotā tirgus izveides pabeigšana, lai nodrošinātu preču, pakalpojumu un publiskā iepirkuma brīvu apriti, kā arī digitālās ekonomikas izveides un patērētāju tiesību aizsardzības aktu kopuma izstrādes pabeigšana ik gadu radītu ekonomisku ieguvumu EUR 651 miljarda līdz EUR 1,1 triljona apmērā, kas ir līdzvērtīgs 5 līdz 8,63 % no ES IKP;

| C. | tā kā vairāk nekā 20 gadus pēc vienotā tirgus darbības sākšanas nepamatoti netarifu šķēršļi joprojām kavē tirdzniecību un preču un pakalpojumu brīvu apriti starp dalībvalstīm; tā kā motivācija šo netarifu šķēršļu izmantošanai var būt protekcionisms un tie var būt saistīti ar birokrātisko procedūru radītiem risināmiem uzdevumiem, kas bieži vien ir nesamērīgi ar šo procedūru mērķi; |
| --- | --- |

C.

tā kā vairāk nekā 20 gadus pēc vienotā tirgus darbības sākšanas nepamatoti netarifu šķēršļi joprojām kavē tirdzniecību un preču un pakalpojumu brīvu apriti starp dalībvalstīm; tā kā motivācija šo netarifu šķēršļu izmantošanai var būt protekcionisms un tie var būt saistīti ar birokrātisko procedūru radītiem risināmiem uzdevumiem, kas bieži vien ir nesamērīgi ar šo procedūru mērķi;

| D. | tā kā tiek lēsts, ka pakalpojumu vienotais tirgus veido apmēram 70 % no Eiropas ekonomikas, taču pakalpojumu daļa ir tikai 20 % no ES iekšējās tirdzniecības apjoma; |
| --- | --- |

D.

tā kā tiek lēsts, ka pakalpojumu vienotais tirgus veido apmēram 70 % no Eiropas ekonomikas, taču pakalpojumu daļa ir tikai 20 % no ES iekšējās tirdzniecības apjoma;

| E. | tā kā 25 % reglamentēto profesiju tiek reglamentētas tikai vienā dalībvalstī; |
| --- | --- |

E.

tā kā 25 % reglamentēto profesiju tiek reglamentētas tikai vienā dalībvalstī;

| F. | tā kā tiek lēsts, ka potenciālais ieguvums no digitālā vienotā tirgus darbības varētu būt aptuveni EUR 415 miljardi gadā un IKP pieaugums līdz 2020. gadam — aptuveni 0,4 %, un tā kā ES tiesību aktos ir daudz trūkumu, kas kavē to pienācīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā tiek lēsts, ka potenciālais ieguvums no digitālā vienotā tirgus darbības varētu būt aptuveni EUR 415 miljardi gadā un IKP pieaugums līdz 2020. gadam — aptuveni 0,4 %, un tā kā ES tiesību aktos ir daudz trūkumu, kas kavē to pienācīgu īstenošanu;

| G. | tā kā tikai 2 % jauno MVU, mikrouzņēmumu un jaunuzņēmumu ir uzsākuši darbības pārrobežu paplašināšanu, veicot ārvalstu tiešās investīcijas; |
| --- | --- |

G.

tā kā tikai 2 % jauno MVU, mikrouzņēmumu un jaunuzņēmumu ir uzsākuši darbības pārrobežu paplašināšanu, veicot ārvalstu tiešās investīcijas;

| H. | tā kā trūkumi vienotajā tirgū, tostarp nepilnīga vai vienotā tirgus mērķiem neatbilstoša Savienības tiesību aktu īstenošana, daudzos gadījumos noved pie nepietiekamas produktu izvēles patērētājiem un preču un pakalpojumu sadārdzināšanās; |
| --- | --- |

H.

tā kā trūkumi vienotajā tirgū, tostarp nepilnīga vai vienotā tirgus mērķiem neatbilstoša Savienības tiesību aktu īstenošana, daudzos gadījumos noved pie nepietiekamas produktu izvēles patērētājiem un preču un pakalpojumu sadārdzināšanās;

| I. | tā kā uzņēmumiem attiecīgās izmaksas izpaužas kā dārgākas piegādes ķēdes, kas savukārt palielina šo uzņēmumu produkcijas izmaksas, vai kā ierobežota piekļuve uzņēmējdarbības pakalpojumiem, kas mazina to konkurētspēju; tā kā konkurētspēja tirgū veicina inovāciju; |
| --- | --- |

I.

tā kā uzņēmumiem attiecīgās izmaksas izpaužas kā dārgākas piegādes ķēdes, kas savukārt palielina šo uzņēmumu produkcijas izmaksas, vai kā ierobežota piekļuve uzņēmējdarbības pakalpojumiem, kas mazina to konkurētspēju; tā kā konkurētspēja tirgū veicina inovāciju;

| J. | tā kā pašreizējo sarežģīto PVN režīmu arī var uzskatīt par netarifu šķērsli; |
| --- | --- |

J.

tā kā pašreizējo sarežģīto PVN režīmu arī var uzskatīt par netarifu šķērsli;

| K. | tā kā pret konkurenci vērstas dalībvalstu un lielu starptautisku uzņēmumu vienošanās nodokļu jomā arī var uzskatīt par nepamatotu netarifu šķērsli; |
| --- | --- |

K.

tā kā pret konkurenci vērstas dalībvalstu un lielu starptautisku uzņēmumu vienošanās nodokļu jomā arī var uzskatīt par nepamatotu netarifu šķērsli;

| L. | tā kā uzņēmumi un indivīdi, veicot pārrobežu darbības vienotajā tirgū, saskaras ar būtiskiem šķēršļiem, jo nav pieejama kvalitatīva informācija, atbalsta pakalpojumi un tiešsaistes procedūras un tas rada lielu administratīvo slogu un ievērojamas izmaksas saistībā ar atbilstības nodrošināšanu; |
| --- | --- |

L.

tā kā uzņēmumi un indivīdi, veicot pārrobežu darbības vienotajā tirgū, saskaras ar būtiskiem šķēršļiem, jo nav pieejama kvalitatīva informācija, atbalsta pakalpojumi un tiešsaistes procedūras un tas rada lielu administratīvo slogu un ievērojamas izmaksas saistībā ar atbilstības nodrošināšanu;

| M. | tā kā šķēršļu un izmaksu uzraudzība notiek pakāpeniski un nesistemātiski un tā kā šķēršļi un izmaksas netiek skaitliski mērīti un skaidri identificēti, kas apgrūtina prioritāro politikas darbību noteikšanu, |
| --- | --- |

M.

tā kā šķēršļu un izmaksu uzraudzība notiek pakāpeniski un nesistemātiski un tā kā šķēršļi un izmaksas netiek skaitliski mērīti un skaidri identificēti, kas apgrūtina prioritāro politikas darbību noteikšanu,

I.   
  Konteksts un politikas mērķi

| 1. | apzinās, ka, neraugoties uz tarifu šķēršļu likvidēšanu 1968. gada 1. jūlijā, preču un pakalpojumu brīvu apriti joprojām kavē netarifu šķēršļi, tādi kā nepamatoti valstu tehniskie noteikumi un regulatīvās un neregulatīvās prasības, kas reglamentē produktus, pakalpojumu sniedzējus un pakalpojumu sniegšanas noteikumus, vai birokrātija; uzsver — lai stiprinātu vienoto tirgu, ir steidzami jārīkojas gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī ar mērķi likvidēt šādus netarifu šķēršļus; |
| --- | --- |

1.

apzinās, ka, neraugoties uz tarifu šķēršļu likvidēšanu 1968. gada 1. jūlijā, preču un pakalpojumu brīvu apriti joprojām kavē netarifu šķēršļi, tādi kā nepamatoti valstu tehniskie noteikumi un regulatīvās un neregulatīvās prasības, kas reglamentē produktus, pakalpojumu sniedzējus un pakalpojumu sniegšanas noteikumus, vai birokrātija; uzsver — lai stiprinātu vienoto tirgu, ir steidzami jārīkojas gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī ar mērķi likvidēt šādus netarifu šķēršļus;

| 2. | uzskata, ka netarifu šķēršļi ir nesamērīga vai diskriminējoša regulatīva darbība, kas rada slogu vai izmaksas uzņēmumiem, kuri cenšas iekļūt tirgū, bet nerada šādu slogu vai izmaksas uzņēmumiem, kuri jau ir iekļuvuši tirgū, vai arī rada izmaksas ārvalstu uzņēmumiem, bet ne vietējiem uzņēmumiem, neskarot dalībvalstu tiesības regulēt un leģitīmu publiskās politikas mērķu, tādu kā vides aizsardzība un patērētāju vai darba tiesību aizsardzība, īstenošanu; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka netarifu šķēršļi ir nesamērīga vai diskriminējoša regulatīva darbība, kas rada slogu vai izmaksas uzņēmumiem, kuri cenšas iekļūt tirgū, bet nerada šādu slogu vai izmaksas uzņēmumiem, kuri jau ir iekļuvuši tirgū, vai arī rada izmaksas ārvalstu uzņēmumiem, bet ne vietējiem uzņēmumiem, neskarot dalībvalstu tiesības regulēt un leģitīmu publiskās politikas mērķu, tādu kā vides aizsardzība un patērētāju vai darba tiesību aizsardzība, īstenošanu;

| 3. | atzīst, ka atšķirības valstu līmenī var radīt daudzlīmeņu pārvaldība; uzskata, ka visos regulatīvas lēmumu pieņemšanas līmeņos ir skaidri jāapzinās, ka pasākumiem jābūt samērīgiem un jāsekmē leģitīmi publiskās politikas mērķi; uzskata, ka konsekventa un saskaņota politika un regulatīvā prakse var būtiski veicināt netarifu šķēršļu mazināšanu; |
| --- | --- |

3.

atzīst, ka atšķirības valstu līmenī var radīt daudzlīmeņu pārvaldība; uzskata, ka visos regulatīvas lēmumu pieņemšanas līmeņos ir skaidri jāapzinās, ka pasākumiem jābūt samērīgiem un jāsekmē leģitīmi publiskās politikas mērķi; uzskata, ka konsekventa un saskaņota politika un regulatīvā prakse var būtiski veicināt netarifu šķēršļu mazināšanu;

| 4. | uzskata — ja šādus netarifu šķēršļus var pamatot kā samērīgus, informācijai par atšķirīgajām valsts regulatīvajām prasībām vajadzētu būt viegli pieejamai un attiecīgajai paziņošanas informācijas sniegšanai un procedūru īstenošanai — pēc iespējas lietotājam draudzīgākai; uzskata, ka pašreizējā sistēma, kuras pamatā ir dažādi kontaktpunkti, tostarp produktu kontaktpunkti un vienotie kontaktpunkti, dalībvalstīs nav ieviesta konsekventi un ir pārmērīgi sarežģīta; atgādina — lai vienkāršotu šo uzņēmumu darbības pārrobežu paplašināšanu, ir svarīgi stiprināt un racionalizēt pašreizējos MVU paredzētos vienotā tirgus instrumentus; mudina Komisiju un dalībvalstis lielāku uzmanību veltīt minēto sistēmu racionalizācijai un uzlabošanai, it īpaši nepieciešamībai ātri uzlabot vienotos kontaktpunktus, un aicina Komisiju līdz 2016. gada beigām ziņot Parlamentam par šajā jomā sasniegto progresu un turpmākajiem pasākumiem; uzsver, ka, palielinot atvērtību un pieejamību attiecībā uz regulatīvajām prasībām, attiecīgās dalībvalstis kļūst pievilcīgākas iekšējām investīcijām; |
| --- | --- |

4.

uzskata — ja šādus netarifu šķēršļus var pamatot kā samērīgus, informācijai par atšķirīgajām valsts regulatīvajām prasībām vajadzētu būt viegli pieejamai un attiecīgajai paziņošanas informācijas sniegšanai un procedūru īstenošanai — pēc iespējas lietotājam draudzīgākai; uzskata, ka pašreizējā sistēma, kuras pamatā ir dažādi kontaktpunkti, tostarp produktu kontaktpunkti un vienotie kontaktpunkti, dalībvalstīs nav ieviesta konsekventi un ir pārmērīgi sarežģīta; atgādina — lai vienkāršotu šo uzņēmumu darbības pārrobežu paplašināšanu, ir svarīgi stiprināt un racionalizēt pašreizējos MVU paredzētos vienotā tirgus instrumentus; mudina Komisiju un dalībvalstis lielāku uzmanību veltīt minēto sistēmu racionalizācijai un uzlabošanai, it īpaši nepieciešamībai ātri uzlabot vienotos kontaktpunktus, un aicina Komisiju līdz 2016. gada beigām ziņot Parlamentam par šajā jomā sasniegto progresu un turpmākajiem pasākumiem; uzsver, ka, palielinot atvērtību un pieejamību attiecībā uz regulatīvajām prasībām, attiecīgās dalībvalstis kļūst pievilcīgākas iekšējām investīcijām;

| 5. | kā pozitīvu soli atzinīgi vērtē vienotās digitālās vārtejas iniciatīvu, kas tika izziņota Komisijas paziņojumā par digitālo vienoto tirgu; mudina Komisiju uzņēmumiem un patērētājiem izveidot vienotu piekļuves punktu attiecībā uz visu ar vienoto tirgu saistīto informāciju, palīdzības saņemšanu, problēmu risināšanu un valsts un ES mēroga procedūrām, kas nepieciešamas, lai veiktu pārrobežu darbību ES; |
| --- | --- |

5.

kā pozitīvu soli atzinīgi vērtē vienotās digitālās vārtejas iniciatīvu, kas tika izziņota Komisijas paziņojumā par digitālo vienoto tirgu; mudina Komisiju uzņēmumiem un patērētājiem izveidot vienotu piekļuves punktu attiecībā uz visu ar vienoto tirgu saistīto informāciju, palīdzības saņemšanu, problēmu risināšanu un valsts un ES mēroga procedūrām, kas nepieciešamas, lai veiktu pārrobežu darbību ES;

| 6. | uzskata — lai likvidētu netarifu šķēršļus, liela nozīme ir Komisijas un dalībvalstu sadarbībai nolūkā uzlabot SOLVIT darbību, it īpaši tajās ģeogrāfiskajās teritorijās vai rūpniecības nozarēs, kurās uzņēmumi SOLVIT izmanto reti un kompetentā iestāde neizskata visas iesniegtās lietas; |
| --- | --- |

6.

uzskata — lai likvidētu netarifu šķēršļus, liela nozīme ir Komisijas un dalībvalstu sadarbībai nolūkā uzlabot SOLVIT darbību, it īpaši tajās ģeogrāfiskajās teritorijās vai rūpniecības nozarēs, kurās uzņēmumi SOLVIT izmanto reti un kompetentā iestāde neizskata visas iesniegtās lietas;

| 7. | uzsver, ka daudziem uzņēmumiem, it īpaši MVU, kuri vēlas veikt tirdzniecību citā dalībvalstī, šāda darbības paplašināšana no to viedokļa tomēr būs starptautiskā tirdzniecība; uzsver, ka MVU, jaunuzņēmumiem un inovatīviem uzņēmumiem, it īpaši sadarbīgā patēriņa uzņēmumiem, vajadzētu būt pilnībā nodrošinātai izaugsmes iespējai, izmantojot pārrobežu tirdzniecību; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka daudziem uzņēmumiem, it īpaši MVU, kuri vēlas veikt tirdzniecību citā dalībvalstī, šāda darbības paplašināšana no to viedokļa tomēr būs starptautiskā tirdzniecība; uzsver, ka MVU, jaunuzņēmumiem un inovatīviem uzņēmumiem, it īpaši sadarbīgā patēriņa uzņēmumiem, vajadzētu būt pilnībā nodrošinātai izaugsmes iespējai, izmantojot pārrobežu tirdzniecību;

| 8. | uzskata, ka vienam no Savienības un tās atsevišķo dalībvalstu uzdevumiem vajadzētu būt netarifu šķēršļu likvidēšanai gadījumos, kad tos nevar pamatot vai kad tie nav paredzēti Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punktā — kas nosaka, ka Eiropas pamatā ir sociālā tirgus ekonomika ar augstu konkurētspēju, — uzskaitīto mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka vienam no Savienības un tās atsevišķo dalībvalstu uzdevumiem vajadzētu būt netarifu šķēršļu likvidēšanai gadījumos, kad tos nevar pamatot vai kad tie nav paredzēti Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punktā — kas nosaka, ka Eiropas pamatā ir sociālā tirgus ekonomika ar augstu konkurētspēju, — uzskaitīto mērķu sasniegšanai;

| 9. | atkārtoti uzsver, ka digitālā vienotā tirgus stratēģija un vienotā tirgus stratēģija Eiropai ietver iniciatīvas, kuras būtu jāīsteno ātri un vērienīgi, lai mazinātu netarifu šķēršļus vienotajā tirgū; uzsver, ka ir būtiski, lai šīs iniciatīvas balstītos uz labāka regulējuma principiem un visefektīvākajiem instrumentiem, tādiem kā saskaņošana un savstarpēja atzīšana; |
| --- | --- |

9.

atkārtoti uzsver, ka digitālā vienotā tirgus stratēģija un vienotā tirgus stratēģija Eiropai ietver iniciatīvas, kuras būtu jāīsteno ātri un vērienīgi, lai mazinātu netarifu šķēršļus vienotajā tirgū; uzsver, ka ir būtiski, lai šīs iniciatīvas balstītos uz labāka regulējuma principiem un visefektīvākajiem instrumentiem, tādiem kā saskaņošana un savstarpēja atzīšana;

II.   
  Transversālie netarifu šķēršļi

| 10. | uzskata, ka atšķirības spēkā esošo direktīvu transponēšanas ātrumā un precīzā īstenošanā valstu līmenī rada juridisku nenoteiktību uzņēmumiem un atšķirīgus konkurences apstākļus iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka atšķirības spēkā esošo direktīvu transponēšanas ātrumā un precīzā īstenošanā valstu līmenī rada juridisku nenoteiktību uzņēmumiem un atšķirīgus konkurences apstākļus iekšējā tirgū;

| 11. | uzskata, ka gadījumos, kad Komisija ir atcēlusi nevajadzīgus ES tiesību aktus, dalībvalstīm būtu nekavējoties jāatceļ atbilstošie iekšzemes noteikumi; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka gadījumos, kad Komisija ir atcēlusi nevajadzīgus ES tiesību aktus, dalībvalstīm būtu nekavējoties jāatceļ atbilstošie iekšzemes noteikumi;

| 12. | uzskata — tas, ka dalībvalstis ilgstoši neievēro Savienības tiesību aktus, kaitē vienotajam tirgum un patērētājiem; uzskata arī, ka lēnā transponēšana noved pie tā, ka dažas dalībvalstis izmanto atbilstības nodrošināšanas termiņa nepamatotu pagarināšanu; prasa, Komisijai un dalībvalstīm sadarbojoties, turpināt veicināt atbilstības nodrošināšanas kultūru, kā to paredz vienotā tirgus stratēģija; uzsver nepieciešamību ātri atrisināt jautājumu par atbilstības nenodrošināšanu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

12.

uzskata — tas, ka dalībvalstis ilgstoši neievēro Savienības tiesību aktus, kaitē vienotajam tirgum un patērētājiem; uzskata arī, ka lēnā transponēšana noved pie tā, ka dažas dalībvalstis izmanto atbilstības nodrošināšanas termiņa nepamatotu pagarināšanu; prasa, Komisijai un dalībvalstīm sadarbojoties, turpināt veicināt atbilstības nodrošināšanas kultūru, kā to paredz vienotā tirgus stratēģija; uzsver nepieciešamību ātri atrisināt jautājumu par atbilstības nenodrošināšanu dalībvalstīs;

| 13. | vērš Komisijas un dalībvalstu uzmanību uz to, ka dažu valstu valdības, īstenojot ES tiesību aktus, transponētās direktīvas noslogo ar papildu noteikumiem, proti, veic pārmērīgu reglamentēšanu; |
| --- | --- |

13.

vērš Komisijas un dalībvalstu uzmanību uz to, ka dažu valstu valdības, īstenojot ES tiesību aktus, transponētās direktīvas noslogo ar papildu noteikumiem, proti, veic pārmērīgu reglamentēšanu;

| 14. | vērš uzmanību uz to, ka palielinās ārvalstu pakalpojumu sniedzējiem nesen noteikto kontroles pasākumu intensitāte un skaits; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka šie kontroles pasākumi ir samērīgi, pamatoti un nediskriminējoši; |
| --- | --- |

14.

vērš uzmanību uz to, ka palielinās ārvalstu pakalpojumu sniedzējiem nesen noteikto kontroles pasākumu intensitāte un skaits; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka šie kontroles pasākumi ir samērīgi, pamatoti un nediskriminējoši;

| 15. | uzsver — tas, ka dalībvalstis nekonsekventi nodrošina spēkā esošo pareizi transponēto noteikumu īstenošanu, vienotajam tirgum nodara tikpat lielu kaitējumu kā novēlota transponēšana; uzskata, ka atbilstības un īstenošanas nodrošināšanu vēl vairāk sarežģī tas, ka vispārēji izmantotām definīcijām, piemēram, “izsekojamība” vai “laists tirgū”, dažādos tiesību aktos ir atšķirīga nozīme; |
| --- | --- |

15.

uzsver — tas, ka dalībvalstis nekonsekventi nodrošina spēkā esošo pareizi transponēto noteikumu īstenošanu, vienotajam tirgum nodara tikpat lielu kaitējumu kā novēlota transponēšana; uzskata, ka atbilstības un īstenošanas nodrošināšanu vēl vairāk sarežģī tas, ka vispārēji izmantotām definīcijām, piemēram, “izsekojamība” vai “laists tirgū”, dažādos tiesību aktos ir atšķirīga nozīme;

| 16. | uzskata, ka vienu un to pašu noteikumu atšķirīga piemērošana dažādās dalībvalstīs var radīt jaunus nepamatotus netarifu šķēršļus; aicina Komisiju darīt visu iespējamo, lai līdz minimumam samazinātu atšķirības pēc iespējas agrākā posmā; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka vienu un to pašu noteikumu atšķirīga piemērošana dažādās dalībvalstīs var radīt jaunus nepamatotus netarifu šķēršļus; aicina Komisiju darīt visu iespējamo, lai līdz minimumam samazinātu atšķirības pēc iespējas agrākā posmā;

| 17. | uzskata, ka Komisijai būtu jāpastiprina pamatnostādņu izmantošana attiecībā uz direktīvu īstenošanu, jo tas var būt lietderīgs instruments, lai nodrošinātu augstāku vienotas īstenošanas pakāpi; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka Komisijai būtu jāpastiprina pamatnostādņu izmantošana attiecībā uz direktīvu īstenošanu, jo tas var būt lietderīgs instruments, lai nodrošinātu augstāku vienotas īstenošanas pakāpi;

| 18. | atzīmē, ka pārrobežu darbību veicošiem uzņēmumiem joprojām ir jāsaskaras ar valsts līmeņa atšķirībām produktu tirgus regulējumā gan ierobežojumu pakāpes, gan atšķirību starp dalībvalstīm ziņā; uzskata, ka tas nevajadzīgi liek uzņēmumiem pielāgot savus produktus un pakalpojumus, lai tie atbilstu daudzkārtīgiem standartiem un atkārtotām pārbaudēm, un tas ierobežo ES iekšējo tirdzniecību, mazina izaugsmi un kavē darbvietu radīšanu; |
| --- | --- |

18.

atzīmē, ka pārrobežu darbību veicošiem uzņēmumiem joprojām ir jāsaskaras ar valsts līmeņa atšķirībām produktu tirgus regulējumā gan ierobežojumu pakāpes, gan atšķirību starp dalībvalstīm ziņā; uzskata, ka tas nevajadzīgi liek uzņēmumiem pielāgot savus produktus un pakalpojumus, lai tie atbilstu daudzkārtīgiem standartiem un atkārtotām pārbaudēm, un tas ierobežo ES iekšējo tirdzniecību, mazina izaugsmi un kavē darbvietu radīšanu;

| 19. | uzskata — tā kā apjomradītus ietaupījumus samazina nepieciešamība nodrošināt atšķirīgas produktu partijas, tiek radīts nesamērīgs slogs, kas dažādos veidos — juridiski, finansiāli vai kā citādi — gulstas uz MVU un mikrouzņēmumiem; |
| --- | --- |

19.

uzskata — tā kā apjomradītus ietaupījumus samazina nepieciešamība nodrošināt atšķirīgas produktu partijas, tiek radīts nesamērīgs slogs, kas dažādos veidos — juridiski, finansiāli vai kā citādi — gulstas uz MVU un mikrouzņēmumiem;

| 20. | vērš uzmanību uz pārrobežu publiskā iepirkuma līdzšinējo zemo apmēru — mazāk nekā 20 % no visa publiskā iepirkuma Savienībā tiek izsludināti Eiropas platformās, un tikai 3,5 % no līgumiem tiek piešķirti uzņēmumiem no citām dalībvalstīm; uzsver grūtības, ar ko nākas saskarties, it īpaši MVU, piedaloties pārrobežu publiskajā iepirkumā; šajā sakarā uzsver, ka liela nozīme ir jaunajām ES direktīvām par publisko iepirkumu un koncesiju līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu, kuras dalībvalstīm bija jātransponē līdz 2016. gada aprīlim; aicina dalībvalstis pilnībā īstenot šos tiesību aktus, tostarp ieviešot pilnībā elektroniskas publiskā iepirkuma procedūras; |
| --- | --- |

20.

vērš uzmanību uz pārrobežu publiskā iepirkuma līdzšinējo zemo apmēru — mazāk nekā 20 % no visa publiskā iepirkuma Savienībā tiek izsludināti Eiropas platformās, un tikai 3,5 % no līgumiem tiek piešķirti uzņēmumiem no citām dalībvalstīm; uzsver grūtības, ar ko nākas saskarties, it īpaši MVU, piedaloties pārrobežu publiskajā iepirkumā; šajā sakarā uzsver, ka liela nozīme ir jaunajām ES direktīvām par publisko iepirkumu un koncesiju līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu, kuras dalībvalstīm bija jātransponē līdz 2016. gada aprīlim; aicina dalībvalstis pilnībā īstenot šos tiesību aktus, tostarp ieviešot pilnībā elektroniskas publiskā iepirkuma procedūras;

| 21. | uzsver, ka viens no lielākajiem netarifu šķēršļiem ir izmaksas, kas saistītas ar PVN prasību ievērošanas nodrošināšanu; prasa nākt klajā ar praktiskiem priekšlikumiem PVN vienkāršošanai; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka viens no lielākajiem netarifu šķēršļiem ir izmaksas, kas saistītas ar PVN prasību ievērošanas nodrošināšanu; prasa nākt klajā ar praktiskiem priekšlikumiem PVN vienkāršošanai;

| 22. | atzīst, ka atšķirīgie PVN režīmi, ko piemēro Savienībā, var tikt uztverti kā netarifu šķēršļi; uzsver, ka PVN vienas pieturas miniaģentūras (VAT MOSS) ir labs veids, kā veicināt šī šķēršļa likvidēšanu un it īpaši atbalstīt MVU pārrobežu darbību; atzīst, ka saistībā ar VAT MOSS joprojām pastāv dažas nelielas problēmas; aicina Komisiju turpināt uzņēmumiem visā ES atvieglot PVN maksāšanas pienākumu izpildi; |
| --- | --- |

22.

atzīst, ka atšķirīgie PVN režīmi, ko piemēro Savienībā, var tikt uztverti kā netarifu šķēršļi; uzsver, ka PVN vienas pieturas miniaģentūras (VAT MOSS) ir labs veids, kā veicināt šī šķēršļa likvidēšanu un it īpaši atbalstīt MVU pārrobežu darbību; atzīst, ka saistībā ar VAT MOSS joprojām pastāv dažas nelielas problēmas; aicina Komisiju turpināt uzņēmumiem visā ES atvieglot PVN maksāšanas pienākumu izpildi;

| 23. | uzskata, ka nepamatotus netarifu šķēršļus rada arī daudzu valstu administratīvā prakse, tostarp prasības, lai valsts institūcijas vai biroji piešķirtu dokumentiem oficiālu statusu; mudina dalībvalstis izmantot e-pārvaldības risinājumus, tostarp sadarbspēju un digitālos parakstus, lai, izmantojot tādu valstu kā Igaunija un Dānija piemēru, modernizētu publisko pārvaldi, iedzīvotājiem un uzņēmumiem nodrošinot vairāk digitālu pakalpojumu, kas būtu labāk pieejami, un atvieglot pārrobežu sadarbību un valsts pārvalžu sadarbspēju, neskarot personas datu aizsardzību; uzskata, ka e-pārvaldības izmantošana ir uzņēmumiem svarīgs instruments, taču tai nevajadzētu izslēgt citus veidus, kā piekļūt informācijai, un nostādīt neizdevīgākā stāvoklī iedzīvotājus, kam digitālie pakalpojumi nav pieejami; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka nepamatotus netarifu šķēršļus rada arī daudzu valstu administratīvā prakse, tostarp prasības, lai valsts institūcijas vai biroji piešķirtu dokumentiem oficiālu statusu; mudina dalībvalstis izmantot e-pārvaldības risinājumus, tostarp sadarbspēju un digitālos parakstus, lai, izmantojot tādu valstu kā Igaunija un Dānija piemēru, modernizētu publisko pārvaldi, iedzīvotājiem un uzņēmumiem nodrošinot vairāk digitālu pakalpojumu, kas būtu labāk pieejami, un atvieglot pārrobežu sadarbību un valsts pārvalžu sadarbspēju, neskarot personas datu aizsardzību; uzskata, ka e-pārvaldības izmantošana ir uzņēmumiem svarīgs instruments, taču tai nevajadzētu izslēgt citus veidus, kā piekļūt informācijai, un nostādīt neizdevīgākā stāvoklī iedzīvotājus, kam digitālie pakalpojumi nav pieejami;

| 24. | aicina Komisiju izmantot stingrāku pieeju īstenošanas nodrošināšanai praksē, pārliecinoties, ka dalībvalstis pienācīgi piemēro un īsteno noteikumus par vienoto tirgu; šajā sakarā uzskata, ka būtu labāk jākoordinē transponēto direktīvu īstenošana, piemēram, Komisijai organizējot transponēšanas seminārus un apmainoties ar paraugpraksi, lai līdz minimumam samazinātu atšķirības starp dalībvalstīm agrīnā posmā; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju izmantot stingrāku pieeju īstenošanas nodrošināšanai praksē, pārliecinoties, ka dalībvalstis pienācīgi piemēro un īsteno noteikumus par vienoto tirgu; šajā sakarā uzskata, ka būtu labāk jākoordinē transponēto direktīvu īstenošana, piemēram, Komisijai organizējot transponēšanas seminārus un apmainoties ar paraugpraksi, lai līdz minimumam samazinātu atšķirības starp dalībvalstīm agrīnā posmā;

III.   
  Nozarei raksturīgie netarifu šķēršļi

Vienotais preču tirgus

| 25. | uzsver, ka savstarpējas atzīšanas principam ir liela nozīme pieejamības nodrošināšanā tām vienotā tirgus precēm, kuras nav saskaņotas Savienības līmenī, un gadījumos, kad dalībvalstis piemēro — bieži vien atšķirīgus — noteikumus par produktiem, taču pamatā esošais mērķis ir vienāds; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka savstarpējas atzīšanas principam ir liela nozīme pieejamības nodrošināšanā tām vienotā tirgus precēm, kuras nav saskaņotas Savienības līmenī, un gadījumos, kad dalībvalstis piemēro — bieži vien atšķirīgus — noteikumus par produktiem, taču pamatā esošais mērķis ir vienāds;

| 26. | uzsver, ka daudzi uzņēmumi nav informēti par savstarpējo atzīšanu, un uzskata, ka, veicot tirdzniecību vienotajā tirgū, tiem ir jāievēro galamērķa dalībvalsts noteiktās prasības; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka daudzi uzņēmumi nav informēti par savstarpējo atzīšanu, un uzskata, ka, veicot tirdzniecību vienotajā tirgū, tiem ir jāievēro galamērķa dalībvalsts noteiktās prasības;

| 27. | aicina Komisiju rīkoties, lai uzlabotu savstarpējas atzīšanas piemērošanu; šajā sakarā liek lielas cerības uz Komisijas plāniem uzlabot informētību un pārskatīt Savstarpējas atzīšanas regulu; uzskata, ka saskaņošana ir efektīvs instruments arī preču un pakalpojumu vienlīdzīgas piekļuves vienotajam tirgum nodrošināšanā; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju rīkoties, lai uzlabotu savstarpējas atzīšanas piemērošanu; šajā sakarā liek lielas cerības uz Komisijas plāniem uzlabot informētību un pārskatīt Savstarpējas atzīšanas regulu; uzskata, ka saskaņošana ir efektīvs instruments arī preču un pakalpojumu vienlīdzīgas piekļuves vienotajam tirgum nodrošināšanā;

Vienotais pakalpojumu tirgus

| 28. | vērš uzmanību uz problēmām, ar kurām saskaras pakalpojumu, it īpaši uzņēmējdarbības, transporta un būvniecības pakalpojumu, sniedzēji un kuras izriet no daudzām un dažādām nepamatotām apstiprināšanas, reģistrācijas, iepriekšējas paziņošanas vai de facto izveides prasībām; uzsver, ka tas var izraisīt ārvalstu pakalpojumu sniedzēju diskrimināciju, kas būtu pretrunā pakalpojumu brīvas aprites principam; šajā sakarā prasa pilnveidot e-pārvaldību un elektroniskās reģistrācijas sistēmu, lai pakalpojumu sniedzējiem vienkāršotu šo procesu; |
| --- | --- |

28.

vērš uzmanību uz problēmām, ar kurām saskaras pakalpojumu, it īpaši uzņēmējdarbības, transporta un būvniecības pakalpojumu, sniedzēji un kuras izriet no daudzām un dažādām nepamatotām apstiprināšanas, reģistrācijas, iepriekšējas paziņošanas vai de facto izveides prasībām; uzsver, ka tas var izraisīt ārvalstu pakalpojumu sniedzēju diskrimināciju, kas būtu pretrunā pakalpojumu brīvas aprites principam; šajā sakarā prasa pilnveidot e-pārvaldību un elektroniskās reģistrācijas sistēmu, lai pakalpojumu sniedzējiem vienkāršotu šo procesu;

| 29. | uzsver, ka vienotā tirgus darbību it īpaši apgrūtina Pakalpojumu direktīvas nepilnīga īstenošana un atšķirīga piemērošana; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka vienotā tirgus darbību it īpaši apgrūtina Pakalpojumu direktīvas nepilnīga īstenošana un atšķirīga piemērošana;

| 30. | uzsver nepieciešamību pēc skaidras un vienotas regulatīvās vides, kas sniegtu iespēju pakalpojumiem attīstīties tādā tirgū, kurš aizsargā darba ņēmējus un patērētājus un nodrošina, ka ES vienotā tirgus pašreizējiem un jaunajiem dalībniekiem neatkarīgi no to veiktās uzņēmējdarbības veida nav jāsaskaras ar bezjēdzīgiem juridiskiem šķēršļiem; |
| --- | --- |

30.

uzsver nepieciešamību pēc skaidras un vienotas regulatīvās vides, kas sniegtu iespēju pakalpojumiem attīstīties tādā tirgū, kurš aizsargā darba ņēmējus un patērētājus un nodrošina, ka ES vienotā tirgus pašreizējiem un jaunajiem dalībniekiem neatkarīgi no to veiktās uzņēmējdarbības veida nav jāsaskaras ar bezjēdzīgiem juridiskiem šķēršļiem;

| 31. | vērš uzmanību arī uz nepamatotiem vai nesamērīgiem ierobežojumiem dažās dalībvalstīs attiecībā uz pakalpojumu sniedzēju juridisko formu un to akcionāru vai vadības struktūru un attiecībā uz profesijas kopīgas praktizēšanas ierobežojumiem; uzskata, ka daži no šiem ierobežojumiem var būt nesamērīgi vai nepamatoti šķēršļi pārrobežu pakalpojumu sniegšanai; uzsver, ka ir jānodrošina konsekvents to regulējošo prasību un ierobežojumu samērīguma izvērtējums, kurus piemēro pakalpojumiem; |
| --- | --- |

31.

vērš uzmanību arī uz nepamatotiem vai nesamērīgiem ierobežojumiem dažās dalībvalstīs attiecībā uz pakalpojumu sniedzēju juridisko formu un to akcionāru vai vadības struktūru un attiecībā uz profesijas kopīgas praktizēšanas ierobežojumiem; uzskata, ka daži no šiem ierobežojumiem var būt nesamērīgi vai nepamatoti šķēršļi pārrobežu pakalpojumu sniegšanai; uzsver, ka ir jānodrošina konsekvents to regulējošo prasību un ierobežojumu samērīguma izvērtējums, kurus piemēro pakalpojumiem;

| 32. | uzsver, ka Pakalpojumu direktīvā iekļautais paziņošanas pienākums varēja būt efektīvs instruments nepamatotu netarifu šķēršļu likvidēšanai, taču dalībvalstis un Komisija tam nepievērsa vajadzīgo uzmanību; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka vienotā tirgus stratēģijā uzmanība no jauna tiek pievērsta paziņošanas procedūrai, jo, izmantojot agrīnu iesaistīšanos, valstu pasākumus ir iespējams pārskatīt, lai problēmas atrisinātu pirms to rašanās; turklāt uzskata, ka būtu jāprasa, lai dalībvalstis, ieviešot jaunus regulatīvos pasākumus, sniedz detalizētāku pamatojumu; uzsver pozitīvo pieredzi, kas gūta saistībā ar produktiem piemērojamo paziņošanas procedūru, un ierosina to izmantot kā piemēru, lai uzlabotu attiecīgo pakalpojumiem piemērojamo procedūru; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka Pakalpojumu direktīvā iekļautais paziņošanas pienākums varēja būt efektīvs instruments nepamatotu netarifu šķēršļu likvidēšanai, taču dalībvalstis un Komisija tam nepievērsa vajadzīgo uzmanību; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka vienotā tirgus stratēģijā uzmanība no jauna tiek pievērsta paziņošanas procedūrai, jo, izmantojot agrīnu iesaistīšanos, valstu pasākumus ir iespējams pārskatīt, lai problēmas atrisinātu pirms to rašanās; turklāt uzskata, ka būtu jāprasa, lai dalībvalstis, ieviešot jaunus regulatīvos pasākumus, sniedz detalizētāku pamatojumu; uzsver pozitīvo pieredzi, kas gūta saistībā ar produktiem piemērojamo paziņošanas procedūru, un ierosina to izmantot kā piemēru, lai uzlabotu attiecīgo pakalpojumiem piemērojamo procedūru;

| 33. | norāda, ka publiskajiem pakalpojumiem piemēro īpašu aizsardzību saistībā ar iekšējā tirgus noteikumiem, jo tie pilda uzdevumus vispārējās sabiedrības interesēs, un ka tāpēc publisko iestāžu paredzētie noteikumi par to pareizu darbību nav uzskatāmi par netarifu šķēršļiem; šajā sakarā norāda, ka Pakalpojumu direktīva neattiecas uz sociālajiem un veselības aizsardzības pakalpojumiem; |
| --- | --- |

33.

norāda, ka publiskajiem pakalpojumiem piemēro īpašu aizsardzību saistībā ar iekšējā tirgus noteikumiem, jo tie pilda uzdevumus vispārējās sabiedrības interesēs, un ka tāpēc publisko iestāžu paredzētie noteikumi par to pareizu darbību nav uzskatāmi par netarifu šķēršļiem; šajā sakarā norāda, ka Pakalpojumu direktīva neattiecas uz sociālajiem un veselības aizsardzības pakalpojumiem;

| 34. | norāda, ka būvniecības pakalpojumu sniedzēji savā mītnes valstī bieži saskaras ar atsevišķām prasībām attiecībā uz to organizāciju, tostarp attiecībā uz organizatoriskajām sertifikācijas shēmām, un ka tās pārmērīgi sarežģī pārrobežu pakalpojumu sniegšanu, tādējādi kavējot būvniecības pakalpojumu brīvu apriti un profesionāļu brīvu pārvietošanos; |
| --- | --- |

34.

norāda, ka būvniecības pakalpojumu sniedzēji savā mītnes valstī bieži saskaras ar atsevišķām prasībām attiecībā uz to organizāciju, tostarp attiecībā uz organizatoriskajām sertifikācijas shēmām, un ka tās pārmērīgi sarežģī pārrobežu pakalpojumu sniegšanu, tādējādi kavējot būvniecības pakalpojumu brīvu apriti un profesionāļu brīvu pārvietošanos;

| 35. | aicina Komisiju novērst minētos šķēršļus, tostarp vajadzības gadījumā uzlabojot savstarpējo atzīšanu un attiecīgā gadījumā veicot likumdošanas pasākumus; uzsver, ka turpmākajiem pasākumiem, piemēram, ierosinātajai pakalpojumu pases ieviešanai, nevajadzētu radīt papildu administratīvo slogu, bet būtu jārisina netarifu šķēršļu jautājums; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju novērst minētos šķēršļus, tostarp vajadzības gadījumā uzlabojot savstarpējo atzīšanu un attiecīgā gadījumā veicot likumdošanas pasākumus; uzsver, ka turpmākajiem pasākumiem, piemēram, ierosinātajai pakalpojumu pases ieviešanai, nevajadzētu radīt papildu administratīvo slogu, bet būtu jārisina netarifu šķēršļu jautājums;

| 36. | aicina Komisiju likvidēt slogu, kas saistīts ar sadrumstaloto banku nozari Eiropā, kura nerezidentiem, it īpaši MVU, apgrūtina bankas konta atvēršanu citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

36.

aicina Komisiju likvidēt slogu, kas saistīts ar sadrumstaloto banku nozari Eiropā, kura nerezidentiem, it īpaši MVU, apgrūtina bankas konta atvēršanu citā dalībvalstī;

| 37. | norāda, ka dažu dalībvalstu noteikumi par piekļuvi reglamentētajām profesijām un to praktizēšanu var būt nesamērīgi un tāpēc var radīt nevajadzīgus regulatīvus šķēršļus, kas apgrūtina piekļuvi dažām profesijām un pakalpojumu sniedzēju mobilitāti reglamentētās profesijās; tomēr atzīst, ka ir svarīgi garantēt godīgu konkurenci, apmācības kvalitāti un atbalstu kvalifikācijas sistēmām, kas sekmīgi darbojas; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka dažu dalībvalstu noteikumi par piekļuvi reglamentētajām profesijām un to praktizēšanu var būt nesamērīgi un tāpēc var radīt nevajadzīgus regulatīvus šķēršļus, kas apgrūtina piekļuvi dažām profesijām un pakalpojumu sniedzēju mobilitāti reglamentētās profesijās; tomēr atzīst, ka ir svarīgi garantēt godīgu konkurenci, apmācības kvalitāti un atbalstu kvalifikācijas sistēmām, kas sekmīgi darbojas;

| 38. | piekrīt Komisijas viedoklim, ka duālas mācīšanās sistēmas ir ieteicams izmantot kā paraugprakses piemērus Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

38.

piekrīt Komisijas viedoklim, ka duālas mācīšanās sistēmas ir ieteicams izmantot kā paraugprakses piemērus Eiropas Savienībā;

| 39. | atzinīgi vērtē pēdējo divu gadu laikā veikto savstarpējo izvērtēšanu; uzskata, ka salīdzinošās izvērtēšanas procedūras, kas ir labi izstrādātas un rosina atklātas debates starp dalībvalstīm, var efektīvi veicināt pārmaiņas; mudina dalībvalstis un Komisiju paplašināt šo praksi, it īpaši to attiecinot uz citām vienotā tirgus regulējuma jomām; |
| --- | --- |

39.

atzinīgi vērtē pēdējo divu gadu laikā veikto savstarpējo izvērtēšanu; uzskata, ka salīdzinošās izvērtēšanas procedūras, kas ir labi izstrādātas un rosina atklātas debates starp dalībvalstīm, var efektīvi veicināt pārmaiņas; mudina dalībvalstis un Komisiju paplašināt šo praksi, it īpaši to attiecinot uz citām vienotā tirgus regulējuma jomām;

| 40. | aicina Komisiju uzmanību veltīt dalībvalstu reformu prioritātēm profesionālo pakalpojumu jomā saistībā ar Eiropas pusgadu un konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem par noteiktām profesijām piemērojamu atsevišķu noteikumu atcelšanu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju uzmanību veltīt dalībvalstu reformu prioritātēm profesionālo pakalpojumu jomā saistībā ar Eiropas pusgadu un konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem par noteiktām profesijām piemērojamu atsevišķu noteikumu atcelšanu dalībvalstīs;

Vienotais mazumtirdzniecības tirgus

| 41. | uzsver Komisijas 2014. un 2015. gadā veikto salīdzinošo izvērtēšanu, kas atklāja, ka mazumtirgotāji vienotajā tirgū bieži saskaras ar nesamērīgiem un neatbilstošiem izveides un darbības veikšanas nosacījumiem un procedūrām; |
| --- | --- |

41.

uzsver Komisijas 2014. un 2015. gadā veikto salīdzinošo izvērtēšanu, kas atklāja, ka mazumtirgotāji vienotajā tirgū bieži saskaras ar nesamērīgiem un neatbilstošiem izveides un darbības veikšanas nosacījumiem un procedūrām;

| 42. | aicina Komisiju un dalībvalstis paātrināt digitālā vienotā tirgus izveides pabeigšanai nepieciešamā potenciāla atraisīšanu un īstenot ES digitālo programmu; |
| --- | --- |

42.

aicina Komisiju un dalībvalstis paātrināt digitālā vienotā tirgus izveides pabeigšanai nepieciešamā potenciāla atraisīšanu un īstenot ES digitālo programmu;

| 43. | norāda, ka dažas dalībvalstis pašlaik ievieš noteikumus, kas diskriminē ekonomisko darbību mazumtirdzniecības vai vairumtirdzniecības nozarē, pamatojoties uz platību, kādā šī darbība tiek veikta, uzņēmuma lielumu vai kapitāla izcelsmi, un ka tas ir pretrunā vienotā tirgus idejai un brīvas konkurences principiem un ierobežo darba tirgus attīstību; |
| --- | --- |

43.

norāda, ka dažas dalībvalstis pašlaik ievieš noteikumus, kas diskriminē ekonomisko darbību mazumtirdzniecības vai vairumtirdzniecības nozarē, pamatojoties uz platību, kādā šī darbība tiek veikta, uzņēmuma lielumu vai kapitāla izcelsmi, un ka tas ir pretrunā vienotā tirgus idejai un brīvas konkurences principiem un ierobežo darba tirgus attīstību;

| 44. | norāda, ka mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības darbības ierobežojoši noteikumi, kas ir pretrunā ES tiesību aktiem un ir nesamērīgi, var radīt būtiskus šķēršļus iekļūšanai tirgū, kavējot jaunu noieta tirgu rašanos un konkurenci un izraisot patēriņa cenu palielināšanos; šajā sakarā uzsver, ka daži pasākumi, tostarp nodevas un maksa par pārbaudi, var darboties kā netarifu šķēršļi, ja tie nav pamatoti ar leģitīmiem publiskās politikas mērķiem; uzskata, ka nevienam darbības ierobežojumam mazumtirdzniecības vai vairumtirdzniecības jomā nevajadzētu nepamatoti vai nesamērīgi ierobežot šīs darbības un ka tie nedrīkst izraisīt tirgus dalībnieku de facto diskrimināciju; |
| --- | --- |

44.

norāda, ka mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības darbības ierobežojoši noteikumi, kas ir pretrunā ES tiesību aktiem un ir nesamērīgi, var radīt būtiskus šķēršļus iekļūšanai tirgū, kavējot jaunu noieta tirgu rašanos un konkurenci un izraisot patēriņa cenu palielināšanos; šajā sakarā uzsver, ka daži pasākumi, tostarp nodevas un maksa par pārbaudi, var darboties kā netarifu šķēršļi, ja tie nav pamatoti ar leģitīmiem publiskās politikas mērķiem; uzskata, ka nevienam darbības ierobežojumam mazumtirdzniecības vai vairumtirdzniecības jomā nevajadzētu nepamatoti vai nesamērīgi ierobežot šīs darbības un ka tie nedrīkst izraisīt tirgus dalībnieku de facto diskrimināciju;

| 45. | aicina Komisiju noteikt paraugpraksi mazumtirdzniecības uzņēmumu izveides jomā, lai nodrošinātu preču un pakalpojumu brīvu apriti, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju noteikt paraugpraksi mazumtirdzniecības uzņēmumu izveides jomā, lai nodrošinātu preču un pakalpojumu brīvu apriti, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus;

| 46. | aicina Komisiju analizēt darbības ierobežojumus attiecībā uz mazumtirdzniecību un vairumtirdzniecību vienotajā tirgū, vajadzības gadījumā nākot klajā ar reformu priekšlikumiem, un 2017. gada pavasarī sniegt ziņojumu par šo analīzi; |
| --- | --- |

46.

aicina Komisiju analizēt darbības ierobežojumus attiecībā uz mazumtirdzniecību un vairumtirdzniecību vienotajā tirgū, vajadzības gadījumā nākot klajā ar reformu priekšlikumiem, un 2017. gada pavasarī sniegt ziņojumu par šo analīzi;

| 47. | uzsver, ka pieejama, efektīva un kvalitatīva sūtījumu piegāde par pieņemamu cenu ir ļoti svarīgs priekšnoteikums plaukstošai pārrobežu e-komercijai, no kuras labumu gūtu it īpaši MVU un patērētāji; |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka pieejama, efektīva un kvalitatīva sūtījumu piegāde par pieņemamu cenu ir ļoti svarīgs priekšnoteikums plaukstošai pārrobežu e-komercijai, no kuras labumu gūtu it īpaši MVU un patērētāji;

IV.   
  Secinājumi

| 48. | aicina Komisiju 2016. gadā iepazīstināt ar visaptverošu pārskatu par netarifu šķēršļiem vienotajā tirgū un to novēršanas līdzekļu analīzi, skaidri nošķirot netarifu šķēršļus un noteikumus dalībvalsts leģitīma publiskas politikas mērķa samērīgai īstenošanai, tostarp ar vērienīgu priekšlikumu šo netarifu šķēršļu pēc iespējas ātrākai likvidēšanai, lai atraisītu līdz šim neizmantoto vienotā tirgus potenciālu; |
| --- | --- |

48.

aicina Komisiju 2016. gadā iepazīstināt ar visaptverošu pārskatu par netarifu šķēršļiem vienotajā tirgū un to novēršanas līdzekļu analīzi, skaidri nošķirot netarifu šķēršļus un noteikumus dalībvalsts leģitīma publiskas politikas mērķa samērīgai īstenošanai, tostarp ar vērienīgu priekšlikumu šo netarifu šķēršļu pēc iespējas ātrākai likvidēšanai, lai atraisītu līdz šim neizmantoto vienotā tirgus potenciālu;

| 49. | aicina Komisiju rosināt savlaicīgu ES politikas un likumdošanas pasākumu apsvēršanu jaunās jomās, rīkojot plašu apspriešanos ar ieinteresētajām personām, it īpaši MVU un pilsoniskās sabiedrības organizācijām; |
| --- | --- |

49.

aicina Komisiju rosināt savlaicīgu ES politikas un likumdošanas pasākumu apsvēršanu jaunās jomās, rīkojot plašu apspriešanos ar ieinteresētajām personām, it īpaši MVU un pilsoniskās sabiedrības organizācijām;

| 50. | aicina Komisiju vispirms nodrošināt, ka dalībvalstis ievēro spēkā esošos noteikumus par vienoto tirgu, nevis izstrādā jaunus papildu tiesību aktus par jautājumiem, kas jau ir iekļauti spēkā esošajos noteikumos; |
| --- | --- |

50.

aicina Komisiju vispirms nodrošināt, ka dalībvalstis ievēro spēkā esošos noteikumus par vienoto tirgu, nevis izstrādā jaunus papildu tiesību aktus par jautājumiem, kas jau ir iekļauti spēkā esošajos noteikumos;

| 51. | aicina Komisiju padziļināt darbu, kas saistīts ar īstenošanas nodrošināšanu un vienotā tirgus pamatā esošajiem principiem; uzskata, ka agrīna intervence attiecībā uz dalībvalstu pasākumiem vai īstenošanas procedūrām, kas uzskatāmi par nepamatotiem netarifu šķēršļiem, var būt efektīva un rezultāti šādā veidā var būt vieglāk sasniedzami nekā, izmantojot pārkāpuma procedūras; tomēr uzsver — lai nodrošinātu ES tiesību aktu par vienoto tirgu pilnīgu īstenošanu, nopietnas vai ilgstošas Savienības tiesību aktu neievērošanas vai nepareizas piemērošanas gadījumā Komisijai ir jāizmanto visi pieejamie līdzekļi, tostarp prioritātes piešķiršana pārkāpuma procedūrām; |
| --- | --- |

51.

aicina Komisiju padziļināt darbu, kas saistīts ar īstenošanas nodrošināšanu un vienotā tirgus pamatā esošajiem principiem; uzskata, ka agrīna intervence attiecībā uz dalībvalstu pasākumiem vai īstenošanas procedūrām, kas uzskatāmi par nepamatotiem netarifu šķēršļiem, var būt efektīva un rezultāti šādā veidā var būt vieglāk sasniedzami nekā, izmantojot pārkāpuma procedūras; tomēr uzsver — lai nodrošinātu ES tiesību aktu par vienoto tirgu pilnīgu īstenošanu, nopietnas vai ilgstošas Savienības tiesību aktu neievērošanas vai nepareizas piemērošanas gadījumā Komisijai ir jāizmanto visi pieejamie līdzekļi, tostarp prioritātes piešķiršana pārkāpuma procedūrām;

| 52. | pauž nožēlu, ka Parlamenta piekļuve attiecīgajai informācijai par pirmspārkāpuma vai pārkāpuma procedūrām joprojām ir ierobežota, un prasa uzlabot pārredzamību šajā jomā, pienācīgi ievērojot konfidencialitātes noteikumus; |
| --- | --- |

52.

pauž nožēlu, ka Parlamenta piekļuve attiecīgajai informācijai par pirmspārkāpuma vai pārkāpuma procedūrām joprojām ir ierobežota, un prasa uzlabot pārredzamību šajā jomā, pienācīgi ievērojot konfidencialitātes noteikumus;

| 53. | aicina dalībvalstis uzskatīt vienoto tirgu par kopīgu iniciatīvu, kurai nepieciešama koordinēta un kolektīva uzturēšana un kura ir nosacījums konkurētspējīgas ES ekonomikas izvedei; uzskata, ka no nepamatotu netarifu šķēršļu radītajām sekām galu galā cieš patērētāji, kam tiek liegta piekļuve jaunajām precēm un pakalpojumiem vietējos tirgos un kas saskaras ar augstākām cenām un samazinātu izvēli; uzskata, ka dalībvalstīm arī turpmāk būtu jāvelta laiks vienotā tirgus horizontālo problēmu risināšanai un to jomu noteikšanai, kurās par prioritāti nepieciešams izvirzīt vienas vai vairāku dalībvalstu veikti pasākumi vienotā tirgus uzturēšanai un pilnveidošanai; |
| --- | --- |

53.

aicina dalībvalstis uzskatīt vienoto tirgu par kopīgu iniciatīvu, kurai nepieciešama koordinēta un kolektīva uzturēšana un kura ir nosacījums konkurētspējīgas ES ekonomikas izvedei; uzskata, ka no nepamatotu netarifu šķēršļu radītajām sekām galu galā cieš patērētāji, kam tiek liegta piekļuve jaunajām precēm un pakalpojumiem vietējos tirgos un kas saskaras ar augstākām cenām un samazinātu izvēli; uzskata, ka dalībvalstīm arī turpmāk būtu jāvelta laiks vienotā tirgus horizontālo problēmu risināšanai un to jomu noteikšanai, kurās par prioritāti nepieciešams izvirzīt vienas vai vairāku dalībvalstu veikti pasākumi vienotā tirgus uzturēšanai un pilnveidošanai;

o

o o

| 54. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei, Eiropadomei un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

54.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei, Eiropadomei un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 93, 9.3.2016., 84. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0580.

---

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/112 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/112

---

P8_TA(2016)0237

Vienotā tirgus stratēģija

Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. maija rezolūcija par vienotā tirgus stratēģiju (2015/2354(INI))

(2018/C 076/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Direktīvu 2011/83/ES par patērētāju tiesībām un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/44/EK un atceļ Padomes Direktīvu 85/577/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Direktīvu 2011/83/ES par patērētāju tiesībām un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/44/EK un atceļ Padomes Direktīvu 85/577/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 28. oktobra paziņojumu “Vienotā tirgus pilnīgošana — plašākas iespējas cilvēkiem un uzņēmējdarbībai” (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 28. oktobra paziņojumu “Vienotā tirgus pilnīgošana — plašākas iespējas cilvēkiem un uzņēmējdarbībai” (COM(2015)0550),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2015. gada 28. oktobra darba dokumentu “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai — analīze un pierādījumi” (SWD(2015)0202), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2015. gada 28. oktobra darba dokumentu “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai — analīze un pierādījumi” (SWD(2015)0202),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2015. gada 28. oktobra darba dokumentu “Ziņojums par vienotā tirgus integrāciju un konkurētspēju ES un tās dalībvalstīs” (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2015. gada 28. oktobra darba dokumentu “Ziņojums par vienotā tirgus integrāciju un konkurētspēju ES un tās dalībvalstīs” (SWD(2015)0203),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 6. maija paziņojumu “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai” (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 6. maija paziņojumu “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai” (COM(2015)0192),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. aprīļa paziņojumu “Akts par vienoto tirgu. Divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot --uzticēšanos. “Kopīgiem spēkiem uz jaunu izaugsmi”” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. aprīļa paziņojumu “Akts par vienoto tirgu. Divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot --uzticēšanos. “Kopīgiem spēkiem uz jaunu izaugsmi”” (COM(2011)0206),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 3. oktobra paziņojumu “II vienotā tirgus akts.- Kopā jaunai izaugsmei” (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 3. oktobra paziņojumu “II vienotā tirgus akts.- Kopā jaunai izaugsmei” (COM(2012)0573),

| — | ņemot vērā Mario Monti2010. gada 9. maija ziņojumu Komisijas priekšsēdētājam “Jauna vienotā tirgus stratēģija — -Eiropas ekonomikas un sabiedrības rīcībā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Mario Monti2010. gada 9. maija ziņojumu Komisijas priekšsēdētājam “Jauna vienotā tirgus stratēģija — -Eiropas ekonomikas un sabiedrības rīcībā”,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 11. marta rezolūciju par vienotā tirgus pārvaldību 2015. gada Eiropas pusgadā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 11. marta rezolūciju par vienotā tirgus pārvaldību 2015. gada Eiropas pusgadā (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 11. decembra rezolūciju par rīcības plānu Eiropas mazumtirdzniecības nozarē — ieguvums visām iesaistītajām pusēm (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 11. decembra rezolūciju par rīcības plānu Eiropas mazumtirdzniecības nozarē — ieguvums visām iesaistītajām pusēm (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par virzību uz Digitālā vienotā tirgus aktu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par virzību uz Digitālā vienotā tirgus aktu (4),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 14. janvāra rezolūciju par efektīvām darba pārbaudēm kā stratēģiju darba apstākļu Eiropā uzlabošanai (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 14. janvāra rezolūciju par efektīvām darba pārbaudēm kā stratēģiju darba apstākļu Eiropā uzlabošanai (5),

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas pasūtīto 2014. gada septembra pētījumu “Eiropas neintegrācijas izmaksas vienotajā tirgū”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas pasūtīto 2014. gada septembra pētījumu “Eiropas neintegrācijas izmaksas vienotajā tirgū”,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas pasūtīto 2015. gada septembra pētījumu “Vienotā tirgus izveides pabeigšanas stratēģija: triljona euro bonuss”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas pasūtīto 2015. gada septembra pētījumu “Vienotā tirgus izveides pabeigšanas stratēģija: triljona euro bonuss”,

| — | ņemot vērā Komisijas pasūtīto 2015. gada 20. novembra pētījumu “Novēloto maksājumu direktīvas ex post novērtējums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas pasūtīto 2015. gada 20. novembra pētījumu “Novēloto maksājumu direktīvas ex post novērtējums”,

| — | ņemot vērā Komisijas pasūtīto 2014. gada novembra pētījumu “ES mēbeļu tirgus situācija un iespējamā mēbeļu izstrādājumu iniciatīva”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas pasūtīto 2014. gada novembra pētījumu “ES mēbeļu tirgus situācija un iespējamā mēbeļu izstrādājumu iniciatīva”,

| — | ņemot vērā 2015. gada oktobra vienotā tirgus rezultātu apkopojumu tiešsaistē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada oktobra vienotā tirgus rezultātu apkopojumu tiešsaistē,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A8-0171/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A8-0171/2016),

| A. | tā kā vienotais tirgus ir un paliek ES integrācijas stūrakmens un izaugsmes un darbvietu radīšanas dzinējspēks, kas sekmē tirdzniecību visā Eiropas Savienībā un vienlaikus nodrošina konkurētspējīgu sociālo tirgus ekonomiku, pamatojoties uz LES 3. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

A.

tā kā vienotais tirgus ir un paliek ES integrācijas stūrakmens un izaugsmes un darbvietu radīšanas dzinējspēks, kas sekmē tirdzniecību visā Eiropas Savienībā un vienlaikus nodrošina konkurētspējīgu sociālo tirgus ekonomiku, pamatojoties uz LES 3. panta 3. punktu;

| B. | tā kā Eiropas iekšējā tirgus padziļināšana joprojām ir būtisks ekonomikas jautājums, jo īpaši jaunu tehnoloģiju attīstības kontekstā, un šajā ziņā ir jāsasniedz tirgus kritiskā masa, lai veicinātu inovatīvu un konkurētspējīgu dalībnieku iesaistīšanos globālā mērogā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas iekšējā tirgus padziļināšana joprojām ir būtisks ekonomikas jautājums, jo īpaši jaunu tehnoloģiju attīstības kontekstā, un šajā ziņā ir jāsasniedz tirgus kritiskā masa, lai veicinātu inovatīvu un konkurētspējīgu dalībnieku iesaistīšanos globālā mērogā;

| C. | tā kā iepriekšējos gados vienotajā tirgū ir notikušas daudzas pozitīvas pārmaiņas, taču gandrīz visās jomās varētu darīt vairāk — stimulēt digitālas ievirzes tirgu, atbalstīt jaunuzņēmumus, integrēt globālās piegādes ķēdes, pilnveidot darba ņēmēju mobilitāti un sociālās tiesības, ieviest jaunus uzņēmējdarbības modeļus un atvieglināt tirgdarbību, savstarpēji atzīt, standartizēt un licencēt speciālistu darbību —, ja vien tiktu novērsti nepamatoti fiziski, juridiski un tehniski šķēršļi; |
| --- | --- |

C.

tā kā iepriekšējos gados vienotajā tirgū ir notikušas daudzas pozitīvas pārmaiņas, taču gandrīz visās jomās varētu darīt vairāk — stimulēt digitālas ievirzes tirgu, atbalstīt jaunuzņēmumus, integrēt globālās piegādes ķēdes, pilnveidot darba ņēmēju mobilitāti un sociālās tiesības, ieviest jaunus uzņēmējdarbības modeļus un atvieglināt tirgdarbību, savstarpēji atzīt, standartizēt un licencēt speciālistu darbību —, ja vien tiktu novērsti nepamatoti fiziski, juridiski un tehniski šķēršļi;

| D. | tā kā saskaņā ar Parlamenta pētījumu vienotā tirgus izveides pabeigšanas radītais ieguvums varētu būt triljons euro (kas atbilst potenciālajam efektivitātes ieguvumam EUR 615 miljardu apmērā gadā); tā kā vienotā tirgus sadrumstalotība ir viens no būtiskākajiem šķēršļiem, kas kavē straujāku strukturālo ekonomikas izaugsmi; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar Parlamenta pētījumu vienotā tirgus izveides pabeigšanas radītais ieguvums varētu būt triljons euro (kas atbilst potenciālajam efektivitātes ieguvumam EUR 615 miljardu apmērā gadā); tā kā vienotā tirgus sadrumstalotība ir viens no būtiskākajiem šķēršļiem, kas kavē straujāku strukturālo ekonomikas izaugsmi;

| E. | tā kā vienotā tirgus turpmākai integrācijai ir nepieciešama īsteni stratēģiska pieeja un tā kā, reaģējot uz izvirzītajiem uzdevumiem, ir jāveic gan politiski, gan tehniski pasākumi, īpaši tad, ja vienotajā tirgū ir nepamatoti ar tarifiem nesaistīti šķēršļi; |
| --- | --- |

E.

tā kā vienotā tirgus turpmākai integrācijai ir nepieciešama īsteni stratēģiska pieeja un tā kā, reaģējot uz izvirzītajiem uzdevumiem, ir jāveic gan politiski, gan tehniski pasākumi, īpaši tad, ja vienotajā tirgū ir nepamatoti ar tarifiem nesaistīti šķēršļi;

| F. | tā kā ES ir jāturpina īstena vienotā tirgus izveide, kas jāuzskata par kopīgu instrumentu, ko izmantotu visi iedzīvotāji, darba ņēmēji, ekonomikas dalībnieki un dalībvalstis, un tā kā vienotā tirgus potenciālu var pilnībā sasniegt tikai tad, ja tam ir pilnīgs visu dalībvalstu atbalsts un ja dalībvalstis savā starpā sadarbojas; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES ir jāturpina īstena vienotā tirgus izveide, kas jāuzskata par kopīgu instrumentu, ko izmantotu visi iedzīvotāji, darba ņēmēji, ekonomikas dalībnieki un dalībvalstis, un tā kā vienotā tirgus potenciālu var pilnībā sasniegt tikai tad, ja tam ir pilnīgs visu dalībvalstu atbalsts un ja dalībvalstis savā starpā sadarbojas;

| G. | tā kā ES līmeņa noteikumi un pasākumi būtu jāintegrē vienotā stratēģiskā redzējumā, un līdz ar to tie būtu savstarpēji saskaņoti un starp tiem nebūtu pretrunu; tā kā dalībvalstīm ir jāatturas īstenot diskriminējošus pasākumus, piemēram, paredzēt tirdzniecības un nodokļu tiesību aktus, kas skar tikai atsevišķas nozares vai uzņēmējdarbības modeļus un traucē konkurenci, kā rezultātā uzņēmumiem ir grūti sākt darbību konkrētā dalībvalstī, un šāda prakse ir nepārprotams iekšējā tirgus principu pārkāpums; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES līmeņa noteikumi un pasākumi būtu jāintegrē vienotā stratēģiskā redzējumā, un līdz ar to tie būtu savstarpēji saskaņoti un starp tiem nebūtu pretrunu; tā kā dalībvalstīm ir jāatturas īstenot diskriminējošus pasākumus, piemēram, paredzēt tirdzniecības un nodokļu tiesību aktus, kas skar tikai atsevišķas nozares vai uzņēmējdarbības modeļus un traucē konkurenci, kā rezultātā uzņēmumiem ir grūti sākt darbību konkrētā dalībvalstī, un šāda prakse ir nepārprotams iekšējā tirgus principu pārkāpums;

| H. | tā kā vienotais tirgus nav jāskata atsevišķi no citām horizontālās politikas jomām, jo īpaši tādām kā digitālais vienotais tirgus, veselība, sociālā un patērētāju aizsardzība, darba tiesības un iedzīvotāju mobilitāte, vide, ilgtspējīga attīstība, enerģētika, transports un ārpolitika; |
| --- | --- |

H.

tā kā vienotais tirgus nav jāskata atsevišķi no citām horizontālās politikas jomām, jo īpaši tādām kā digitālais vienotais tirgus, veselība, sociālā un patērētāju aizsardzība, darba tiesības un iedzīvotāju mobilitāte, vide, ilgtspējīga attīstība, enerģētika, transports un ārpolitika;

| I. | tā kā vienotā tirgus izveides pabeigšana produktu un pakalpojumu nozarē un šķēršļu likvidēšana ir galvenā prioritāte, kas prasa, lai dalībvalstis un ES iestādes īstenotu operatīvu pieeju; |
| --- | --- |

I.

tā kā vienotā tirgus izveides pabeigšana produktu un pakalpojumu nozarē un šķēršļu likvidēšana ir galvenā prioritāte, kas prasa, lai dalībvalstis un ES iestādes īstenotu operatīvu pieeju;

| J. | tā kā šķēršļi vienotajā tirgū samazina izvēles iespējas un paaugstina patērētājiem pieejamo produktu un pakalpojumu cenu; |
| --- | --- |

J.

tā kā šķēršļi vienotajā tirgū samazina izvēles iespējas un paaugstina patērētājiem pieejamo produktu un pakalpojumu cenu;

| K. | tā kā sociālie uzņēmumi Eiropā ir vāji atzīti un tā kā Eiropas līmeņa tiesiskajā regulējumā netiek atzīta lielākā daļa šādu uzņēmumu, un tie ar atšķirīgām juridiskām formām ir atzīti tikai dažās dalībvalstīs valsts līmenī; tā kā šāds ES tiesiskā regulējuma trūkums apgrūtina šo uzņēmumu spējas iekšējā tirgū darboties pārrobežu mērogā; |
| --- | --- |

K.

tā kā sociālie uzņēmumi Eiropā ir vāji atzīti un tā kā Eiropas līmeņa tiesiskajā regulējumā netiek atzīta lielākā daļa šādu uzņēmumu, un tie ar atšķirīgām juridiskām formām ir atzīti tikai dažās dalībvalstīs valsts līmenī; tā kā šāds ES tiesiskā regulējuma trūkums apgrūtina šo uzņēmumu spējas iekšējā tirgū darboties pārrobežu mērogā;

| L. | tā kā viltojumi rada ievērojamu apdraudējumu sabiedrības veselībai un drošībai un tā kā viltotu preču tirdzniecības kopējā vērtība iepriekšējo gadu laikā ir būtiski pieaugusi, pastiprinot viltošanas postošo ietekmi uz inovāciju, nodarbinātību un Eiropas uzņēmumu zīmoliem; |
| --- | --- |

L.

tā kā viltojumi rada ievērojamu apdraudējumu sabiedrības veselībai un drošībai un tā kā viltotu preču tirdzniecības kopējā vērtība iepriekšējo gadu laikā ir būtiski pieaugusi, pastiprinot viltošanas postošo ietekmi uz inovāciju, nodarbinātību un Eiropas uzņēmumu zīmoliem;

| M. | tā kā vienotā kapitāla tirgus izveide palīdzētu labāk īstenot risku pārrobežu dalīšanu, kā arī radīt likvīdākus tirgus; |
| --- | --- |

M.

tā kā vienotā kapitāla tirgus izveide palīdzētu labāk īstenot risku pārrobežu dalīšanu, kā arī radīt likvīdākus tirgus;

| N. | tā kā Komisijas apspriešanas par ģeogrāfisko bloķēšanu kopsavilkuma ziņojumā ir norādīts, ka patērētāji stingri atbalsta likumdošanas pasākumus ģeogrāfiskās bloķēšanas novēršanai; |
| --- | --- |

N.

tā kā Komisijas apspriešanas par ģeogrāfisko bloķēšanu kopsavilkuma ziņojumā ir norādīts, ka patērētāji stingri atbalsta likumdošanas pasākumus ģeogrāfiskās bloķēšanas novēršanai;

| O. | tā kā joprojām ir jūtamas finanšu krīzes ekonomiskās sekas un atsevišķās dalībvalstīs IKP vēl aizvien ir zem 2008. gada rādītāja; |
| --- | --- |

O.

tā kā joprojām ir jūtamas finanšu krīzes ekonomiskās sekas un atsevišķās dalībvalstīs IKP vēl aizvien ir zem 2008. gada rādītāja;

| P. | tā kā vienotajam tirgum ir raksturīgs pastāvi augsts bezdarba līmenis; tā kā kopš finanšu krīzes bezdarbnieku skaits ir palielinājies par vairāk nekā sešiem miljoniem; tā kā līdz 2015. gada beigām Savienībā bez darba bija vairāk nekā 22 miljoni cilvēku, |
| --- | --- |

P.

tā kā vienotajam tirgum ir raksturīgs pastāvi augsts bezdarba līmenis; tā kā kopš finanšu krīzes bezdarbnieku skaits ir palielinājies par vairāk nekā sešiem miljoniem; tā kā līdz 2015. gada beigām Savienībā bez darba bija vairāk nekā 22 miljoni cilvēku,

Politikas mērķi

| 1. | atbalsta Komisijas preču un pakalpojumu vienotā tirgus stratēģijas “Vienotā tirgus pilnīgošana — plašākas iespējas cilvēkiem un uzņēmējdarbībai” vispārējos mērķus un atzinīgi vērtē Komisijas pasākumus būtiskākajās jomās ar mērķi pilnībā izmantot vienotā tirgus potenciālu, lai ieguvēji būtu gan patērētāji, gan darbinieki un uzņēmumi, jo īpaši jaunuzņēmumi, un lai palielinātu ilgtspējīgu darbvietu skaitu, kā arī attīstītu MVU un sekmētu to izaugsmi; mudina Komisiju izstrādāt transversālu politiku, ar ko vienotais tirgus kļūtu taisnīgāks un konkurētspējīgāks saskaņā ar LESD II sadaļu par vispārēji piemērojamiem noteikumiem; |
| --- | --- |

1.

atbalsta Komisijas preču un pakalpojumu vienotā tirgus stratēģijas “Vienotā tirgus pilnīgošana — plašākas iespējas cilvēkiem un uzņēmējdarbībai” vispārējos mērķus un atzinīgi vērtē Komisijas pasākumus būtiskākajās jomās ar mērķi pilnībā izmantot vienotā tirgus potenciālu, lai ieguvēji būtu gan patērētāji, gan darbinieki un uzņēmumi, jo īpaši jaunuzņēmumi, un lai palielinātu ilgtspējīgu darbvietu skaitu, kā arī attīstītu MVU un sekmētu to izaugsmi; mudina Komisiju izstrādāt transversālu politiku, ar ko vienotais tirgus kļūtu taisnīgāks un konkurētspējīgāks saskaņā ar LESD II sadaļu par vispārēji piemērojamiem noteikumiem;

| 2. | atzīmē, ka būtisks Savienības mērķis ir izveidot iekšējo tirgu, kurā ir nodrošināta brīva personu pārvietošanās un brīva preču, pakalpojumu un kapitāla aprite; |
| --- | --- |

2.

atzīmē, ka būtisks Savienības mērķis ir izveidot iekšējo tirgu, kurā ir nodrošināta brīva personu pārvietošanās un brīva preču, pakalpojumu un kapitāla aprite;

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka ar minēto stratēģiju cenšas papildināt pasākumus citās jomās; uzskata, ka, uzlabojot jau sāktās iniciatīvas, ar šo stratēģiju itin labi var panākt ekonomikas uzplaukumu, palielināt ilgtspējīgu darbvietu radīšanu un izaugsmi, ar praktiskiem pasākumiem uzlabot Eiropas iedzīvotāju labklājību, padarīt Eiropas Savienību pievilcīgāku investīcijām un uzlabot Eiropas uzņēmumu globālo konkurētspēju; tomēr uzsver, ka, īstenojot šo stratēģiju, ir jānovērš dažādo iniciatīvu pretrunas un pārklāšanās; uzsver, ka priekšlikumiem būtu jābalstās uz pierādījumiem saskaņā ar labāka regulējuma principiem; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē to, ka ar minēto stratēģiju cenšas papildināt pasākumus citās jomās; uzskata, ka, uzlabojot jau sāktās iniciatīvas, ar šo stratēģiju itin labi var panākt ekonomikas uzplaukumu, palielināt ilgtspējīgu darbvietu radīšanu un izaugsmi, ar praktiskiem pasākumiem uzlabot Eiropas iedzīvotāju labklājību, padarīt Eiropas Savienību pievilcīgāku investīcijām un uzlabot Eiropas uzņēmumu globālo konkurētspēju; tomēr uzsver, ka, īstenojot šo stratēģiju, ir jānovērš dažādo iniciatīvu pretrunas un pārklāšanās; uzsver, ka priekšlikumiem būtu jābalstās uz pierādījumiem saskaņā ar labāka regulējuma principiem;

| 4. | uzsver, ka nekavējoties ir jāizskauž nepamatotie šķēršļi vienotajam tirgum, lai strauji gūtu taustāmus rezultātus tādās jomās kā konkurētspēja, ilgtspējīga izaugsme, pētniecība, inovācija, darbvietu radīšana, izvēles nodrošināšana patērētājiem un jauni uzņēmējdarbības modeļi; uzskata — lai sasniegtu šos mērķus, mums ir jācenšas saskaņot likumdošanu, ja tas ir vajadzīgs un atbilstīgi, un vienlaikus ir jāsaglabā pēc iespējas augstāks patērētāju aizsardzības līmenis, kā arī jāpieņem piemēroti pasākumi, ar ko novērst šķēršļus, kurus dalībvalstis ir noteikušas nepamatoti; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka nekavējoties ir jāizskauž nepamatotie šķēršļi vienotajam tirgum, lai strauji gūtu taustāmus rezultātus tādās jomās kā konkurētspēja, ilgtspējīga izaugsme, pētniecība, inovācija, darbvietu radīšana, izvēles nodrošināšana patērētājiem un jauni uzņēmējdarbības modeļi; uzskata — lai sasniegtu šos mērķus, mums ir jācenšas saskaņot likumdošanu, ja tas ir vajadzīgs un atbilstīgi, un vienlaikus ir jāsaglabā pēc iespējas augstāks patērētāju aizsardzības līmenis, kā arī jāpieņem piemēroti pasākumi, ar ko novērst šķēršļus, kurus dalībvalstis ir noteikušas nepamatoti;

| 5. | uzskata, ka stratēģijas “Eiropa 2020” vidusposma pārskatīšanā būtu jāizvirza vērienīgi mērķi, lai līdz 2020. gadam izveidotu konkurētspējīgu sociālo tirgus ekonomiku un panāktu ilgtspējīgu izaugsmi; uzsver, ka virzībā uz šo mērķi par prioritāti ir jānosaka vienotais tirgus; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka stratēģijas “Eiropa 2020” vidusposma pārskatīšanā būtu jāizvirza vērienīgi mērķi, lai līdz 2020. gadam izveidotu konkurētspējīgu sociālo tirgus ekonomiku un panāktu ilgtspējīgu izaugsmi; uzsver, ka virzībā uz šo mērķi par prioritāti ir jānosaka vienotais tirgus;

| 6. | aicina Komisiju un dalībvalstis būt inovatīvām, īstenojot vienotā tirgus tiesību aktus; uzsver darbietilpīgo nozaru, piemēram, mazumtirdzniecības un viesmīlības nozares, lielo potenciālu radīt darbvietas, nodrošināt integrāciju un risināt jauniešu bezdarba problēmu;; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju un dalībvalstis būt inovatīvām, īstenojot vienotā tirgus tiesību aktus; uzsver darbietilpīgo nozaru, piemēram, mazumtirdzniecības un viesmīlības nozares, lielo potenciālu radīt darbvietas, nodrošināt integrāciju un risināt jauniešu bezdarba problēmu;;

| 7. | uzskata, ka, strādājot pie vienotā tirgus stratēģijas, ir pilnībā jāīsteno un jāņem vērā Mario Monti 2010. gada ziņojums “Jauna vienotā tirgus stratēģija”; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka, strādājot pie vienotā tirgus stratēģijas, ir pilnībā jāīsteno un jāņem vērā Mario Monti 2010. gada ziņojums “Jauna vienotā tirgus stratēģija”;

| 8. | uzsver, ka vienotā tirgus stratēģijā nedrīkst atstāt novārtā potenciālu, kāds rūpniecības nozarei piemīt ilgtspējīgas izaugsmes un kvalitatīvas nodarbinātības panākšanā Eiropā; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka vienotā tirgus stratēģijā nedrīkst atstāt novārtā potenciālu, kāds rūpniecības nozarei piemīt ilgtspējīgas izaugsmes un kvalitatīvas nodarbinātības panākšanā Eiropā;

| 9. | uzskata, ka iekšējais pieprasījums — un jo īpaši pirktspējas palielināšana, inovatīvu pasākumu pieņemšana un ieguldījumi zaļajā ekonomikā— ir priekšnoteikums tam, lai pilnībā izmantotu vienotā tirgus potenciālu un veicinātu ilgtspējīgu izaugsmi; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka iekšējais pieprasījums — un jo īpaši pirktspējas palielināšana, inovatīvu pasākumu pieņemšana un ieguldījumi zaļajā ekonomikā— ir priekšnoteikums tam, lai pilnībā izmantotu vienotā tirgus potenciālu un veicinātu ilgtspējīgu izaugsmi;

Mūsdienīgs un inovatīvāks vienotais tirgus

| 10. | atzinīgi vērtē to, ka stratēģijā uzmanība ir pievērsta aspektiem, kuru mērķis ir atbalstīt uzņēmumus, jo īpaši MVU, mikrouzņēmumus un jaunuzņēmumus, paplašināt to darbības mērogu, izaugsmi un pozīciju vienotajā tirgū, tādējādi sekmējot šo uzņēmumu inovāciju un spējas radīt darbvietas; uzsver, ka visas iniciatīvas MVU un jaunuzņēmumu atbalstam ir jāīsteno nekavējoties un jāuzskata par prioritārām, tomēr atgādina, ka ar šīm iniciatīvām nebūtu jānodrošina iespēja negodīgiem uzņēmumiem apiet spēkā esošos tiesību aktus, pazemināt darba ņēmēju un patērētāju standartus, kā arī palielināt korporatīvās krāpšanas risku, noziedzīgas darbības un pastkastīšu uzņēmumu skaitu; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē to, ka stratēģijā uzmanība ir pievērsta aspektiem, kuru mērķis ir atbalstīt uzņēmumus, jo īpaši MVU, mikrouzņēmumus un jaunuzņēmumus, paplašināt to darbības mērogu, izaugsmi un pozīciju vienotajā tirgū, tādējādi sekmējot šo uzņēmumu inovāciju un spējas radīt darbvietas; uzsver, ka visas iniciatīvas MVU un jaunuzņēmumu atbalstam ir jāīsteno nekavējoties un jāuzskata par prioritārām, tomēr atgādina, ka ar šīm iniciatīvām nebūtu jānodrošina iespēja negodīgiem uzņēmumiem apiet spēkā esošos tiesību aktus, pazemināt darba ņēmēju un patērētāju standartus, kā arī palielināt korporatīvās krāpšanas risku, noziedzīgas darbības un pastkastīšu uzņēmumu skaitu;

| 11. | uzskata, ka stratēģija var sniegt jaunas iespējas MVU, kas ir ES ekonomikas pamats, kā arī mikrouzņēmumiem un inovatīviem jaunuzņēmumiem; uzskata, ka piemērotas uzņēmējdarbības vides izveide, MVU paredzēto privātā riska kapitāla shēmu uzlabošana, atbilstīgas likumdošanas izstrāde un principa “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” pilnīga piemērošana visā vienotajā tirgū ir būtiski priekšnoteikumi, kas varētu sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka stratēģija var sniegt jaunas iespējas MVU, kas ir ES ekonomikas pamats, kā arī mikrouzņēmumiem un inovatīviem jaunuzņēmumiem; uzskata, ka piemērotas uzņēmējdarbības vides izveide, MVU paredzēto privātā riska kapitāla shēmu uzlabošana, atbilstīgas likumdošanas izstrāde un principa “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” pilnīga piemērošana visā vienotajā tirgū ir būtiski priekšnoteikumi, kas varētu sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu;

| 12. | uzskata, ka administratīvā sloga un regulējuma izpildes radīto izmaksu samazināšana uzņēmumiem un jo īpaši MVU, kā arī nevajadzīgu tiesību aktu atcelšana, vienlaikus turpinot augstu standartu nodrošināšanu patērētāju, darba ņēmēju, veselības un vides aizsardzības jomā, ir priekšnoteikums stratēģijas mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka administratīvā sloga un regulējuma izpildes radīto izmaksu samazināšana uzņēmumiem un jo īpaši MVU, kā arī nevajadzīgu tiesību aktu atcelšana, vienlaikus turpinot augstu standartu nodrošināšanu patērētāju, darba ņēmēju, veselības un vides aizsardzības jomā, ir priekšnoteikums stratēģijas mērķu sasniegšanai;

| 13. | uzskata, ka ir jāapsver iespējamo objektīvo kritēriju un rādītāju kopums termina “inovatīvi jaunuzņēmumi, MVU un sociālie uzņēmumi” definīcijai, ko varētu izmantot kā atsauci saistītu pasākumu pieņemšanā; aicina Komisiju ierosināt šādus kritērijus un rādītājus; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka ir jāapsver iespējamo objektīvo kritēriju un rādītāju kopums termina “inovatīvi jaunuzņēmumi, MVU un sociālie uzņēmumi” definīcijai, ko varētu izmantot kā atsauci saistītu pasākumu pieņemšanā; aicina Komisiju ierosināt šādus kritērijus un rādītājus;

| 14. | uzsver, ka ir jāveicina sociālo uzņēmumu darbība iekšējā tirgus politikā, paturot prātā, ka ES ir apmēram 2 miljoni sociālo uzņēmumu, kas ir aptuveni 10–12 % no visiem Eiropas uzņēmumiem; turklāt uzsver, ka sociālā ekonomika strauji aug, nodrošina kvalitatīvus produktus un pakalpojumus, kā arī rada kvalitatīvas darbvietas; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka ir jāveicina sociālo uzņēmumu darbība iekšējā tirgus politikā, paturot prātā, ka ES ir apmēram 2 miljoni sociālo uzņēmumu, kas ir aptuveni 10–12 % no visiem Eiropas uzņēmumiem; turklāt uzsver, ka sociālā ekonomika strauji aug, nodrošina kvalitatīvus produktus un pakalpojumus, kā arī rada kvalitatīvas darbvietas;

| 15. | aicina Komisiju prasīt, lai ar REFIT platformu novērstu šķēršļus inovācijai, un papildus priekšlikumam par Eiropas Inovācijas padomes izveidi iesniegt priekšlikumus par to, kā šādus šķēršļus samazināt vai izskaust; uzsver, ka šis process nedrīkst mazināt nodarbinātību, patērētāju aizsardzību un vides standartus; uzskata — lai nodrošinātu labāku regulējumu, ir jāpārskata spēkā esošie tiesību akti, kas vajadzības gadījumā ir jāvienkāršo, lai tie būtu piemēroti paredzētajam mērķim, savukārt visiem jaunajiem tiesību aktiem jau no izstrādes brīža ir jābūt orientētiem uz nākotni un digitāliem un tajos jāievēro princips “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem”; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju prasīt, lai ar REFIT platformu novērstu šķēršļus inovācijai, un papildus priekšlikumam par Eiropas Inovācijas padomes izveidi iesniegt priekšlikumus par to, kā šādus šķēršļus samazināt vai izskaust; uzsver, ka šis process nedrīkst mazināt nodarbinātību, patērētāju aizsardzību un vides standartus; uzskata — lai nodrošinātu labāku regulējumu, ir jāpārskata spēkā esošie tiesību akti, kas vajadzības gadījumā ir jāvienkāršo, lai tie būtu piemēroti paredzētajam mērķim, savukārt visiem jaunajiem tiesību aktiem jau no izstrādes brīža ir jābūt orientētiem uz nākotni un digitāliem un tajos jāievēro princips “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem”;

| 16. | atzīmē, ka labs regulējums var nākt par labu gan uzņēmumiem, gan darba ņēmējiem un var veicināt ekonomikas izaugsmi un kvalitatīvas darbvietas vienotajā tirgū; atzīmē Komisijas labāka regulējuma programmu, kas ietver ieinteresēto personu ciešāku iesaistīšanu, piemēram, ar REFIT platformas starpniecību, un nostiprinātus ietekmes novērtējumus; uzsver, ka ir jāizvērtē ne tikai likumdošanas īstermiņa ietekme, bet arī ilgtermiņa vērtība, kā arī sekas, kādas būtu attiecīgo tiesību aktu neieviešanai; uzskata, ka labāka, efektīvāka un vienkāršāka likumdošana samazinās administratīvo slogu un sekmēs izaugsmi un darbvietu radīšanu, vienlaikus turpinot augstu standartu nodrošināšanu patērētāju, darba ņēmēju, veselības un vides aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

16.

atzīmē, ka labs regulējums var nākt par labu gan uzņēmumiem, gan darba ņēmējiem un var veicināt ekonomikas izaugsmi un kvalitatīvas darbvietas vienotajā tirgū; atzīmē Komisijas labāka regulējuma programmu, kas ietver ieinteresēto personu ciešāku iesaistīšanu, piemēram, ar REFIT platformas starpniecību, un nostiprinātus ietekmes novērtējumus; uzsver, ka ir jāizvērtē ne tikai likumdošanas īstermiņa ietekme, bet arī ilgtermiņa vērtība, kā arī sekas, kādas būtu attiecīgo tiesību aktu neieviešanai; uzskata, ka labāka, efektīvāka un vienkāršāka likumdošana samazinās administratīvo slogu un sekmēs izaugsmi un darbvietu radīšanu, vienlaikus turpinot augstu standartu nodrošināšanu patērētāju, darba ņēmēju, veselības un vides aizsardzības jomā;

| 17. | uzskata — lai turpinātu vienotā tirgus attīstību, ir jālikvidē šķēršļi tirdzniecībai dalībvalstu starpā; atbalsta Eiropadomes 2016. gada februāra deklarāciju par konkurētspēju, īpaši apņemšanos vienkāršot regulējumu un samazināt slogu, un darīt vairāk, lai samazinātu ES regulējuma radīto kopējo slogu, jo īpaši MVU un mikrouzņēmumiem, kā arī, ja vien iespējams, izvirzīt sloga samazināšanas mērķus konkrētās nozarēs; ierosina nekavējoties sākt darbu pie šādu sloga samazināšanas mērķu izvirzīšanas; |
| --- | --- |

17.

uzskata — lai turpinātu vienotā tirgus attīstību, ir jālikvidē šķēršļi tirdzniecībai dalībvalstu starpā; atbalsta Eiropadomes 2016. gada februāra deklarāciju par konkurētspēju, īpaši apņemšanos vienkāršot regulējumu un samazināt slogu, un darīt vairāk, lai samazinātu ES regulējuma radīto kopējo slogu, jo īpaši MVU un mikrouzņēmumiem, kā arī, ja vien iespējams, izvirzīt sloga samazināšanas mērķus konkrētās nozarēs; ierosina nekavējoties sākt darbu pie šādu sloga samazināšanas mērķu izvirzīšanas;

| 18. | uzskata — lai sasniegtu vienotā tirgus mērķus, panāktu izaugsmi un radītu darbvietas, ES ir jāpalielina konkurētspēja, kā tas noteikts Eiropadomes deklarācijā par konkurētspēju; |
| --- | --- |

18.

uzskata — lai sasniegtu vienotā tirgus mērķus, panāktu izaugsmi un radītu darbvietas, ES ir jāpalielina konkurētspēja, kā tas noteikts Eiropadomes deklarācijā par konkurētspēju;

| 19. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos risināt jautājumu par nodokļu koordinācijas trūkumu ES un jo īpaši grūtības, ar kādām MVU saskaras atšķirīgo valsts PVN noteikumu sarežģītības dēļ; pilnībā atbalsta Komisiju saistībā ar PVN sistēmas reformu; aicina Komisiju apsvērt to, kā grozīt jaunos noteikumus par PVN piemērošanas vietu digitālajiem pakalpojumiem, lai pielāgotos mazo uzņēmumu un mikrouzņēmumu īpašajām vajadzībām; aicina Komisiju izvērtēt, vai var panākt lielāku saskaņotību, un jo īpaši izvērtēt, vai ir iespējams vienkāršot PVN pieeju (vienas kategorijas precēm) e-komercijas nozarē; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos risināt jautājumu par nodokļu koordinācijas trūkumu ES un jo īpaši grūtības, ar kādām MVU saskaras atšķirīgo valsts PVN noteikumu sarežģītības dēļ; pilnībā atbalsta Komisiju saistībā ar PVN sistēmas reformu; aicina Komisiju apsvērt to, kā grozīt jaunos noteikumus par PVN piemērošanas vietu digitālajiem pakalpojumiem, lai pielāgotos mazo uzņēmumu un mikrouzņēmumu īpašajām vajadzībām; aicina Komisiju izvērtēt, vai var panākt lielāku saskaņotību, un jo īpaši izvērtēt, vai ir iespējams vienkāršot PVN pieeju (vienas kategorijas precēm) e-komercijas nozarē;

| 20. | atbalsta Komisijas centienus nodrošināt Eiropas Savienībā nodokļu taisnīgumu un cīnīties pret agresīvu nodokļu plānošanu un nodokļu apiešanas praksi; aicina Komisiju galveno uzmanību pievērst katras valsts pienākumam ziņot par koncerniem, kas veic pārrobežu darbību; |
| --- | --- |

20.

atbalsta Komisijas centienus nodrošināt Eiropas Savienībā nodokļu taisnīgumu un cīnīties pret agresīvu nodokļu plānošanu un nodokļu apiešanas praksi; aicina Komisiju galveno uzmanību pievērst katras valsts pienākumam ziņot par koncerniem, kas veic pārrobežu darbību;

| 21. | vērš uzmanību uz grūtībām, ar kādām finansējuma nodrošināšanas ziņā saskaras uzņēmumi un jo īpaši MVU un jaunuzņēmumi; norāda, ka ārējo faktoru atšķirības, piemēram, atvieglota piekļuve kredītiem, nodokļu režīms un noteikumi, kas regulē darba attiecības, nozīmē, ka MVU salīdzinājumā ar citiem nonāk neizdevīgākā situācijā; aicina Komisiju gan turpināt nozīmīgā atbalsta sniegšanu šiem uzņēmumiem ar Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) un programmu, piemēram, “Apvārsnis 2020”, COSME un ESI fondu, starpniecību, gan apzināt iespējas, kā vēl vairāk atvieglināt iespējas piekļūt šīm un citām programmām un instrumentiem, jo īpaši mikrouzņēmumiem, piemēram, samazinot pieteikumu iesniegšanas laiku līdz sešiem mēnešiem un vēl vairāk vienkāršojot attiecīgās procedūras, kā arī veicinot informētību par Eiropas finansējuma iespējām; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izmantot COSME programmas līdzekļus, lai finansētu informācijas kampaņas, kas paredzētas jauniem un inovatīviem MVU; aicina šīm kampaņām piesaistīt visas reģionālās un vietējās iestādes, kuras atbild par atbalstu uzņēmumiem, jo īpaši iestādes, kas piedalās Eiropas Biznesa atbalsta tīklā; uzskata, ka vienkāršošana ir galvenais priekšnoteikums tam, lai nodrošinātu finansējuma pieejamību MVU un jaunuzņēmumiem; aicina Komisiju pārliecināties, vai kolektīvo finansēšanu var netraucēti īstenot pārrobežu mērogā; |
| --- | --- |

21.

vērš uzmanību uz grūtībām, ar kādām finansējuma nodrošināšanas ziņā saskaras uzņēmumi un jo īpaši MVU un jaunuzņēmumi; norāda, ka ārējo faktoru atšķirības, piemēram, atvieglota piekļuve kredītiem, nodokļu režīms un noteikumi, kas regulē darba attiecības, nozīmē, ka MVU salīdzinājumā ar citiem nonāk neizdevīgākā situācijā; aicina Komisiju gan turpināt nozīmīgā atbalsta sniegšanu šiem uzņēmumiem ar Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) un programmu, piemēram, “Apvārsnis 2020”, COSME un ESI fondu, starpniecību, gan apzināt iespējas, kā vēl vairāk atvieglināt iespējas piekļūt šīm un citām programmām un instrumentiem, jo īpaši mikrouzņēmumiem, piemēram, samazinot pieteikumu iesniegšanas laiku līdz sešiem mēnešiem un vēl vairāk vienkāršojot attiecīgās procedūras, kā arī veicinot informētību par Eiropas finansējuma iespējām; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izmantot COSME programmas līdzekļus, lai finansētu informācijas kampaņas, kas paredzētas jauniem un inovatīviem MVU; aicina šīm kampaņām piesaistīt visas reģionālās un vietējās iestādes, kuras atbild par atbalstu uzņēmumiem, jo īpaši iestādes, kas piedalās Eiropas Biznesa atbalsta tīklā; uzskata, ka vienkāršošana ir galvenais priekšnoteikums tam, lai nodrošinātu finansējuma pieejamību MVU un jaunuzņēmumiem; aicina Komisiju pārliecināties, vai kolektīvo finansēšanu var netraucēti īstenot pārrobežu mērogā;

| 22. | aicina Komisiju apsvērt MVU sūtņu tīkla stiprināšanu, veicot vairākus pasākumus, ar ko uzlabot MVU izpratni par šo instrumentu un tā redzamību, nostiprināt apmaiņu starp katras dalībvalsts MVU sūtni un attiecīgajiem MVU pārstāvjiem un reizi gadā par tīkla darbībām ziņot Parlamentam, vienlaikus nepieļaujot birokrātijas palielināšanos; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju apsvērt MVU sūtņu tīkla stiprināšanu, veicot vairākus pasākumus, ar ko uzlabot MVU izpratni par šo instrumentu un tā redzamību, nostiprināt apmaiņu starp katras dalībvalsts MVU sūtni un attiecīgajiem MVU pārstāvjiem un reizi gadā par tīkla darbībām ziņot Parlamentam, vienlaikus nepieļaujot birokrātijas palielināšanos;

| 23. | norāda, ka, neraugoties uz to, ka Eiropas Parlaments 2011. gada februārī pieņēma direktīvu par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos, Eiropā ik gadu tūkstošiem MVU un jaunuzņēmumu bankrotē, gaidot, kad tiks apmaksāti izrakstītie rēķini, tostarp tie, kas izrakstīti valsts pārvaldes iestādēm; aicina Komisiju un dalībvalstis darīt vairāk, lai atvieglinātu Novēloto maksājumu direktīvas piemērošanu un izpildi; turklāt gadījumā, ja Novēloto maksājumu direktīvas īstenošana nav apmierinoša, aicina dalībvalstis apsvērt piemērotus kompensācijas veidus uzņēmumiem, kuru parādnieki ir valsts pārvaldes iestādes, lai tiem šādu parādu dēļ nebūtu jābankrotē; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka, neraugoties uz to, ka Eiropas Parlaments 2011. gada februārī pieņēma direktīvu par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos, Eiropā ik gadu tūkstošiem MVU un jaunuzņēmumu bankrotē, gaidot, kad tiks apmaksāti izrakstītie rēķini, tostarp tie, kas izrakstīti valsts pārvaldes iestādēm; aicina Komisiju un dalībvalstis darīt vairāk, lai atvieglinātu Novēloto maksājumu direktīvas piemērošanu un izpildi; turklāt gadījumā, ja Novēloto maksājumu direktīvas īstenošana nav apmierinoša, aicina dalībvalstis apsvērt piemērotus kompensācijas veidus uzņēmumiem, kuru parādnieki ir valsts pārvaldes iestādes, lai tiem šādu parādu dēļ nebūtu jābankrotē;

| 24. | novērtē likumdošanas iniciatīvu par uzņēmumu maksātnespēju, tostarp agrīnu restrukturēšanu un otrās iespējas došanu, kas nodrošinās, ka dalībvalstis rada regulatīvo vidi, kurā akceptē, ka dažreiz var arī neizdoties, un tiek mudināta inovācija, taču norāda, ka bankrotējušo uzņēmumu izmaksas un darbības sekas ietekmē ne tikai uzņēmuma īpašnieku un akcionārus, bet arī kreditorus, uzņēmuma darbiniekus un nodokļu maksātājus; aicina Komisiju nodrošināt, lai ar šo iniciatīvu tiktu saskaņotas maksātnespējas procedūras visā ES un samazināts procedūru ilgums un izmaksas; |
| --- | --- |

24.

novērtē likumdošanas iniciatīvu par uzņēmumu maksātnespēju, tostarp agrīnu restrukturēšanu un otrās iespējas došanu, kas nodrošinās, ka dalībvalstis rada regulatīvo vidi, kurā akceptē, ka dažreiz var arī neizdoties, un tiek mudināta inovācija, taču norāda, ka bankrotējušo uzņēmumu izmaksas un darbības sekas ietekmē ne tikai uzņēmuma īpašnieku un akcionārus, bet arī kreditorus, uzņēmuma darbiniekus un nodokļu maksātājus; aicina Komisiju nodrošināt, lai ar šo iniciatīvu tiktu saskaņotas maksātnespējas procedūras visā ES un samazināts procedūru ilgums un izmaksas;

| 25. | pauž nožēlu par to, ka Komisija pietiekami neuzsvēra amatnieku un MVU tradicionālās ražošanas specifisko nozīmi, kas būtiski veicina gan konkurētspēju, gan ekonomisko stabilitāti Eiropā; mudina Komisiju izmantot visu ražošanas nozares digitalizācijas un inovācijas potenciālu, īpaši attiecībā uz mikroražotājiem, mazajiem ražotājiem un jaunuzņēmumiem, kā arī mazāk industrializētiem reģioniem, lai palīdzētu mazināt reģionālās atšķirības un atdzīvinātu vietējo ekonomiku; uzskata, ka ir jānāk klajā ar spēcīgāku MVU un amatniecības politiku un ka tai jābūt vienai no visu Eiropas iestāžu un dalībvalstu nākamo gadu galvenajām prioritātēm; |
| --- | --- |

25.

pauž nožēlu par to, ka Komisija pietiekami neuzsvēra amatnieku un MVU tradicionālās ražošanas specifisko nozīmi, kas būtiski veicina gan konkurētspēju, gan ekonomisko stabilitāti Eiropā; mudina Komisiju izmantot visu ražošanas nozares digitalizācijas un inovācijas potenciālu, īpaši attiecībā uz mikroražotājiem, mazajiem ražotājiem un jaunuzņēmumiem, kā arī mazāk industrializētiem reģioniem, lai palīdzētu mazināt reģionālās atšķirības un atdzīvinātu vietējo ekonomiku; uzskata, ka ir jānāk klajā ar spēcīgāku MVU un amatniecības politiku un ka tai jābūt vienai no visu Eiropas iestāžu un dalībvalstu nākamo gadu galvenajām prioritātēm;

| 26. | atzinīgi vērtē Komisijas vienoto digitālo vārteju, kuras pamatā vajadzētu būt pašreizējiem vienotajiem kontaktpunktiem, kas izveidoti saskaņā ar Pakalpojumu direktīvu, un kuras mērķis ir savienot vienotos kontaktpunktus ar citiem līdzīgiem vienotā tirgus tīkliem; aicina Komisiju apzināt visus veidus, kā vislabāk izmantot vienoto digitālo vārteju, lai palīdzētu Eiropas jaunuzņēmumiem attīstīties un kļūt starptautiski pazīstamiem, un aicina sniegt precīzu un skaidru informāciju dažādās valodās par visām procedūrām un formalitātēm, kas nepieciešamas, lai veiktu darbību iekšzemē vai citā ES valstī; mudina Komisiju izveidot uzņēmumiem un patērētājiem paredzētu vienotu piekļuves punktu, kurā sniegtu visu ar vienoto tirgu saistīto informāciju, palīdzību, un problēmu risināšanas pakalpojumus, kā arī informāciju par valsts un ES mēroga procedūrām, kas nepieciešamas, lai veiktu pārrobežu darbību ES; mudina Komisiju nodrošināt minēto pasākumu strauju īstenošanu; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē Komisijas vienoto digitālo vārteju, kuras pamatā vajadzētu būt pašreizējiem vienotajiem kontaktpunktiem, kas izveidoti saskaņā ar Pakalpojumu direktīvu, un kuras mērķis ir savienot vienotos kontaktpunktus ar citiem līdzīgiem vienotā tirgus tīkliem; aicina Komisiju apzināt visus veidus, kā vislabāk izmantot vienoto digitālo vārteju, lai palīdzētu Eiropas jaunuzņēmumiem attīstīties un kļūt starptautiski pazīstamiem, un aicina sniegt precīzu un skaidru informāciju dažādās valodās par visām procedūrām un formalitātēm, kas nepieciešamas, lai veiktu darbību iekšzemē vai citā ES valstī; mudina Komisiju izveidot uzņēmumiem un patērētājiem paredzētu vienotu piekļuves punktu, kurā sniegtu visu ar vienoto tirgu saistīto informāciju, palīdzību, un problēmu risināšanas pakalpojumus, kā arī informāciju par valsts un ES mēroga procedūrām, kas nepieciešamas, lai veiktu pārrobežu darbību ES; mudina Komisiju nodrošināt minēto pasākumu strauju īstenošanu;

| 27. | norāda, ka uzņēmumi, jo īpaši MVU, vai nu nezina citā dalībvalstī piemērojamos noteikumus, vai arī uzņēmumiem ir grūti atrast un saprast informāciju par savai uzņēmējdarbībai piemērojamajiem noteikumiem un procedūrām; aicina Komisiju sasaistīt visus dažādos portālus, piekļuves punktus un informatīvās tīmekļa vietnes vienā vārtejā, kas MVU un jaunuzņēmumiem nodrošinās lietotājam draudzīgu informāciju, lai šie uzņēmumi varētu pieņemt kompetentus lēmumus, kā arī ietaupīt laiku un izmaksas; |
| --- | --- |

27.

norāda, ka uzņēmumi, jo īpaši MVU, vai nu nezina citā dalībvalstī piemērojamos noteikumus, vai arī uzņēmumiem ir grūti atrast un saprast informāciju par savai uzņēmējdarbībai piemērojamajiem noteikumiem un procedūrām; aicina Komisiju sasaistīt visus dažādos portālus, piekļuves punktus un informatīvās tīmekļa vietnes vienā vārtejā, kas MVU un jaunuzņēmumiem nodrošinās lietotājam draudzīgu informāciju, lai šie uzņēmumi varētu pieņemt kompetentus lēmumus, kā arī ietaupīt laiku un izmaksas;

| 28. | aicina Komisiju vienotos kontaktpunktus pārveidot no regulatīva portāla uz pilntiesīgu tiešsaistes uzņēmējdarbības portālu sistēmu, ar ko veicina regulāru informācijas apmaiņu uzņēmumu pārstāvju starpā un palīdz valsts uzņēmumiem un iedzīvotājiem konkurēt citās ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju vienotos kontaktpunktus pārveidot no regulatīva portāla uz pilntiesīgu tiešsaistes uzņēmējdarbības portālu sistēmu, ar ko veicina regulāru informācijas apmaiņu uzņēmumu pārstāvju starpā un palīdz valsts uzņēmumiem un iedzīvotājiem konkurēt citās ES dalībvalstīs;

| 29. | atgādina, cik svarīgi ir stiprināt un optimizēt pašreizējos MVU paredzētos vienotā tirgus instrumentus, lai vienkāršotu šo uzņēmumu pārrobežu darbības paplašināšanu; mudina Komisiju un dalībvalstis lielāku uzmanību pievērst produktu kontaktpunktu un vienoto kontaktpunktu darbības saskaņošanai un uzlabošanai; |
| --- | --- |

29.

atgādina, cik svarīgi ir stiprināt un optimizēt pašreizējos MVU paredzētos vienotā tirgus instrumentus, lai vienkāršotu šo uzņēmumu pārrobežu darbības paplašināšanu; mudina Komisiju un dalībvalstis lielāku uzmanību pievērst produktu kontaktpunktu un vienoto kontaktpunktu darbības saskaņošanai un uzlabošanai;

| 30. | atgādina, ka steidzami ir jānodrošina atbilstīgs patērētāju aizsardzības līmenis gan tiešsaistē, gan bezsaistē; uzsver, ka visiem ekonomikas dalībniekiem, kuri vienotajā tirgū darbojas tiešsaistē vai bezsaistē, ir jāveic visi saprātīgie un piemērotie pasākumi viltošanas apkarošanai, lai nodrošinātu patērētāju aizsardzību un produktu drošību; |
| --- | --- |

30.

atgādina, ka steidzami ir jānodrošina atbilstīgs patērētāju aizsardzības līmenis gan tiešsaistē, gan bezsaistē; uzsver, ka visiem ekonomikas dalībniekiem, kuri vienotajā tirgū darbojas tiešsaistē vai bezsaistē, ir jāveic visi saprātīgie un piemērotie pasākumi viltošanas apkarošanai, lai nodrošinātu patērētāju aizsardzību un produktu drošību;

| 31. | uzsver, ka strauji attīstās sadarbīgā ekonomika un, lai gan tiek mainīts veids, kādā tiek sniegti un patērēti daudzi pakalpojumi un resursi, šī ekonomika var veicināt inovāciju un sniegt papildu ieguvumus un iespējas uzņēmumiem un patērētājiem vienotajā tirgū; uzsver ekonomiskos, sociālos un vides ieguvumus un uzdevumus, ko rada sadarbīgā ekonomika; aicina Komisiju koordinēt dalībvalstu centienus rast īstermiņa vai ilgtermiņa likumdošanas risinājumus vis-à-vis sadarbīgo ekonomiku; aicina Komisiju un dalībvalstis nākt klajā ar priekšlikumiem, kā sadarbīgajā ekonomikā novērst ļaunprātīgu izmantošanu nodarbinātības un nodokļu jomā; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka strauji attīstās sadarbīgā ekonomika un, lai gan tiek mainīts veids, kādā tiek sniegti un patērēti daudzi pakalpojumi un resursi, šī ekonomika var veicināt inovāciju un sniegt papildu ieguvumus un iespējas uzņēmumiem un patērētājiem vienotajā tirgū; uzsver ekonomiskos, sociālos un vides ieguvumus un uzdevumus, ko rada sadarbīgā ekonomika; aicina Komisiju koordinēt dalībvalstu centienus rast īstermiņa vai ilgtermiņa likumdošanas risinājumus vis-à-vis sadarbīgo ekonomiku; aicina Komisiju un dalībvalstis nākt klajā ar priekšlikumiem, kā sadarbīgajā ekonomikā novērst ļaunprātīgu izmantošanu nodarbinātības un nodokļu jomā;

| 32. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņoto iniciatīvu par sadarbīgo ekonomiku un nodomu analizēt šajā jomā izveidotos uzņēmumus un izskaidrot, izdodot norādījumus, mijiedarbību starp spēkā esošajiem ES tiesību noteikumiem attiecībā uz sadarbīgās ekonomikas uzņēmējdarbības modeļu piemērošanu un darbību; uzskata, ka regulatīvajai politikai šajā jomā jābūt elastīgai, ļaujot to atbilstīgi un nekavējoties piemērot strauji mainīgajā nozarē, kas prasa ātras un efektīvas korekcijas; uzsver, ka digitālajā ekonomikā ir jāpiemēro un jāievēro arī spēkā esošie patērētāju aizsardzības standarti; aicina Komisiju nodrošināt labākos iespējamos apstākļus, lai sadarbīgā ekonomika varētu attīstīties un plaukt; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņoto iniciatīvu par sadarbīgo ekonomiku un nodomu analizēt šajā jomā izveidotos uzņēmumus un izskaidrot, izdodot norādījumus, mijiedarbību starp spēkā esošajiem ES tiesību noteikumiem attiecībā uz sadarbīgās ekonomikas uzņēmējdarbības modeļu piemērošanu un darbību; uzskata, ka regulatīvajai politikai šajā jomā jābūt elastīgai, ļaujot to atbilstīgi un nekavējoties piemērot strauji mainīgajā nozarē, kas prasa ātras un efektīvas korekcijas; uzsver, ka digitālajā ekonomikā ir jāpiemēro un jāievēro arī spēkā esošie patērētāju aizsardzības standarti; aicina Komisiju nodrošināt labākos iespējamos apstākļus, lai sadarbīgā ekonomika varētu attīstīties un plaukt;

| 33. | uzsver, ka sadarbīgās ekonomikas jaunās drošības īpatnības, tādas kā maksājumu drošība, ģeolokalizācija un apdrošināšana, palielina patērētāju veiktspēju, un tāpēc prasa izvērtēt, kādos gadījumos ex post tiesiskās aizsardzības līdzekļi varētu būt efektīvāki par ex ante regulējumu; aicina Komisiju vēl vairāk sekmēt publiskā un privātā sektora sadarbību, lai novērstu šķēršļus sadarbīgajai ekonomikai, jo īpaši šķēršļus plašākai digitālās identitātes izmantošanai nolūkā vairot patērētāju uzticību darījumiem tiešsaistē, kā arī lai novērstu šķēršļus, kas apgrūtina nodokļu apmaksas digitālo risinājumu pilnveidošanu, pārrobežu apdrošināšanas shēmu ieviešanu un nodarbinātības tiesību aktu modernizāciju; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka sadarbīgās ekonomikas jaunās drošības īpatnības, tādas kā maksājumu drošība, ģeolokalizācija un apdrošināšana, palielina patērētāju veiktspēju, un tāpēc prasa izvērtēt, kādos gadījumos ex post tiesiskās aizsardzības līdzekļi varētu būt efektīvāki par ex ante regulējumu; aicina Komisiju vēl vairāk sekmēt publiskā un privātā sektora sadarbību, lai novērstu šķēršļus sadarbīgajai ekonomikai, jo īpaši šķēršļus plašākai digitālās identitātes izmantošanai nolūkā vairot patērētāju uzticību darījumiem tiešsaistē, kā arī lai novērstu šķēršļus, kas apgrūtina nodokļu apmaksas digitālo risinājumu pilnveidošanu, pārrobežu apdrošināšanas shēmu ieviešanu un nodarbinātības tiesību aktu modernizāciju;

| 34. | uzskata, ka sadarbīgajā ekonomikā ir jāmudina jaunu uzņēmējdarbības modeļu attīstība, inovatīvi pakalpojumi un resursu pagaidu izmantošana, taču šādiem pakalpojumiem, ja vien iespējams, būtu jābalstās uz līdzīgiem pakalpojumiem piemērojamiem līdzīgiem noteikumiem, lai saglabātu pakalpojumu kvalitāti neatkarīgi no tā, kādā veidā tiek organizēta to pieejamība un sniegšana, un lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un patērētāju drošību, vienlaikus nepieļaujot fragmentāciju, kas kavētu jaunu uzņēmējdarbības modeļu attīstību; uzskata, ka attiecībā uz sadarbīgo ekonomiku var īstenot tikai vienotā tirgus pieeju, jo vienotā tirgus fragmentācija, ko rada vietējie vai valstu noteikumi, liedz sadarbīgās ekonomikas Eiropas uzņēmumiem attīstīties Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka sadarbīgajā ekonomikā ir jāmudina jaunu uzņēmējdarbības modeļu attīstība, inovatīvi pakalpojumi un resursu pagaidu izmantošana, taču šādiem pakalpojumiem, ja vien iespējams, būtu jābalstās uz līdzīgiem pakalpojumiem piemērojamiem līdzīgiem noteikumiem, lai saglabātu pakalpojumu kvalitāti neatkarīgi no tā, kādā veidā tiek organizēta to pieejamība un sniegšana, un lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un patērētāju drošību, vienlaikus nepieļaujot fragmentāciju, kas kavētu jaunu uzņēmējdarbības modeļu attīstību; uzskata, ka attiecībā uz sadarbīgo ekonomiku var īstenot tikai vienotā tirgus pieeju, jo vienotā tirgus fragmentācija, ko rada vietējie vai valstu noteikumi, liedz sadarbīgās ekonomikas Eiropas uzņēmumiem attīstīties Eiropas līmenī;

| 35. | vērš uzmanību uz to, cik svarīgi ir ES tehniskie standarti, lai vienotajā tirgū būtu inovācija, konkurētspēja un progress; uzskata, ka saistībā ar ES rūpniecības politikas sekmēšanu laikus ir jānosaka augstāki ES kvalitātes, sadarbspējas un pakalpojumu drošuma standarti un ka šādi standarti ir jāveicina arī starptautiskā līmenī; aicina Komisiju atbalstīt un nostiprināt ES standartus, kas jau ir paredzēti Regulā (ES) Nr. 1025/2012, un standartizācijas satvaru padarīt efektīvāku un piemērotāku sasniedzamajam mērķim, tostarp izmantojot iespējas, ko sniedz sarunas par transatlantisko tirdzniecību; uzsver, ka standarti būtu jānosaka saskaņā ar tirgus diktētiem, atklātiem un konkurētspēju veicinošiem nosacījumiem, lai tos viegli varētu īstenot MVU un lai novērstu risku, ko rada slēgtas vērtību ķēdes, vienlaikus nepieļaujot šo standartu novēlotu publicēšanu; |
| --- | --- |

35.

vērš uzmanību uz to, cik svarīgi ir ES tehniskie standarti, lai vienotajā tirgū būtu inovācija, konkurētspēja un progress; uzskata, ka saistībā ar ES rūpniecības politikas sekmēšanu laikus ir jānosaka augstāki ES kvalitātes, sadarbspējas un pakalpojumu drošuma standarti un ka šādi standarti ir jāveicina arī starptautiskā līmenī; aicina Komisiju atbalstīt un nostiprināt ES standartus, kas jau ir paredzēti Regulā (ES) Nr. 1025/2012, un standartizācijas satvaru padarīt efektīvāku un piemērotāku sasniedzamajam mērķim, tostarp izmantojot iespējas, ko sniedz sarunas par transatlantisko tirdzniecību; uzsver, ka standarti būtu jānosaka saskaņā ar tirgus diktētiem, atklātiem un konkurētspēju veicinošiem nosacījumiem, lai tos viegli varētu īstenot MVU un lai novērstu risku, ko rada slēgtas vērtību ķēdes, vienlaikus nepieļaujot šo standartu novēlotu publicēšanu;

| 36. | uzsver standartizācijas sistēmas nozīmi brīvas ražojumu un aizvien vairāk arī pakalpojumu aprites nodrošināšanā; norāda, ka brīvprātīga standartu izmantošana ir ļāvusi Eiropā IKP palielināt par 0,3 līdz 1 %, kā arī tādējādi tiek sekmēts darba ražīgums; |
| --- | --- |

36.

uzsver standartizācijas sistēmas nozīmi brīvas ražojumu un aizvien vairāk arī pakalpojumu aprites nodrošināšanā; norāda, ka brīvprātīga standartu izmantošana ir ļāvusi Eiropā IKP palielināt par 0,3 līdz 1 %, kā arī tādējādi tiek sekmēts darba ražīgums;

| 37. | atgādina, ka standartus lielākoties izstrādā tādēļ, ka tie ir kļuvuši vajadzīgi kādā nozarē saskaņā ar augšupēju pieeju, lai nodrošinātu, ka standarti ir būtiski nepieciešami tirgum; atbalsta vienotā tirgus stratēģijā ietverto apņemšanos nodrošināt, ka Eiropa saglabā pasaulē vadošo pozīciju standartu izstrādē; mudina ieviest tādu standartizāciju, kurā tiktu ievērota starptautiska pieeja vai nu, izstrādājot pasaules līmeņa starptautiskos standartus, vai arī attiecīgā gadījumā atzīstot ekvivalentus starptautiskos standartus; norāda, ka standartizācijas pasākumu satvars un prioritātes tiks noteiktas saskaņā ar kopīgo standartizācijas iniciatīvu; aicina Komisiju nodrošināt, lai kopīgās iniciatīvas īstenošana arī turpmāk notiktu atbilstīgi augšupējai pieejai un nozarē konstatētajām vajadzībām, un tādējādi tajā par prioritāriem tiktu noteikti un pieņemti tikai šīm vajadzībām atbilstoši un tirgum būtiski standarti, nevis izstrādāti un uzspiesti nevajadzīgi standarti vai noteiktas ar citiem jau ieviestiem saistītajiem standartiem nesavietojamas prasības; |
| --- | --- |

37.

atgādina, ka standartus lielākoties izstrādā tādēļ, ka tie ir kļuvuši vajadzīgi kādā nozarē saskaņā ar augšupēju pieeju, lai nodrošinātu, ka standarti ir būtiski nepieciešami tirgum; atbalsta vienotā tirgus stratēģijā ietverto apņemšanos nodrošināt, ka Eiropa saglabā pasaulē vadošo pozīciju standartu izstrādē; mudina ieviest tādu standartizāciju, kurā tiktu ievērota starptautiska pieeja vai nu, izstrādājot pasaules līmeņa starptautiskos standartus, vai arī attiecīgā gadījumā atzīstot ekvivalentus starptautiskos standartus; norāda, ka standartizācijas pasākumu satvars un prioritātes tiks noteiktas saskaņā ar kopīgo standartizācijas iniciatīvu; aicina Komisiju nodrošināt, lai kopīgās iniciatīvas īstenošana arī turpmāk notiktu atbilstīgi augšupējai pieejai un nozarē konstatētajām vajadzībām, un tādējādi tajā par prioritāriem tiktu noteikti un pieņemti tikai šīm vajadzībām atbilstoši un tirgum būtiski standarti, nevis izstrādāti un uzspiesti nevajadzīgi standarti vai noteiktas ar citiem jau ieviestiem saistītajiem standartiem nesavietojamas prasības;

| 38. | norāda, ka kopīgās Eiropas standartizācijas iniciatīvas priekšlikumā tiks ņemti vērā Eiropas standartizācijas sistēmas neatkarīgas pārskatīšanas rezultāti, un atbalsta tajā paredzēto uzdevumu Eiropas standartizācijas organizācijām izstrādāt pasākumus, kas uzlabotu šo sistēmu kopumā, tostarp ieteikumus par to, kā tos izstrādāt iekļaujošā veidā un kā veicināt Eiropas uzņēmumu konkurētspēju; |
| --- | --- |

38.

norāda, ka kopīgās Eiropas standartizācijas iniciatīvas priekšlikumā tiks ņemti vērā Eiropas standartizācijas sistēmas neatkarīgas pārskatīšanas rezultāti, un atbalsta tajā paredzēto uzdevumu Eiropas standartizācijas organizācijām izstrādāt pasākumus, kas uzlabotu šo sistēmu kopumā, tostarp ieteikumus par to, kā tos izstrādāt iekļaujošā veidā un kā veicināt Eiropas uzņēmumu konkurētspēju;

| 39. | aicina Komisiju sadarbībā ar Eiropas Standartizācijas organizācijām (ESO) atbalstīt ESO un attiecīgās dalībvalstu organizācijas to centienos panākt lielāku MVU iesaistīšanos gan pašā standartu noteikšanas procesā, gan standartu izmantošanā pēc to noteikšanas; turklāt mudina Komisiju cieši sadarboties ar ESO, valstu standartizācijas struktūrām un citām organizācijām, lai uzlabotu standartizācijas procesa pārredzamību, īstenojot Eiropas standartizācijas darba programmā 2016. gadam un tās pamata regulā paredzētās saistības; |
| --- | --- |

39.

aicina Komisiju sadarbībā ar Eiropas Standartizācijas organizācijām (ESO) atbalstīt ESO un attiecīgās dalībvalstu organizācijas to centienos panākt lielāku MVU iesaistīšanos gan pašā standartu noteikšanas procesā, gan standartu izmantošanā pēc to noteikšanas; turklāt mudina Komisiju cieši sadarboties ar ESO, valstu standartizācijas struktūrām un citām organizācijām, lai uzlabotu standartizācijas procesa pārredzamību, īstenojot Eiropas standartizācijas darba programmā 2016. gadam un tās pamata regulā paredzētās saistības;

| 40. | uzskata, ka kopīgajās iniciatīvās vajadzētu pievērsties turpmākajiem darba prakses uzlabojumiem un jo īpaši paredzēt procedūras tehnisko komiteju sastāva pārskatīšanai un pasākumus atklātības un iekļaušanas veicināšanai, lai plašam dažādu ieinteresēto personu lokam nodrošinātu iespēju sniegt savu ieguldījumu tehnisko komiteju apspriedēs; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka kopīgajās iniciatīvās vajadzētu pievērsties turpmākajiem darba prakses uzlabojumiem un jo īpaši paredzēt procedūras tehnisko komiteju sastāva pārskatīšanai un pasākumus atklātības un iekļaušanas veicināšanai, lai plašam dažādu ieinteresēto personu lokam nodrošinātu iespēju sniegt savu ieguldījumu tehnisko komiteju apspriedēs;

| 41. | uzskata, ka pārredzamāka un pieejamāka apelācijas mehānisma ieviešana vairotu uzticību un uzlabotu standartu noteikšanas procesus; uzskata, ka gadījumā, ja standarta noteikšanu pēc konkrētu Eiropas Savienības tiesību aktu pieņemšanas ir pieprasījusi Komisija, attiecīgā Parlamenta komiteja varētu iesaistīties sabiedriskās kontroles un apspriešanas īstenošanā šā procesa ietvaros, kas attiecīgā gadījumā notiktu pirms lēmuma par oficiālu iebildumu izteikšanu; uzsver, ka standartizācijas struktūrām iesniedzamo standartizācijas pieprasījumu noteikšanā ir jāievēro tādi principi kā proporcionalitāte un uz risku balstīta pieeja; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka pārredzamāka un pieejamāka apelācijas mehānisma ieviešana vairotu uzticību un uzlabotu standartu noteikšanas procesus; uzskata, ka gadījumā, ja standarta noteikšanu pēc konkrētu Eiropas Savienības tiesību aktu pieņemšanas ir pieprasījusi Komisija, attiecīgā Parlamenta komiteja varētu iesaistīties sabiedriskās kontroles un apspriešanas īstenošanā šā procesa ietvaros, kas attiecīgā gadījumā notiktu pirms lēmuma par oficiālu iebildumu izteikšanu; uzsver, ka standartizācijas struktūrām iesniedzamo standartizācijas pieprasījumu noteikšanā ir jāievēro tādi principi kā proporcionalitāte un uz risku balstīta pieeja;

| 42. | uzskata, ka, paaugstinot sabiedrības izpratni par ierosinātajiem standartu projektiem pirms to galīgās apstiprināšanas, varētu palielināt pārskatatbildību un pārredzamību un panākt procedūru stingrāku ievērošanu saskaņā ar paraugpraksi, kādu par labu uzskata Eiropas standartizācijas organizācijas; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka, paaugstinot sabiedrības izpratni par ierosinātajiem standartu projektiem pirms to galīgās apstiprināšanas, varētu palielināt pārskatatbildību un pārredzamību un panākt procedūru stingrāku ievērošanu saskaņā ar paraugpraksi, kādu par labu uzskata Eiropas standartizācijas organizācijas;

| 43. | aicina Komisiju līdz 2016. gada beigām ziņot Parlamentam par to, kā Komisija ir īstenojusi kopīgo Eiropas standartizācijas iniciatīvu, kā arī par progresu, kāds sadarbībā ar Eiropas standartizācijas organizācijām ir panākts Savienības 2016. gada darba programmā ietverto ieteikumu īstenošanā; |
| --- | --- |

43.

aicina Komisiju līdz 2016. gada beigām ziņot Parlamentam par to, kā Komisija ir īstenojusi kopīgo Eiropas standartizācijas iniciatīvu, kā arī par progresu, kāds sadarbībā ar Eiropas standartizācijas organizācijām ir panākts Savienības 2016. gada darba programmā ietverto ieteikumu īstenošanā;

| 44. | aicina Komisiju kā atbildīgo par konkurenci ES iekšējā tirgū sadarbībā ar valstu uzraudzības iestādēm nodrošināt, lai tirgus dalībniekiem būtu vienlīdzīgi konkurences apstākļi; |
| --- | --- |

44.

aicina Komisiju kā atbildīgo par konkurenci ES iekšējā tirgū sadarbībā ar valstu uzraudzības iestādēm nodrošināt, lai tirgus dalībniekiem būtu vienlīdzīgi konkurences apstākļi;

| 45. | atzinīgi vērtē jaunākās iniciatīvas par efektīvāku un pārredzamāku valsts iepirkumu, ko nodrošinātu, labāk izmantojot iepirkuma datus un plašāk piemērojot iepirkuma brīvprātīgu novērtējumu atsevišķos lielapjoma infrastruktūras projektos; aicina dalībvalstis sadarboties ar Komisiju šo iniciatīvu īstenošanā; |
| --- | --- |

45.

atzinīgi vērtē jaunākās iniciatīvas par efektīvāku un pārredzamāku valsts iepirkumu, ko nodrošinātu, labāk izmantojot iepirkuma datus un plašāk piemērojot iepirkuma brīvprātīgu novērtējumu atsevišķos lielapjoma infrastruktūras projektos; aicina dalībvalstis sadarboties ar Komisiju šo iniciatīvu īstenošanā;

| 46. | sagaida, ka Komisija turpinās publiskā iepirkuma sistēmas reformēšanu, ko Komisija sāka ar 2014. gada direktīvām, cenšoties panākt aizvien kvalificētāku pieprasījumu iepirkumu jomā, lai prioritāti piešķirtu tehnoloģiskai inovācijai un energoefektivitātei; |
| --- | --- |

46.

sagaida, ka Komisija turpinās publiskā iepirkuma sistēmas reformēšanu, ko Komisija sāka ar 2014. gada direktīvām, cenšoties panākt aizvien kvalificētāku pieprasījumu iepirkumu jomā, lai prioritāti piešķirtu tehnoloģiskai inovācijai un energoefektivitātei;

| 47. | atzīmē, ka jaunā 2014. gadā izveidotā publiskā iepirkuma sistēma ir mazāk apgrūtinoša un ietver elastīgākus noteikumus, kas ir piemērotāki citām publiskā sektora politikas jomām, kā arī dalībvalstu un vietējām uzņēmējdarbības īpatnībām; norāda, ka publiskā iepirkuma jomā dalībvalstīs vēl joprojām ir daudz nepilnību, kas ierobežo pārrobežu darbības paplašināšanu un izaugsmi iekšzemes tirgos; |
| --- | --- |

47.

atzīmē, ka jaunā 2014. gadā izveidotā publiskā iepirkuma sistēma ir mazāk apgrūtinoša un ietver elastīgākus noteikumus, kas ir piemērotāki citām publiskā sektora politikas jomām, kā arī dalībvalstu un vietējām uzņēmējdarbības īpatnībām; norāda, ka publiskā iepirkuma jomā dalībvalstīs vēl joprojām ir daudz nepilnību, kas ierobežo pārrobežu darbības paplašināšanu un izaugsmi iekšzemes tirgos;

| 48. | visumā atzinīgi vērtē Komisijas paziņotās iniciatīvas attiecībā uz pārredzamības, efektivitātes un pārskatatbildības uzlabošanu publisko līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas jomā; tomēr uzsver, ka vispirms būtu jāīsteno jaunās ES direktīvas, nevis jāievieš jauni instrumenti, piemēram, līgumu reģistrs; tādēļ uzsver, ka paredzētie datu analīzes rīki nedrīkst radīt jaunus vai papildu ziņošanas pienākumus; norāda, ka lielo infrastruktūras projektu ex ante vērtēšanas mehānismam noteikti jābūt brīvprātīgam; |
| --- | --- |

48.

visumā atzinīgi vērtē Komisijas paziņotās iniciatīvas attiecībā uz pārredzamības, efektivitātes un pārskatatbildības uzlabošanu publisko līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas jomā; tomēr uzsver, ka vispirms būtu jāīsteno jaunās ES direktīvas, nevis jāievieš jauni instrumenti, piemēram, līgumu reģistrs; tādēļ uzsver, ka paredzētie datu analīzes rīki nedrīkst radīt jaunus vai papildu ziņošanas pienākumus; norāda, ka lielo infrastruktūras projektu ex ante vērtēšanas mehānismam noteikti jābūt brīvprātīgam;

| 49. | uzsver, ka ir jāievieš pilnībā elektroniska publiskā iepirkuma sistēma; norāda, ka strauji un visaptveroši ir jāievieš visas Publiskā iepirkuma direktīvas prasības; uzsver, ka plašāk ir jāizmanto e-iepirkums, lai tirgi kļūtu pieejami MVU; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka ir jāievieš pilnībā elektroniska publiskā iepirkuma sistēma; norāda, ka strauji un visaptveroši ir jāievieš visas Publiskā iepirkuma direktīvas prasības; uzsver, ka plašāk ir jāizmanto e-iepirkums, lai tirgi kļūtu pieejami MVU;

| 50. | uzsver vienotā patenta nozīmi; atbalsta Komisijas nodomu izskaust neskaidrības par to, kā vienotais patents pastāvēs līdzās valstu un papildu aizsardzības sertifikātiem (SPC), kā arī iespējamo vienota SPC izveidi, vienlaikus ņemot vērā sabiedrības veselības jautājumus un pacientu intereses; |
| --- | --- |

50.

uzsver vienotā patenta nozīmi; atbalsta Komisijas nodomu izskaust neskaidrības par to, kā vienotais patents pastāvēs līdzās valstu un papildu aizsardzības sertifikātiem (SPC), kā arī iespējamo vienota SPC izveidi, vienlaikus ņemot vērā sabiedrības veselības jautājumus un pacientu intereses;

| 51. | mudina Komisiju ieviest un līdz 2019. gadam īstenot atteikšanos no SPC ražošanā, lai sekmētu Eiropas ģenērisko un bioloģiski līdzīgo zāļu rūpniecību globālā vidē, kā arī lai saglabātu pašreizējās un radītu jaunas darbvietas un izaugsmi ES, neierobežojot tirgus ekskluzīvās tiesības, kas saskaņā ar SPC kārtību ir piešķirtas aizsargātajos tirgos; uzskata, ka šādi noteikumi labvēlīgi ietekmētu augstas kvalitātes zāļu pieejamību jaunattīstības un vismazāk attīstītajās valstīs un palīdzētu novērst ražošanas pārcelšanu uz ārvalstīm; |
| --- | --- |

51.

mudina Komisiju ieviest un līdz 2019. gadam īstenot atteikšanos no SPC ražošanā, lai sekmētu Eiropas ģenērisko un bioloģiski līdzīgo zāļu rūpniecību globālā vidē, kā arī lai saglabātu pašreizējās un radītu jaunas darbvietas un izaugsmi ES, neierobežojot tirgus ekskluzīvās tiesības, kas saskaņā ar SPC kārtību ir piešķirtas aizsargātajos tirgos; uzskata, ka šādi noteikumi labvēlīgi ietekmētu augstas kvalitātes zāļu pieejamību jaunattīstības un vismazāk attīstītajās valstīs un palīdzētu novērst ražošanas pārcelšanu uz ārvalstīm;

| 52. | prasa ieviest pasākumus, ar ko Eiropā atvieglinātu patentu sistēmas pieejamību visiem mikrouzņēmumiem, MVU un jaunuzņēmumiem, kas Eiropas patentu ar vienotā patenta spēku vēlas izmantot savu izstrādājumu un ražošanas procesu inovācijā, tostarp samazinot pieteikšanās un atjaunošanas maksas un sniedzot palīdzību tulkošanā; uzsver, cik būtiski ir gan standartizēti patenti, gan inovatīvi atvērtās licencēšanas risinājumi, kas reizēm ir labāk piemēroti inovācijas atbalstīšanai; uzsver, cik būtiski ir patentu licencēšanas nolīgumi, kas atbilstu ES konkurences tiesībām un būtu balstīti uz taisnīgiem, samērīgiem un nediskriminējošiem (FRAND) noteikumiem, lai arī turpmāk stimulētu pētniecību un izstrādi, kā arī standartizāciju, sekmētu inovāciju un nodrošinātu taisnīgus licencēšanas nosacījumus; |
| --- | --- |

52.

prasa ieviest pasākumus, ar ko Eiropā atvieglinātu patentu sistēmas pieejamību visiem mikrouzņēmumiem, MVU un jaunuzņēmumiem, kas Eiropas patentu ar vienotā patenta spēku vēlas izmantot savu izstrādājumu un ražošanas procesu inovācijā, tostarp samazinot pieteikšanās un atjaunošanas maksas un sniedzot palīdzību tulkošanā; uzsver, cik būtiski ir gan standartizēti patenti, gan inovatīvi atvērtās licencēšanas risinājumi, kas reizēm ir labāk piemēroti inovācijas atbalstīšanai; uzsver, cik būtiski ir patentu licencēšanas nolīgumi, kas atbilstu ES konkurences tiesībām un būtu balstīti uz taisnīgiem, samērīgiem un nediskriminējošiem (FRAND) noteikumiem, lai arī turpmāk stimulētu pētniecību un izstrādi, kā arī standartizāciju, sekmētu inovāciju un nodrošinātu taisnīgus licencēšanas nosacījumus;

| 53. | aicina Komisiju nekavējoties iesniegt priekšlikumu tiesību aktam par vienotas Eiropas sistēmas izveidi nelauksaimniecisko produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzībai Eiropas Savienībā, kā to jau aicinājis Parlaments, lai ieviestu vienotu Eiropas sistēmu un līdz ar to izbeigtu neatbilstīgo un ļoti sadrumstaloto situāciju Eiropā, un sniegtu daudzas un dažādas priekšrocības iedzīvotājiem, patērētājiem un ražotājiem, kā arī Eiropas ekonomikas un sociālajai struktūrai kopumā; uzsver, ka šāds instruments īpaši uzsvērtu daudzu vietējo produktu pievienoto vērtību, sniegtu pamanāmus ieguvumus attiecīgajiem ražotājiem un reģioniem, kā arī veicinātu patērētāju informētību; |
| --- | --- |

53.

aicina Komisiju nekavējoties iesniegt priekšlikumu tiesību aktam par vienotas Eiropas sistēmas izveidi nelauksaimniecisko produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzībai Eiropas Savienībā, kā to jau aicinājis Parlaments, lai ieviestu vienotu Eiropas sistēmu un līdz ar to izbeigtu neatbilstīgo un ļoti sadrumstaloto situāciju Eiropā, un sniegtu daudzas un dažādas priekšrocības iedzīvotājiem, patērētājiem un ražotājiem, kā arī Eiropas ekonomikas un sociālajai struktūrai kopumā; uzsver, ka šāds instruments īpaši uzsvērtu daudzu vietējo produktu pievienoto vērtību, sniegtu pamanāmus ieguvumus attiecīgajiem ražotājiem un reģioniem, kā arī veicinātu patērētāju informētību;

| 54. | norāda, ka vairumā ES dalībvalstu nav pilnībā izmantots potenciāls, ko sniedz publiskā un privātā sektora partnerība (PPP); aicina saskaņot PPP pamatnoteikumus dalībvalstīs, izplatīt paraugpraksi, kā arī popularizēt šo modeli; |
| --- | --- |

54.

norāda, ka vairumā ES dalībvalstu nav pilnībā izmantots potenciāls, ko sniedz publiskā un privātā sektora partnerība (PPP); aicina saskaņot PPP pamatnoteikumus dalībvalstīs, izplatīt paraugpraksi, kā arī popularizēt šo modeli;

| 55. | aicina dalībvalstis izveidot struktūras, kas sniegtu konsultācijas un palīdzētu pārrobežu darba ņēmējiem saistībā ar ekonomiskajām un sociālajām sekām, ko rada strādāšana citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

55.

aicina dalībvalstis izveidot struktūras, kas sniegtu konsultācijas un palīdzētu pārrobežu darba ņēmējiem saistībā ar ekonomiskajām un sociālajām sekām, ko rada strādāšana citā dalībvalstī;

| 56. | atzīmē, ka vienotā tirgus un digitālā vienotā tirgus padziļināšana var sniegt jaunas iespējas un jaunus risināmos uzdevumus un tā izvirzīs jautājumus tādās jomās kā prasmes, jauni nodarbinātības, finanšu struktūru, sociālās aizsardzības, kā arī darba aizsardzības veidi, un visi šie jautājumi būs jārisina un jānodrošina ieguvumi gan darba ņēmējiem, gan uzņēmumiem un patērētājiem; |
| --- | --- |

56.

atzīmē, ka vienotā tirgus un digitālā vienotā tirgus padziļināšana var sniegt jaunas iespējas un jaunus risināmos uzdevumus un tā izvirzīs jautājumus tādās jomās kā prasmes, jauni nodarbinātības, finanšu struktūru, sociālās aizsardzības, kā arī darba aizsardzības veidi, un visi šie jautājumi būs jārisina un jānodrošina ieguvumi gan darba ņēmējiem, gan uzņēmumiem un patērētājiem;

| 57. | pauž nožēlu, ka stratēģijā nav pievērsta īpaša uzmanība prasmju neatbilstībai, jo šī problēma joprojām kavē vienotā tirgus izaugsmi; ar bažām konstatē, ka 40–47 % ES iedzīvotāju ir nepietiekamas digitālās prasmes un ka pieprasījums pēc darba ņēmējiem ar digitālām prasmēm ik gadu pieaug par 4 %, savukārt publiskie izdevumi izglītībai kopš 2010. gada ir samazinājušies par 3,2 %, kas apdraud ES konkurētspēju vidējā termiņā un tās darbaspēka nodarbināšanas iespējas; mudina dalībvalstis ieguldīt digitālajā izglītībā un prasmēs; |
| --- | --- |

57.

pauž nožēlu, ka stratēģijā nav pievērsta īpaša uzmanība prasmju neatbilstībai, jo šī problēma joprojām kavē vienotā tirgus izaugsmi; ar bažām konstatē, ka 40–47 % ES iedzīvotāju ir nepietiekamas digitālās prasmes un ka pieprasījums pēc darba ņēmējiem ar digitālām prasmēm ik gadu pieaug par 4 %, savukārt publiskie izdevumi izglītībai kopš 2010. gada ir samazinājušies par 3,2 %, kas apdraud ES konkurētspēju vidējā termiņā un tās darbaspēka nodarbināšanas iespējas; mudina dalībvalstis ieguldīt digitālajā izglītībā un prasmēs;

| 58. | atzīmē, ka nodarbinātības mobilitātes paketes mērķi ir panākt, lai vienotais tirgus kļūst integrētāks un taisnīgāks; tomēr uzsver, cik būtiski ir nodrošināt, lai šajā paketē iekļautie pasākumi būtu samērīgi un ņemtu vērā sekas, ko rada paaugstināta mobilitāte uz atsevišķiem reģioniem; |
| --- | --- |

58.

atzīmē, ka nodarbinātības mobilitātes paketes mērķi ir panākt, lai vienotais tirgus kļūst integrētāks un taisnīgāks; tomēr uzsver, cik būtiski ir nodrošināt, lai šajā paketē iekļautie pasākumi būtu samērīgi un ņemtu vērā sekas, ko rada paaugstināta mobilitāte uz atsevišķiem reģioniem;

| 59. | uzsver Komisijas atbalstu duālām izglītības sistēmām, kas papildus individuālās izaugsmes sekmēšanai var veicināt Eiropas darba ņēmēju prasmju un kvalifikācijas precīzāku pielāgošanu faktiskajām darba tirgus vajadzībām; uzsver, cik būtiski ir nodrošināt, lai stratēģija nekādā veidā neierobežotu duālās izglītības sistēmas, vienlaikus nodrošinot kvalitatīvu māceklību un jo īpaši nodarbinātības aizsardzību; uzsver, cik būtiska ir sociālo partneru loma duālās izglītības sistēmu izstrādē; uzskata — lai gan vienā valstī izmantotu duālās izglītības sistēmu nevar tieši piemērot citā dalībvalstī, vajadzētu būt Eiropas pieejai, kas uzsvērtu saikni starp duālo izglītību un jauniešu nodarbinātību; |
| --- | --- |

59.

uzsver Komisijas atbalstu duālām izglītības sistēmām, kas papildus individuālās izaugsmes sekmēšanai var veicināt Eiropas darba ņēmēju prasmju un kvalifikācijas precīzāku pielāgošanu faktiskajām darba tirgus vajadzībām; uzsver, cik būtiski ir nodrošināt, lai stratēģija nekādā veidā neierobežotu duālās izglītības sistēmas, vienlaikus nodrošinot kvalitatīvu māceklību un jo īpaši nodarbinātības aizsardzību; uzsver, cik būtiska ir sociālo partneru loma duālās izglītības sistēmu izstrādē; uzskata — lai gan vienā valstī izmantotu duālās izglītības sistēmu nevar tieši piemērot citā dalībvalstī, vajadzētu būt Eiropas pieejai, kas uzsvērtu saikni starp duālo izglītību un jauniešu nodarbinātību;

| 60. | atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir novērst nepilnības ES pretdiskriminācijas tiesību aktos nodarbinātības jomā, jo īpaši attiecībā uz personām ar invaliditāti; turklāt atbalsta to, lai nekavējoties tiktu īstenota Padomes Direktīva 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju; |
| --- | --- |

60.

atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir novērst nepilnības ES pretdiskriminācijas tiesību aktos nodarbinātības jomā, jo īpaši attiecībā uz personām ar invaliditāti; turklāt atbalsta to, lai nekavējoties tiktu īstenota Padomes Direktīva 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju;

| 61. | atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota platforma nedeklarēta darba apkarošanai, un jo īpaši mudina dalībvalstis un sociālos partnerus pilnībā iesaistīties šajā platformā, lai efektīvāk varētu cīnīties pret nedeklarētu darbu un fiktīvu pašnodarbinātību; |
| --- | --- |

61.

atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota platforma nedeklarēta darba apkarošanai, un jo īpaši mudina dalībvalstis un sociālos partnerus pilnībā iesaistīties šajā platformā, lai efektīvāk varētu cīnīties pret nedeklarētu darbu un fiktīvu pašnodarbinātību;

| 62. | ir pārliecināts, ka nolūkā izmantot darbavietu digitalizācijas iespējas ir jārada droši elastīga darba laika režīmi, stabili darba apstākļi, sociālā aizsardzība un jāveicina vieddarbs, kas ļautu uzlabot produktivitāti un darba un privātās dzīves līdzsvaru; šajā ziņā uzsver, cik būtiski ir pāriet uz digitalizāciju lauku apvidos, lai varētu izmantot daudzās priekšrocības, ko piedāvā digitālā programma, piemēram, tāldarba iespējas; |
| --- | --- |

62.

ir pārliecināts, ka nolūkā izmantot darbavietu digitalizācijas iespējas ir jārada droši elastīga darba laika režīmi, stabili darba apstākļi, sociālā aizsardzība un jāveicina vieddarbs, kas ļautu uzlabot produktivitāti un darba un privātās dzīves līdzsvaru; šajā ziņā uzsver, cik būtiski ir pāriet uz digitalizāciju lauku apvidos, lai varētu izmantot daudzās priekšrocības, ko piedāvā digitālā programma, piemēram, tāldarba iespējas;

| 63. | uzsver, cik būtiski ir, lai būtu spēcīgi un neatkarīgi sociālie partneri un efektīvs sociālais dialogs; uzsver, ka attiecīgā gadījumā apspriedēs par iespējamām dalībvalstu reformām reglamentēto profesiju jomā ir jāiesaista sociālie partneri; |
| --- | --- |

63.

uzsver, cik būtiski ir, lai būtu spēcīgi un neatkarīgi sociālie partneri un efektīvs sociālais dialogs; uzsver, ka attiecīgā gadījumā apspriedēs par iespējamām dalībvalstu reformām reglamentēto profesiju jomā ir jāiesaista sociālie partneri;

| 64. | uzsver, cik būtisks ir sociālais dialogs par iespējām un izmaiņām, ko vienotais tirgus rada nodarbinātības vidē; |
| --- | --- |

64.

uzsver, cik būtisks ir sociālais dialogs par iespējām un izmaiņām, ko vienotais tirgus rada nodarbinātības vidē;

Integrētāks vienotais tirgus

| 65. | aicina Komisiju padziļināt darbu izpildes jomā; norāda, ka daudzi pasākumi jau ir pieņemti, taču vēl nav pienācīgi īstenoti, un līdz ar to ir apdraudēta vienlīdzīgu konkurences apstākļu pastāvēšana vienotajā tirgū; turklāt atzīmē, ka saskaņā ar Komisijas 2015. gada vidusposma pārskata datiem vienotā tirgus jomā nav pabeigtas apmēram 1 090 pienākumu neizpildes procedūras; aicina Komisiju nolūkā uzlabot vienotā tirgus tiesību aktu transponēšanu, piemērošanu un izpildi nodrošināt, ka administratīvajai koordinēšanai, sadarbībai un izpildei tiek piešķirta prioritāte visos līmeņos (ES un starp dalībvalstīm un valstu, vietējām un reģionālajām iestādēm) un ka tiek īstenotas mērķorientētas izpildes darbības, pamatojoties uz pārredzamiem, objektīviem kritērijiem, kas nodrošinātu, ka tiek risinātas ekonomiski visnozīmīgākās lietas, kurās pieļauti nepamatoti vai neproporcionāli šķēršļi; uzskata, ka attiecībā uz valstu pasākumiem vai to īstenošanu agrīna intervence var būt efektīvāka un radīt labākus rezultātus, nekā piemērojot pienākumu neizpildes procedūras; tomēr uzsver, ka gadījumā, ja agrīnās intervences procesā rezultāti netiek panākti, Komisijai ir jāizmanto visi tās rīcībā esošie pasākumi, tostarp pienākumu neizpildes procedūras, lai nodrošinātu pilnīgu vienotā tirgus tiesību aktu īstenošanu; |
| --- | --- |

65.

aicina Komisiju padziļināt darbu izpildes jomā; norāda, ka daudzi pasākumi jau ir pieņemti, taču vēl nav pienācīgi īstenoti, un līdz ar to ir apdraudēta vienlīdzīgu konkurences apstākļu pastāvēšana vienotajā tirgū; turklāt atzīmē, ka saskaņā ar Komisijas 2015. gada vidusposma pārskata datiem vienotā tirgus jomā nav pabeigtas apmēram 1 090 pienākumu neizpildes procedūras; aicina Komisiju nolūkā uzlabot vienotā tirgus tiesību aktu transponēšanu, piemērošanu un izpildi nodrošināt, ka administratīvajai koordinēšanai, sadarbībai un izpildei tiek piešķirta prioritāte visos līmeņos (ES un starp dalībvalstīm un valstu, vietējām un reģionālajām iestādēm) un ka tiek īstenotas mērķorientētas izpildes darbības, pamatojoties uz pārredzamiem, objektīviem kritērijiem, kas nodrošinātu, ka tiek risinātas ekonomiski visnozīmīgākās lietas, kurās pieļauti nepamatoti vai neproporcionāli šķēršļi; uzskata, ka attiecībā uz valstu pasākumiem vai to īstenošanu agrīna intervence var būt efektīvāka un radīt labākus rezultātus, nekā piemērojot pienākumu neizpildes procedūras; tomēr uzsver, ka gadījumā, ja agrīnās intervences procesā rezultāti netiek panākti, Komisijai ir jāizmanto visi tās rīcībā esošie pasākumi, tostarp pienākumu neizpildes procedūras, lai nodrošinātu pilnīgu vienotā tirgus tiesību aktu īstenošanu;

| 66. | atzinīgi vērtē stratēģijā ietverto ieceri radīt atbilstības ievērošanas kultūru un turpmāk izrādīt neiecietību pret vienotā tirgus regulējuma pārkāpumiem; aicina Komisiju un dalībvalstis izpētīt, vai saskaņā ar pienākumu neizpildes procedūrām Komisijai piešķirtās pilnvaras būtu jāsaskaņo ar pilnvarām, kas tai piešķirtas saskaņā ar konkurences politiku; |
| --- | --- |

66.

atzinīgi vērtē stratēģijā ietverto ieceri radīt atbilstības ievērošanas kultūru un turpmāk izrādīt neiecietību pret vienotā tirgus regulējuma pārkāpumiem; aicina Komisiju un dalībvalstis izpētīt, vai saskaņā ar pienākumu neizpildes procedūrām Komisijai piešķirtās pilnvaras būtu jāsaskaņo ar pilnvarām, kas tai piešķirtas saskaņā ar konkurences politiku;

| 67. | aicina Komisiju vairāk atbalstīt dalībvalstis, lai iedibinātu spēcīgu atbilstības ievērošanas un izpildes kultūru, tostarp veicinot un paplašinot iekšējā tirgus informācijas sistēmu (IMI), izstrādājot plānus jaunu nozīmīgāko tiesību aktu īstenošanai, rīkojot atbilstības ievērošanas dialogus ar dalībvalstīm un apmācot par izpildi atbildīgos valsts ierēdņus, kā arī sekmējot efektīvāku koordināciju starp dalībvalstu regulatoriem; aicina dalībvalstis apņemties pilnībā ieviest un īstenot ES tiesību aktus un piemērot savstarpējās atzīšanas principu; uzsver, ka, ņemot vērā vienotā tirgus sadrumstalotību, kas ierobežo ekonomisko darbību un patērētāju izvēli, pareizai izpildei un labākam regulējumam ir izšķirīga nozīme, tam būtu jāaptver visas uzņēmējdarbības nozares un tas būtu jāattiecina uz spēkā esošajiem un turpmākajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

67.

aicina Komisiju vairāk atbalstīt dalībvalstis, lai iedibinātu spēcīgu atbilstības ievērošanas un izpildes kultūru, tostarp veicinot un paplašinot iekšējā tirgus informācijas sistēmu (IMI), izstrādājot plānus jaunu nozīmīgāko tiesību aktu īstenošanai, rīkojot atbilstības ievērošanas dialogus ar dalībvalstīm un apmācot par izpildi atbildīgos valsts ierēdņus, kā arī sekmējot efektīvāku koordināciju starp dalībvalstu regulatoriem; aicina dalībvalstis apņemties pilnībā ieviest un īstenot ES tiesību aktus un piemērot savstarpējās atzīšanas principu; uzsver, ka, ņemot vērā vienotā tirgus sadrumstalotību, kas ierobežo ekonomisko darbību un patērētāju izvēli, pareizai izpildei un labākam regulējumam ir izšķirīga nozīme, tam būtu jāaptver visas uzņēmējdarbības nozares un tas būtu jāattiecina uz spēkā esošajiem un turpmākajiem tiesību aktiem;

| 68. | aicina Komisiju un dalībvalstis analizēt vienotajā tirgū konstatētos nevajadzīgos ierobežojumus, kurus nevar pamatot ar īpaši svarīgiem sabiedrības interešu aizsardzības iemesliem, un vajadzības gadījumā ierosināt priekšlikumus par to, kā pārvarēt šīs problēmas, un 2017. gadā sniegt attiecīgu ziņojumu; |
| --- | --- |

68.

aicina Komisiju un dalībvalstis analizēt vienotajā tirgū konstatētos nevajadzīgos ierobežojumus, kurus nevar pamatot ar īpaši svarīgiem sabiedrības interešu aizsardzības iemesliem, un vajadzības gadījumā ierosināt priekšlikumus par to, kā pārvarēt šīs problēmas, un 2017. gadā sniegt attiecīgu ziņojumu;

| 69. | prasa dalībvalstīm saskaņoti un konsekventi transponēt iekšējā tirgus noteikumus, kā arī pilnībā un pienācīgi īstenot iekšējā tirgus noteikumus un tiesību aktus; uzsver, ka prasība papildu testu veikšanai un reģistrācijai, sertifikātu un standartu neatzīšana, teritoriālie piegādes ierobežojumi un līdzīgi pasākumi rada papildu izmaksas patērētājiem un mazumtirgotājiem, un līdz ar to Eiropas iedzīvotājiem tiek liegtas visas vienotā tirgus priekšrocības; tāpat aicina Komisiju nolūkā nodrošināt labāku pārvaldību piemērot adekvātu politiku dalībvalstīm, kuras pienācīgi nepiemēro iekšējā tirgus noteikumus, un aicina Komisiju attiecīgā gadījumā prasīt dalībvalstīm šos noteikumus ievērot, sākot pienākumu neizpildes procedūras un paātrinot šīs procedūras ar operatīvas pieejas izmantošanu; |
| --- | --- |

69.

prasa dalībvalstīm saskaņoti un konsekventi transponēt iekšējā tirgus noteikumus, kā arī pilnībā un pienācīgi īstenot iekšējā tirgus noteikumus un tiesību aktus; uzsver, ka prasība papildu testu veikšanai un reģistrācijai, sertifikātu un standartu neatzīšana, teritoriālie piegādes ierobežojumi un līdzīgi pasākumi rada papildu izmaksas patērētājiem un mazumtirgotājiem, un līdz ar to Eiropas iedzīvotājiem tiek liegtas visas vienotā tirgus priekšrocības; tāpat aicina Komisiju nolūkā nodrošināt labāku pārvaldību piemērot adekvātu politiku dalībvalstīm, kuras pienācīgi nepiemēro iekšējā tirgus noteikumus, un aicina Komisiju attiecīgā gadījumā prasīt dalībvalstīm šos noteikumus ievērot, sākot pienākumu neizpildes procedūras un paātrinot šīs procedūras ar operatīvas pieejas izmantošanu;

| 70. | norāda, ka steidzami ir jānodrošina konsekventi nemainīga un pareiza ES noteikumu piemērošana, kā arī regulāra uzraudzība un novērtēšana, pamatojoties uz kvalitatīviem un kvantitatīviem rādītājiem, salīdzinošo vērtēšanu un paraugprakses apmaiņu, lai panāktu vienmērīgāku spēkā esošo vienotā tirgus tiesību aktu īstenošanu; tādēļ atgādina, ka visās dalībvalstīs pilnībā un visaptveroši ir jātransponē un jāīsteno Eiropas noteikumi par vienotā tirgus darbību; |
| --- | --- |

70.

norāda, ka steidzami ir jānodrošina konsekventi nemainīga un pareiza ES noteikumu piemērošana, kā arī regulāra uzraudzība un novērtēšana, pamatojoties uz kvalitatīviem un kvantitatīviem rādītājiem, salīdzinošo vērtēšanu un paraugprakses apmaiņu, lai panāktu vienmērīgāku spēkā esošo vienotā tirgus tiesību aktu īstenošanu; tādēļ atgādina, ka visās dalībvalstīs pilnībā un visaptveroši ir jātransponē un jāīsteno Eiropas noteikumi par vienotā tirgus darbību;

| 71. | aicina Komisiju nostiprināt centienus, lai agrīni konstatētu iespējamos ES tiesību aktu pārkāpumus dalībvalstīs un lai ieņemtu stingru nostāju pret visiem valstu parlamentu pieņemtiem vai virzītiem tiesību aktu priekšlikumiem, kuri vēl vairāk varētu sadrumstalot vienoto tirgu; |
| --- | --- |

71.

aicina Komisiju nostiprināt centienus, lai agrīni konstatētu iespējamos ES tiesību aktu pārkāpumus dalībvalstīs un lai ieņemtu stingru nostāju pret visiem valstu parlamentu pieņemtiem vai virzītiem tiesību aktu priekšlikumiem, kuri vēl vairāk varētu sadrumstalot vienoto tirgu;

| 72. | uzsver, ka dalībvalstu apņemšanās un vēlme pareizi ieviest un piemērot ES tiesību aktus ir priekšnoteikums tam, lai vienotais tirgus veiksmīgi darbotos; aicina dalībvalstis novērst nepamatotus un nesamērīgus šķēršļus vienotajam tirgum un atturēties no diskriminējošu un protekcionistisku pasākumu ieviešanas nolūkā sekmēt darbvietu izveidi, izaugsmi un konkurētspēju; |
| --- | --- |

72.

uzsver, ka dalībvalstu apņemšanās un vēlme pareizi ieviest un piemērot ES tiesību aktus ir priekšnoteikums tam, lai vienotais tirgus veiksmīgi darbotos; aicina dalībvalstis novērst nepamatotus un nesamērīgus šķēršļus vienotajam tirgum un atturēties no diskriminējošu un protekcionistisku pasākumu ieviešanas nolūkā sekmēt darbvietu izveidi, izaugsmi un konkurētspēju;

| 73. | norāda, ka dalībvalstīm ir izšķirīga loma vienotā tirgus labas pārvaldības un pienācīgas darbības nodrošināšanā un ka tāpēc tām kopīgi ir jāuzņemas proaktīva līdzdalība vienotajā tirgū un jānodrošina tā pārvaldība, radot jaunu politisku stimulu un šim nolūkam izmantojot konsolidētos vienotā tirgus stāvokļa stabilitātes ziņojumus, rīkojot regulāras un tematiskas apspriedes Konkurences padomes sanāksmēs un gada Eiropadomes šai tēmai veltītajās sanāksmēs un iekļaujot vienoto tirgu kā pārvaldības pīlāru Eiropas pusgadā; |
| --- | --- |

73.

norāda, ka dalībvalstīm ir izšķirīga loma vienotā tirgus labas pārvaldības un pienācīgas darbības nodrošināšanā un ka tāpēc tām kopīgi ir jāuzņemas proaktīva līdzdalība vienotajā tirgū un jānodrošina tā pārvaldība, radot jaunu politisku stimulu un šim nolūkam izmantojot konsolidētos vienotā tirgus stāvokļa stabilitātes ziņojumus, rīkojot regulāras un tematiskas apspriedes Konkurences padomes sanāksmēs un gada Eiropadomes šai tēmai veltītajās sanāksmēs un iekļaujot vienoto tirgu kā pārvaldības pīlāru Eiropas pusgadā;

| 74. | atkārtoti uzsver, ka ES varētu izveidot atsevišķu zinātniski pamatotu, neatkarīgu rādītāju kopumu vienotā tirgus integrācijas pakāpes mērīšanai, kas tiktu publicēts kā gada izaugsmes apsekojuma daļa, un aicina pieņemt stratēģisku ES iestāžu priekšsēdētāju dokumentu — “Piecu priekšsēdētāju ziņojumu”, norādot tajā konkrētu plānu īstena vienotā tirgus izveidei; |
| --- | --- |

74.

atkārtoti uzsver, ka ES varētu izveidot atsevišķu zinātniski pamatotu, neatkarīgu rādītāju kopumu vienotā tirgus integrācijas pakāpes mērīšanai, kas tiktu publicēts kā gada izaugsmes apsekojuma daļa, un aicina pieņemt stratēģisku ES iestāžu priekšsēdētāju dokumentu — “Piecu priekšsēdētāju ziņojumu”, norādot tajā konkrētu plānu īstena vienotā tirgus izveidei;

| 75. | uzsver, ka Parlamenta Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejai ir jāstiprina saikne ar valstu parlamentiem, lai varētu koordinēt un risināt ar vienotā tirgus noteikumu transponēšanu un īstenošanu saistītos jautājumus; |
| --- | --- |

75.

uzsver, ka Parlamenta Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejai ir jāstiprina saikne ar valstu parlamentiem, lai varētu koordinēt un risināt ar vienotā tirgus noteikumu transponēšanu un īstenošanu saistītos jautājumus;

| 76. | uzsver, ka ir jānostiprina Solvit tīkls, jo īpaši paplašinot sadarbību starp Solvit, CHAP, EU Pilot un Eiropas Biznesa atbalsta tīklu (EEN), lai visaptveroši saskaņotu ES sūdzību izskatīšanas procedūras un uzlabotu iedzīvotāju un MVU izpratni par šā tīkla praktisko lomu to interpretācijas problēmu atrisināšanā, kas saistītas ar vienoto tirgu; uzskata, ka dati par jautājumiem, kas radušies, izmantojot Solvit tīklu, būtu jāņem vērā Komisijas apsvērumos par to, kā noteikt izpildes pasākumu prioritātes; aicina Komisiju darīt vairāk, lai palīdzētu dalībvalstīm atrisināt problemātiskākās lietas; aicina dalībvalstis atbilstoši aprīkot un nodrošināt pienācīgu statusu Solvit centriem savā valstī, lai tie varētu izpildīt savu uzdevumu; |
| --- | --- |

76.

uzsver, ka ir jānostiprina Solvit tīkls, jo īpaši paplašinot sadarbību starp Solvit, CHAP, EU Pilot un Eiropas Biznesa atbalsta tīklu (EEN), lai visaptveroši saskaņotu ES sūdzību izskatīšanas procedūras un uzlabotu iedzīvotāju un MVU izpratni par šā tīkla praktisko lomu to interpretācijas problēmu atrisināšanā, kas saistītas ar vienoto tirgu; uzskata, ka dati par jautājumiem, kas radušies, izmantojot Solvit tīklu, būtu jāņem vērā Komisijas apsvērumos par to, kā noteikt izpildes pasākumu prioritātes; aicina Komisiju darīt vairāk, lai palīdzētu dalībvalstīm atrisināt problemātiskākās lietas; aicina dalībvalstis atbilstoši aprīkot un nodrošināt pienācīgu statusu Solvit centriem savā valstī, lai tie varētu izpildīt savu uzdevumu;

| 77. | uzsver, ka valstu noteikumu pārredzamība ir būtiski svarīga pārrobežu tirdzniecības nodrošināšanai vienotajā tirgū un palīdz konstatēt ar tarifiem nesaistītus tirdzniecības šķēršļus; mudina dalībvalstis tirdzniecības veicināšanas nolūkā uzlabot tajās ieviesto noteikumu pieejamību tiešsaistē un vairākās valodās, kas sniegs labumu visiem; |
| --- | --- |

77.

uzsver, ka valstu noteikumu pārredzamība ir būtiski svarīga pārrobežu tirdzniecības nodrošināšanai vienotajā tirgū un palīdz konstatēt ar tarifiem nesaistītus tirdzniecības šķēršļus; mudina dalībvalstis tirdzniecības veicināšanas nolūkā uzlabot tajās ieviesto noteikumu pieejamību tiešsaistē un vairākās valodās, kas sniegs labumu visiem;

| 78. | atzīmē, cik svarīgi ir veicināt mobilitāti ar apmācības, prakses, prasmju veidošanas un nodarbinātības palīdzību, izmantojot tādas programmas kā Erasmus+ un EURES, kas miljoniem ES darba ņēmēju sniedz iespējas gūt noderīgu pieredzi; |
| --- | --- |

78.

atzīmē, cik svarīgi ir veicināt mobilitāti ar apmācības, prakses, prasmju veidošanas un nodarbinātības palīdzību, izmantojot tādas programmas kā Erasmus+ un EURES, kas miljoniem ES darba ņēmēju sniedz iespējas gūt noderīgu pieredzi;

| 79. | pauž nožēlu, ka daudzas dalībvalstis pienācīgi nepiemēro savstarpējās atzīšanas principu; sagaida, ka no šāda skatu punkta Komisijas priekšlikums būs daļa no preču vienotā tirgus nostiprināšanas, jo tādējādi tiks uzlabota savstarpējā atzīšana, palielinot izpratni par savstarpējās atzīšanas principu, kā arī tiks nodrošināta labāka savstarpējās atzīšanas principa piemērošana un izpilde, pārskatot Savstarpējās atzīšanas regulu, tostarp nolūkā uzlabot paņēmienus to strīdu atrisināšanai, kas radušies saistībā ar savstarpējās atzīšanas principu neatbilstīgu īstenošanu vai piemērošanu; uzsver — ja kompetentās iestādes visā Eiropas Savienībā būtu pienācīgi piemērojušas savstarpējās atzīšanas principu, uzņēmumi varētu pievērsties vienīgi uzņēmējdarbībai un ES izaugsmes palielināšanai, nevis censtos pārvarēt dažādus šķēršļus, kas radušies tādēļ, ka dalībvalstis neievēro savstarpējās atzīšanas principu; |
| --- | --- |

79.

pauž nožēlu, ka daudzas dalībvalstis pienācīgi nepiemēro savstarpējās atzīšanas principu; sagaida, ka no šāda skatu punkta Komisijas priekšlikums būs daļa no preču vienotā tirgus nostiprināšanas, jo tādējādi tiks uzlabota savstarpējā atzīšana, palielinot izpratni par savstarpējās atzīšanas principu, kā arī tiks nodrošināta labāka savstarpējās atzīšanas principa piemērošana un izpilde, pārskatot Savstarpējās atzīšanas regulu, tostarp nolūkā uzlabot paņēmienus to strīdu atrisināšanai, kas radušies saistībā ar savstarpējās atzīšanas principu neatbilstīgu īstenošanu vai piemērošanu; uzsver — ja kompetentās iestādes visā Eiropas Savienībā būtu pienācīgi piemērojušas savstarpējās atzīšanas principu, uzņēmumi varētu pievērsties vienīgi uzņēmējdarbībai un ES izaugsmes palielināšanai, nevis censtos pārvarēt dažādus šķēršļus, kas radušies tādēļ, ka dalībvalstis neievēro savstarpējās atzīšanas principu;

| 80. | turklāt uzskata, ka Komisijai vajadzētu būt proaktīvākai, lai noteiktu, kurām nozarēm ir augsts pārrobežu tirdzniecības un digitalizācijas potenciāls un kurām varētu piemērot savstarpējās atzīšanas principu; |
| --- | --- |

80.

turklāt uzskata, ka Komisijai vajadzētu būt proaktīvākai, lai noteiktu, kurām nozarēm ir augsts pārrobežu tirdzniecības un digitalizācijas potenciāls un kurām varētu piemērot savstarpējās atzīšanas principu;

| 81. | aicina Komisiju precizēt, kā ierosinātie tirgus informācijas rīki varētu tikt piemēroti praksē, kā arī precizēt juridisko pamatu šādu rīku izmantošanai; |
| --- | --- |

81.

aicina Komisiju precizēt, kā ierosinātie tirgus informācijas rīki varētu tikt piemēroti praksē, kā arī precizēt juridisko pamatu šādu rīku izmantošanai;

| 82. | vēlreiz aicina Padomi strauji pieņemt ražojumu drošuma un tirgus uzraudzības tiesību aktu paketi un aicina Komisiju pilnībā iesaistīties, lai sekmētu šā jautājuma atrisināšanu; uzver, cik būtiski ir sniegt attiecīgu informāciju par ražojumiem, kas paredzēti pārdošanai mazumtirdzniecībā, jo īpaši norādīt izcelsmes valsti, jo tam ir izšķirīga nozīme nolūkā aizsargāt patērētājus un nostiprināt cīņu pret viltošanu; |
| --- | --- |

82.

vēlreiz aicina Padomi strauji pieņemt ražojumu drošuma un tirgus uzraudzības tiesību aktu paketi un aicina Komisiju pilnībā iesaistīties, lai sekmētu šā jautājuma atrisināšanu; uzver, cik būtiski ir sniegt attiecīgu informāciju par ražojumiem, kas paredzēti pārdošanai mazumtirdzniecībā, jo īpaši norādīt izcelsmes valsti, jo tam ir izšķirīga nozīme nolūkā aizsargāt patērētājus un nostiprināt cīņu pret viltošanu;

| 83. | aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt saistībā ar viltošanu piemērojamās sankcijas un nodrošināt šajā jomā spēkā esošo Eiropas tiesību aktu pilnīgu piemērošanu; |
| --- | --- |

83.

aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt saistībā ar viltošanu piemērojamās sankcijas un nodrošināt šajā jomā spēkā esošo Eiropas tiesību aktu pilnīgu piemērošanu;

| 84. | uzsver, ka dažādo marķēšanas vai kvalitātes prasību regulējuma atšķirības starp dalībvalstīm rada nevajadzīgus šķēršļus preču piegādātāju darbībām un patērētāju aizsardzībai; uzsver ekomarķējuma pievienoto ērtību; aicina Komisiju izvērtēt, kāds marķējums ir un kāds nav būtisks, lai nodrošinātu patērētāju informētību, un aicina apsvērt iespēju ieviest ES mēroga obligātu shēmu, ar ko sniegtu pamata informāciju par roku darba un rūpnieciskiem ražojumiem, kā tas, piemēram, ticis apsvērts mēbeļu ražošanas jomā, lai patērētājiem sniegtu pamata informāciju un nodrošinātu vienādu ražojumu kvalitāti dažādās dalībvalstīs; uzskata, ka šāda iniciatīva nāktu par labu patērētājiem, uzņēmumiem un tirgotājiem, nodrošinot pārredzamību, adekvātu Eiropas ražojumu atzīšanu un saskaņotus noteikumus ekonomikas dalībniekiem vienotajā tirgū; |
| --- | --- |

84.

uzsver, ka dažādo marķēšanas vai kvalitātes prasību regulējuma atšķirības starp dalībvalstīm rada nevajadzīgus šķēršļus preču piegādātāju darbībām un patērētāju aizsardzībai; uzsver ekomarķējuma pievienoto ērtību; aicina Komisiju izvērtēt, kāds marķējums ir un kāds nav būtisks, lai nodrošinātu patērētāju informētību, un aicina apsvērt iespēju ieviest ES mēroga obligātu shēmu, ar ko sniegtu pamata informāciju par roku darba un rūpnieciskiem ražojumiem, kā tas, piemēram, ticis apsvērts mēbeļu ražošanas jomā, lai patērētājiem sniegtu pamata informāciju un nodrošinātu vienādu ražojumu kvalitāti dažādās dalībvalstīs; uzskata, ka šāda iniciatīva nāktu par labu patērētājiem, uzņēmumiem un tirgotājiem, nodrošinot pārredzamību, adekvātu Eiropas ražojumu atzīšanu un saskaņotus noteikumus ekonomikas dalībniekiem vienotajā tirgū;

| 85. | uzsver, ka attiecībā uz pakalpojumu vienoto tirgu noteikti ir jāuzlabo pakalpojumu pārrobežu sniegšana, vienlaikus rūpējoties, lai netiktu veicināts sociālais dempings; mudina dalībvalstis nodrošināt Pakalpojumu direktīvas pareizu un efektīvāku piemērošanu, vienlaikus novēršot pārmērīgu reglamentēšanu; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu uzlabot paziņošanas procesu saskaņā ar Pakalpojumu direktīvu, jo pašreizējā procedūra ir neefektīva un nepārredzama; uzskata, ka paziņošana ir jāparedz jau agrākā tiesību aktu izstrādes posmā, lai ieinteresētās personas un dalībvalstis varētu laikus iesniegt atsauksmes, tādējādi mazinot kavēšanos jaunu tiesību aktu pieņemšanā; piekrīt, ka Direktīvā (ES) 2015/1535 minētā paziņošanas procedūra ir jāattiecina uz visām minētajā direktīvā iekļautajām nozarēm; noraida ikvienu rosinājumu paplašināt Pakalpojumu direktīvas piemērošanas jomu; aicina Komisiju novērst sadrumstalotajai Eiropas banku nozarei uzlikto slogu, ar ko nerezidentiem, jo īpaši MVU, apgrūtina bankas konta atvēršanu citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

85.

uzsver, ka attiecībā uz pakalpojumu vienoto tirgu noteikti ir jāuzlabo pakalpojumu pārrobežu sniegšana, vienlaikus rūpējoties, lai netiktu veicināts sociālais dempings; mudina dalībvalstis nodrošināt Pakalpojumu direktīvas pareizu un efektīvāku piemērošanu, vienlaikus novēršot pārmērīgu reglamentēšanu; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu uzlabot paziņošanas procesu saskaņā ar Pakalpojumu direktīvu, jo pašreizējā procedūra ir neefektīva un nepārredzama; uzskata, ka paziņošana ir jāparedz jau agrākā tiesību aktu izstrādes posmā, lai ieinteresētās personas un dalībvalstis varētu laikus iesniegt atsauksmes, tādējādi mazinot kavēšanos jaunu tiesību aktu pieņemšanā; piekrīt, ka Direktīvā (ES) 2015/1535 minētā paziņošanas procedūra ir jāattiecina uz visām minētajā direktīvā iekļautajām nozarēm; noraida ikvienu rosinājumu paplašināt Pakalpojumu direktīvas piemērošanas jomu; aicina Komisiju novērst sadrumstalotajai Eiropas banku nozarei uzlikto slogu, ar ko nerezidentiem, jo īpaši MVU, apgrūtina bankas konta atvēršanu citā dalībvalstī;

| 86. | aicina Komisiju strādāt pie tā, lai ieviestu vienkāršotu un standartizētu pārrobežu pakalpojumu sniegšanas procedūru, kas efektīvāk integrētu MVU iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

86.

aicina Komisiju strādāt pie tā, lai ieviestu vienkāršotu un standartizētu pārrobežu pakalpojumu sniegšanas procedūru, kas efektīvāk integrētu MVU iekšējā tirgū;

| 87. | norāda, ka Pakalpojumu direktīvas 16. panta 1. punktā un Tiesas judikatūrā ir skaidri noteiktas prasības par samērīgu regulējumu; atgādina — tas, ka kāda dalībvalsts pieņem mazāk stingrus noteikumus nekā cita dalībvalsts, nenozīmē, ka šīs valsts noteikumi ir nesamērīgi un līdz ar to pretrunā Savienības tiesību aktu noteikumiem; atkārtoti norāda, ka noteikumi, kas apgrūtina vai padara nepievilcīgu pārrobežu pakalpojumu sniegšanu, tikai tādā gadījumā ir saderīgi ar iekšējā tirgus prasībām, ja tie paredzēti svarīgu kopējo interešu labā, patiešām ir piemēroti šim nolūkam un pakalpojumu sniegšanas brīvību neietekmē vairāk nekā tas vajadzīgs, lai aizsargātu kopējās intereses, kuru dēļ šie noteikumi ir pieņemti; |
| --- | --- |

87.

norāda, ka Pakalpojumu direktīvas 16. panta 1. punktā un Tiesas judikatūrā ir skaidri noteiktas prasības par samērīgu regulējumu; atgādina — tas, ka kāda dalībvalsts pieņem mazāk stingrus noteikumus nekā cita dalībvalsts, nenozīmē, ka šīs valsts noteikumi ir nesamērīgi un līdz ar to pretrunā Savienības tiesību aktu noteikumiem; atkārtoti norāda, ka noteikumi, kas apgrūtina vai padara nepievilcīgu pārrobežu pakalpojumu sniegšanu, tikai tādā gadījumā ir saderīgi ar iekšējā tirgus prasībām, ja tie paredzēti svarīgu kopējo interešu labā, patiešām ir piemēroti šim nolūkam un pakalpojumu sniegšanas brīvību neietekmē vairāk nekā tas vajadzīgs, lai aizsargātu kopējās intereses, kuru dēļ šie noteikumi ir pieņemti;

| 88. | uzsver, ka pastāvīgi ir jāveic pakalpojumiem piemērojamo regulatīvo prasību un ierobežojumu proporcionalitātes novērtējums; atbalsta Komisijas priekšlikumu ieviest pakalpojumu pasi, lai galvenajās ekonomikas nozarēs, piemēram, uzņēmumu pakalpojumu jomā, veicinātu uzņēmumu attīstību un mobilitāti visā vienotajā tirgū; uzskata, ka par šādas iniciatīvas mērķi ir jānosaka administratīvo procedūru vienkāršošana iestādēm un tiem pakalpojumu sniedzējiem, kuri vēlas izvērst pārrobežu darbību, un jāparedz regulatīva rakstura šķēršļu likvidēšana, kas šos uzņēmumus attur no darbības uzsākšanas citu dalībvalstu tirgos; prasa, lai plānotā pakalpojumu pase iekļautos tādu horizontālo instrumentu klāstā, kuru mērķis ir atbalstīt iekšējā tirgus tiesību aktus, kas ietver tādus instrumentus kā iekšējā tirgus informācijas sistēma (IMI) vai vienotie kontaktpunkti, kuri paredzēti Pakalpojumu direktīvā kā vienota administratīvā saskarne visu nepieciešamo administratīvo procedūru veikšanai saistībā pārrobežu pakalpojumu darbībām; uzsver, ka ar pakalpojumu pases ieviešanu nedrīkstētu radīt situāciju, kurā tiek vājināti vai padarīti par spēkā neesošiem noteikumi, kas saskaņā ar Tiesas judikatūru var ierobežot pārrobežu pakalpojumu apriti kopējo interešu labā; tomēr uzsver, ka pakalpojumu pase varētu būt lieks instruments, ja Pakalpojumu direktīva tiktu pareizi īstenota un izpildīta; uzsver, ka papildus tam nedrīkstētu ieviest izcelsmes valsts principu; |
| --- | --- |

88.

uzsver, ka pastāvīgi ir jāveic pakalpojumiem piemērojamo regulatīvo prasību un ierobežojumu proporcionalitātes novērtējums; atbalsta Komisijas priekšlikumu ieviest pakalpojumu pasi, lai galvenajās ekonomikas nozarēs, piemēram, uzņēmumu pakalpojumu jomā, veicinātu uzņēmumu attīstību un mobilitāti visā vienotajā tirgū; uzskata, ka par šādas iniciatīvas mērķi ir jānosaka administratīvo procedūru vienkāršošana iestādēm un tiem pakalpojumu sniedzējiem, kuri vēlas izvērst pārrobežu darbību, un jāparedz regulatīva rakstura šķēršļu likvidēšana, kas šos uzņēmumus attur no darbības uzsākšanas citu dalībvalstu tirgos; prasa, lai plānotā pakalpojumu pase iekļautos tādu horizontālo instrumentu klāstā, kuru mērķis ir atbalstīt iekšējā tirgus tiesību aktus, kas ietver tādus instrumentus kā iekšējā tirgus informācijas sistēma (IMI) vai vienotie kontaktpunkti, kuri paredzēti Pakalpojumu direktīvā kā vienota administratīvā saskarne visu nepieciešamo administratīvo procedūru veikšanai saistībā pārrobežu pakalpojumu darbībām; uzsver, ka ar pakalpojumu pases ieviešanu nedrīkstētu radīt situāciju, kurā tiek vājināti vai padarīti par spēkā neesošiem noteikumi, kas saskaņā ar Tiesas judikatūru var ierobežot pārrobežu pakalpojumu apriti kopējo interešu labā; tomēr uzsver, ka pakalpojumu pase varētu būt lieks instruments, ja Pakalpojumu direktīva tiktu pareizi īstenota un izpildīta; uzsver, ka papildus tam nedrīkstētu ieviest izcelsmes valsts principu;

| 89. | atzinīgi vērtē to, ka pastiprināta uzmanība tiek pievērsta pakalpojumu nozīmei vienotajā tirgū, kā arī centieniem nodrošināt, lai profesionāļiem un pakalpojumu sniedzējiem, jo īpaši mazumtirdzniecības uzņēmumiem, sava darbība nebūtu jāierobežo tikai atsevišķu valstu tirgos; uzsver, ka profesionālo un pakalpojumu pasu shēmu turpmākajai paplašināšanai būs svarīga nozīme nolūkā dalībvalstu starpā novērst nevajadzīgu birokrātisko slogu, kas neļauj Savienības iedzīvotājiem strādāt un veikt tirdzniecību pārrobežu līmenī; |
| --- | --- |

89.

atzinīgi vērtē to, ka pastiprināta uzmanība tiek pievērsta pakalpojumu nozīmei vienotajā tirgū, kā arī centieniem nodrošināt, lai profesionāļiem un pakalpojumu sniedzējiem, jo īpaši mazumtirdzniecības uzņēmumiem, sava darbība nebūtu jāierobežo tikai atsevišķu valstu tirgos; uzsver, ka profesionālo un pakalpojumu pasu shēmu turpmākajai paplašināšanai būs svarīga nozīme nolūkā dalībvalstu starpā novērst nevajadzīgu birokrātisko slogu, kas neļauj Savienības iedzīvotājiem strādāt un veikt tirdzniecību pārrobežu līmenī;

| 90. | atkārtoti norāda, cik svarīgi ir likvidēt šķēršļus (tostarp valodas un administratīvos šķēršļus un šķēršļus, ko rada informācijas trūkums), kas ierobežo uzņēmumu potenciālu nodarboties ar pārrobežu tirdzniecību tiešsaistē un iedragā patērētāju uzticību vienotajam tirgum; uzsver, cik būtiski ir likvidēt darbības ierobežojumus mazumtirdzniecībai, tādus kā noteikumi par veikalu darba laiku, mazumtirdzniecībai specifiski un selektīvi nodokļi, kā arī neproporcionālas prasības uzņēmumiem attiecībā uz informācijas sniegšanu; |
| --- | --- |

90.

atkārtoti norāda, cik svarīgi ir likvidēt šķēršļus (tostarp valodas un administratīvos šķēršļus un šķēršļus, ko rada informācijas trūkums), kas ierobežo uzņēmumu potenciālu nodarboties ar pārrobežu tirdzniecību tiešsaistē un iedragā patērētāju uzticību vienotajam tirgum; uzsver, cik būtiski ir likvidēt darbības ierobežojumus mazumtirdzniecībai, tādus kā noteikumi par veikalu darba laiku, mazumtirdzniecībai specifiski un selektīvi nodokļi, kā arī neproporcionālas prasības uzņēmumiem attiecībā uz informācijas sniegšanu;

| 91. | atzīst vietējo iestāžu kompetenci pilsētplānošanas jomā; tomēr uzsver, ka pilsētplānošanu nevajadzētu izmantot kā ieganstu tam, lai apietu tiesības brīvi veikt uzņēmējdarbību; šajā saistībā atgādina, cik būtiski ir pienācīgi izpildīt Pakalpojumu direktīvas prasības; mudina dalībvalstis likvidēt brīvas aprites šķēršļus un atvērt savus tirgus, lai stimulētu konkurētspēju un veicinātu veikalu daudzveidību, kas ir būtiski, lai tirdzniecības zonas — īpaši mazpilsētās un lielpilsētu centros — saglabātu pievilcību; |
| --- | --- |

91.

atzīst vietējo iestāžu kompetenci pilsētplānošanas jomā; tomēr uzsver, ka pilsētplānošanu nevajadzētu izmantot kā ieganstu tam, lai apietu tiesības brīvi veikt uzņēmējdarbību; šajā saistībā atgādina, cik būtiski ir pienācīgi izpildīt Pakalpojumu direktīvas prasības; mudina dalībvalstis likvidēt brīvas aprites šķēršļus un atvērt savus tirgus, lai stimulētu konkurētspēju un veicinātu veikalu daudzveidību, kas ir būtiski, lai tirdzniecības zonas — īpaši mazpilsētās un lielpilsētu centros — saglabātu pievilcību;

| 92. | uzsver, ka mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības nozare ir lielākais uzņēmējdarbības segments Eiropā; uzskata, ka mazumtirdzniecības uzņēmumiem nevajadzīgi radīto regulatīvo, administratīvo un praktisko šķēršļu mazināšana ir viena no prioritātēm; |
| --- | --- |

92.

uzsver, ka mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības nozare ir lielākais uzņēmējdarbības segments Eiropā; uzskata, ka mazumtirdzniecības uzņēmumiem nevajadzīgi radīto regulatīvo, administratīvo un praktisko šķēršļu mazināšana ir viena no prioritātēm;

| 93. | aicina Komisiju un dalībvalstis piešķirt mazumtirdzniecības sektoram augstāko politisko nozīmi, jo tas ir viens no vienotā tirgus, tostarp vienotā digitālā tirgus, pīlāriem, un aicina atcelt regulatīvos, administratīvos un praktiskos šķēršļus, kas uzņēmumiem traucē sākt, attīstīt un sekmīgi turpināt uzņēmējdarbību un attur mazumtirgotājus no vienotā tirgus priekšrocību izmantošanas; uzskata, ka tiesību aktiem mazumtirdzniecības jomā būtu jābalstās uz pierādījumiem, ņemot vērā nozares vajadzības; |
| --- | --- |

93.

aicina Komisiju un dalībvalstis piešķirt mazumtirdzniecības sektoram augstāko politisko nozīmi, jo tas ir viens no vienotā tirgus, tostarp vienotā digitālā tirgus, pīlāriem, un aicina atcelt regulatīvos, administratīvos un praktiskos šķēršļus, kas uzņēmumiem traucē sākt, attīstīt un sekmīgi turpināt uzņēmējdarbību un attur mazumtirgotājus no vienotā tirgus priekšrocību izmantošanas; uzskata, ka tiesību aktiem mazumtirdzniecības jomā būtu jābalstās uz pierādījumiem, ņemot vērā nozares vajadzības;

| 94. | aicina Komisiju un dalībvalstis analizēt vienotajā tirgū mazumtirdzniecībai radītos nevajadzīgos ierobežojumus, kurus nevar pamatot ar īpaši svarīgām sabiedrības interesēm, un aicina vajadzības gadījumā ierosināt priekšlikumus, kā šīs problēmas novērst, un 2017. gada pavasarī iesniegt ziņojumu; |
| --- | --- |

94.

aicina Komisiju un dalībvalstis analizēt vienotajā tirgū mazumtirdzniecībai radītos nevajadzīgos ierobežojumus, kurus nevar pamatot ar īpaši svarīgām sabiedrības interesēm, un aicina vajadzības gadījumā ierosināt priekšlikumus, kā šīs problēmas novērst, un 2017. gada pavasarī iesniegt ziņojumu;

| 95. | uzskata, ka attiecībā uz profesionālo pakalpojumu nozari atšķirīgas regulējuma koncepcijas pašas par sevi neierobežo iekšējā tirgus darbības paplašināšanu; uzsver, ka kopējo interešu aizsardzības un patērētāju aizsardzības nolūkā varētu būt lietderīgi noteikumi par piekļuvi profesijai un tiesībām tajā strādāt un ka šādu noteikumu novērtējums ir izprotams tikai nacionālā kontekstā; |
| --- | --- |

95.

uzskata, ka attiecībā uz profesionālo pakalpojumu nozari atšķirīgas regulējuma koncepcijas pašas par sevi neierobežo iekšējā tirgus darbības paplašināšanu; uzsver, ka kopējo interešu aizsardzības un patērētāju aizsardzības nolūkā varētu būt lietderīgi noteikumi par piekļuvi profesijai un tiesībām tajā strādāt un ka šādu noteikumu novērtējums ir izprotams tikai nacionālā kontekstā;

| 96. | piekrīt Komisijai, ka daudzi dalībvalstu noteikumi par piekļuvi reglamentētajām profesijām un strādāšanu tajās ir neproporcionāli vajadzībām un rada šķēršļus, kas ierobežo piekļuvi strādāšanai attiecīgajās profesijās; |
| --- | --- |

96.

piekrīt Komisijai, ka daudzi dalībvalstu noteikumi par piekļuvi reglamentētajām profesijām un strādāšanu tajās ir neproporcionāli vajadzībām un rada šķēršļus, kas ierobežo piekļuvi strādāšanai attiecīgajās profesijās;

| 97. | uzskata, ka pārrobežu pakalpojumu, tostarp profesionālo pakalpojumu, sniegšana uz laiku jāuzskata par būtisku iekšējā tirgus elementu, jo tie rada darbvietas un nodrošina kvalitatīvus ražojumus un pakalpojumus ES iedzīvotājiem; tāpēc uzskata, ka periodiski norādījumi ir lietderīgs instruments dalībvalstīm, ņemot vērā dalībvalstu atšķirīgo ekonomisko, ģeogrāfisko un sociālo situāciju; |
| --- | --- |

97.

uzskata, ka pārrobežu pakalpojumu, tostarp profesionālo pakalpojumu, sniegšana uz laiku jāuzskata par būtisku iekšējā tirgus elementu, jo tie rada darbvietas un nodrošina kvalitatīvus ražojumus un pakalpojumus ES iedzīvotājiem; tāpēc uzskata, ka periodiski norādījumi ir lietderīgs instruments dalībvalstīm, ņemot vērā dalībvalstu atšķirīgo ekonomisko, ģeogrāfisko un sociālo situāciju;

| 98. | atzinīgi vērtē to, ka nesen pieņemtajā vienotā tirgus stratēģijā atkārtoti pievērsta uzmanība jautājumam par regulētajām un brīvajām profesijām Eiropā, kas ir svarīgs faktors izaugsmei un nodarbinātībai Eiropā; aicina Komisiju ierosināt konkrētus pasākumus, lai īstenotu Komisijas darba grupas ieteikumus, kas izklāstīti dokumentā “Rīcības virzieni brīvo profesiju darbības stiprināšanai”; |
| --- | --- |

98.

atzinīgi vērtē to, ka nesen pieņemtajā vienotā tirgus stratēģijā atkārtoti pievērsta uzmanība jautājumam par regulētajām un brīvajām profesijām Eiropā, kas ir svarīgs faktors izaugsmei un nodarbinātībai Eiropā; aicina Komisiju ierosināt konkrētus pasākumus, lai īstenotu Komisijas darba grupas ieteikumus, kas izklāstīti dokumentā “Rīcības virzieni brīvo profesiju darbības stiprināšanai”;

| 99. | atzinīgi vērtē Komisijas likumdošanas priekšlikumu par to regulatīvo šķēršļu novēršanu, kuri ierobežo piekļuvi atsevišķām profesijām, un šāds priekšlikums ir nozīmīgs solis virzībā uz vienotā tirgus atvēršanu un izaugsmes veicināšanu nodarbinātības jomā; |
| --- | --- |

99.

atzinīgi vērtē Komisijas likumdošanas priekšlikumu par to regulatīvo šķēršļu novēršanu, kuri ierobežo piekļuvi atsevišķām profesijām, un šāds priekšlikums ir nozīmīgs solis virzībā uz vienotā tirgus atvēršanu un izaugsmes veicināšanu nodarbinātības jomā;

| 100. | atbalsta Komisijas iniciatīvu pārskatīt regulēto profesiju sistēmu, taču norāda, ka ikvienā šādā pasākumā ir jāievēro augsti nodarbinātības un pakalpojumu kvalitātes standarti, kā arī pienācīgas kvalifikācijas un patērētāju drošuma prasības; |
| --- | --- |

100.

atbalsta Komisijas iniciatīvu pārskatīt regulēto profesiju sistēmu, taču norāda, ka ikvienā šādā pasākumā ir jāievēro augsti nodarbinātības un pakalpojumu kvalitātes standarti, kā arī pienācīgas kvalifikācijas un patērētāju drošuma prasības;

| 101. | uzskata, ka, nepastāvot konkurētspējīgiem profesionāliem un uzņēmējdarbības pakalpojumiem visā ES, uzņēmumiem var nākties cīnīties, lai tie vēl aizvien būtu konkurētspējīgi, kā arī saglabātu un radītu darbvietas; |
| --- | --- |

101.

uzskata, ka, nepastāvot konkurētspējīgiem profesionāliem un uzņēmējdarbības pakalpojumiem visā ES, uzņēmumiem var nākties cīnīties, lai tie vēl aizvien būtu konkurētspējīgi, kā arī saglabātu un radītu darbvietas;

| 102. | uzsver, ka neefektīvi piegādes pakalpojumi, jo īpaši attiecībā uz piegādes pēdējo posmu, ir būtisks šķērslis pārrobežu tirdzniecībai ES; uzsver, ka pieejami, cenas ziņā pieņemami un kvalitatīvi piegādes pakalpojumi ir svarīgs priekšnosacījums vienotā tirgus sekmīgai darbībai; aicina Komisiju iesniegt visaptverošu rīcības plānu attiecībā uz paku piegādi un noteikt mērķus, kas šajā tirgū jāsasniedz līdz 2020. gada beigām; aicina Komisiju pievērst lielāku uzmanību to šķēršļu likvidēšanai, ar kuriem tirgus dalībnieki sastopas pārrobežu piegādē; |
| --- | --- |

102.

uzsver, ka neefektīvi piegādes pakalpojumi, jo īpaši attiecībā uz piegādes pēdējo posmu, ir būtisks šķērslis pārrobežu tirdzniecībai ES; uzsver, ka pieejami, cenas ziņā pieņemami un kvalitatīvi piegādes pakalpojumi ir svarīgs priekšnosacījums vienotā tirgus sekmīgai darbībai; aicina Komisiju iesniegt visaptverošu rīcības plānu attiecībā uz paku piegādi un noteikt mērķus, kas šajā tirgū jāsasniedz līdz 2020. gada beigām; aicina Komisiju pievērst lielāku uzmanību to šķēršļu likvidēšanai, ar kuriem tirgus dalībnieki sastopas pārrobežu piegādē;

| 103. | aicina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm, lai vienkāršotu un paātrinātu profesionālās kvalifikācijas atzīšanas procedūras, tostarp sekmējot un mudinot vienotās apmācības sistēmu ieviešanu, vienlaikus pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu; aicina Komisiju un dalībvalstis paplašināt apmācību un izglītību tādās jomās kā IKT un zinātne, tehnoloģija, inženierzinātnes un matemātika, lai tagadējais un arī nākotnes darbaspēks iegūtu attiecīgās e-prasmes; |
| --- | --- |

103.

aicina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm, lai vienkāršotu un paātrinātu profesionālās kvalifikācijas atzīšanas procedūras, tostarp sekmējot un mudinot vienotās apmācības sistēmu ieviešanu, vienlaikus pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu; aicina Komisiju un dalībvalstis paplašināt apmācību un izglītību tādās jomās kā IKT un zinātne, tehnoloģija, inženierzinātnes un matemātika, lai tagadējais un arī nākotnes darbaspēks iegūtu attiecīgās e-prasmes;

| 104. | atzinīgi vērtē to, ka stratēģijā ir norādīts uz augsta līmeņa bezdarbu visā ES, tomēr pauž nožēlu, ka tajā netiek piedāvāti konkrēti pasākumi, kas varētu palīdzēt iedzīvotājiem atrast darbu, piemēram, uzlabojot izglītības un apmācību standartus, izpildot mūžizglītības mērķus un novēršot darba ņēmēju un speciālistu prasmju un kvalifikācijas neatbilstību; uzskata par pašsaprotamu to, ka vienotais tirgus strauji mainās, jo daudzās nozarēs notiek digitalizācija, un ka jaunajās darbvietās būs nepieciešams atšķirīgs prasmju un kvalifikāciju kopums; |
| --- | --- |

104.

atzinīgi vērtē to, ka stratēģijā ir norādīts uz augsta līmeņa bezdarbu visā ES, tomēr pauž nožēlu, ka tajā netiek piedāvāti konkrēti pasākumi, kas varētu palīdzēt iedzīvotājiem atrast darbu, piemēram, uzlabojot izglītības un apmācību standartus, izpildot mūžizglītības mērķus un novēršot darba ņēmēju un speciālistu prasmju un kvalifikācijas neatbilstību; uzskata par pašsaprotamu to, ka vienotais tirgus strauji mainās, jo daudzās nozarēs notiek digitalizācija, un ka jaunajās darbvietās būs nepieciešams atšķirīgs prasmju un kvalifikāciju kopums;

| 105. | nosoda to, ka Komisija vienotajā tirgus stratēģijā nav iekļāvusi nekādus konkrētus pasākumus, ar ko risinātu vajadzības, kādas ir iedzīvotājiem un patērētājiem ar invaliditāti, veciem cilvēkiem un lauku un attālāko reģionu iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

105.

nosoda to, ka Komisija vienotajā tirgus stratēģijā nav iekļāvusi nekādus konkrētus pasākumus, ar ko risinātu vajadzības, kādas ir iedzīvotājiem un patērētājiem ar invaliditāti, veciem cilvēkiem un lauku un attālāko reģionu iedzīvotājiem;

| 106. | uzskata, ka princips vienādi atalgot par vienādu darbu vienā un tajā pašā darbvietā, ko aizstāv Komisijas priekšsēdētājs Ž. K. Junkers, ir nozīmīgs instruments cīņā pret tirgus izkropļojumiem; |
| --- | --- |

106.

uzskata, ka princips vienādi atalgot par vienādu darbu vienā un tajā pašā darbvietā, ko aizstāv Komisijas priekšsēdētājs Ž. K. Junkers, ir nozīmīgs instruments cīņā pret tirgus izkropļojumiem;

Taisnīgāks vienotais tirgus

| 107. | uzsver, ka īstena vienotā tirgus apstākļos iedzīvotājiem, patērētājiem un uzņēmumiem būtu jāgūst no tā labums un aizsardzība, piemēram, iegūstot labāku kvalitāti, lielāku dažādību, samērīgas cenas un drošākas preces un pakalpojumus; uzsver, ka gan tiešsaistes, gan bezsaistes vidē vienotajā tirgū nav pieņemama pakalpojumu saņēmēju (patērētāju un uzņēmēju) nepamatota diskriminācija valstspiederības vai dzīvesvietas dēļ, kas nav balstīta ne uz vienu objektīvu vai pārbaudāmu kritēriju; tomēr uzskata, ka nav iespējams piespiest uzņēmumus pārdot preces vai pakalpojumus visā ES; |
| --- | --- |

107.

uzsver, ka īstena vienotā tirgus apstākļos iedzīvotājiem, patērētājiem un uzņēmumiem būtu jāgūst no tā labums un aizsardzība, piemēram, iegūstot labāku kvalitāti, lielāku dažādību, samērīgas cenas un drošākas preces un pakalpojumus; uzsver, ka gan tiešsaistes, gan bezsaistes vidē vienotajā tirgū nav pieņemama pakalpojumu saņēmēju (patērētāju un uzņēmēju) nepamatota diskriminācija valstspiederības vai dzīvesvietas dēļ, kas nav balstīta ne uz vienu objektīvu vai pārbaudāmu kritēriju; tomēr uzskata, ka nav iespējams piespiest uzņēmumus pārdot preces vai pakalpojumus visā ES;

| 108. | aicina Komisiju drīzumā iesniegt likumdošanas priekšlikumu, ar ko novērstu nepamatotu ģeobloķēšanu un citus nepamatotus diskriminācijas veidus, ko piekopj tirgus operatori; aicina Komisiju noteikt efektīvus kritērijus nepamatotas ģeobloķēšanas izvērtēšanai; uzsver, ka visos šādos priekšlikumos ir jāievēro brīvas tirdzniecības pamatprincips; turklāt uzsver, ka Komisijas priekšlikumā būtu jāņem vērā proporcionalitātes princips, jo īpaši attiecībā uz mazajiem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem; norāda, ka tirgus operatoriem reizēm ir jāizdara izvēle, kurā tirgū tie varētu funkcionēt saskaņā ar tirgū izvirzītajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

108.

aicina Komisiju drīzumā iesniegt likumdošanas priekšlikumu, ar ko novērstu nepamatotu ģeobloķēšanu un citus nepamatotus diskriminācijas veidus, ko piekopj tirgus operatori; aicina Komisiju noteikt efektīvus kritērijus nepamatotas ģeobloķēšanas izvērtēšanai; uzsver, ka visos šādos priekšlikumos ir jāievēro brīvas tirdzniecības pamatprincips; turklāt uzsver, ka Komisijas priekšlikumā būtu jāņem vērā proporcionalitātes princips, jo īpaši attiecībā uz mazajiem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem; norāda, ka tirgus operatoriem reizēm ir jāizdara izvēle, kurā tirgū tie varētu funkcionēt saskaņā ar tirgū izvirzītajiem nosacījumiem;

| 109. | piekrīt, ka patērētājiem ir jānodrošina pārredzama informācija, iegādājoties preces un pakalpojumus vienotajā tirgū, kā arī mūsdienu prasībām atbilstošu un pienācīgu tiesību kopums viņu interešu aizsardzībai; pauž viedokli, ka, īstenojot jebkādu patērētāju tiesību direktīvu pārskatīšanu, apvienošanu vai konsolidāciju, būtu jānodrošina patiešām augsta līmeņa patērētāju aizsardzība un izpildāmas tiesības, ievērojot valstu likumdošanas paraugpraksi; |
| --- | --- |

109.

piekrīt, ka patērētājiem ir jānodrošina pārredzama informācija, iegādājoties preces un pakalpojumus vienotajā tirgū, kā arī mūsdienu prasībām atbilstošu un pienācīgu tiesību kopums viņu interešu aizsardzībai; pauž viedokli, ka, īstenojot jebkādu patērētāju tiesību direktīvu pārskatīšanu, apvienošanu vai konsolidāciju, būtu jānodrošina patiešām augsta līmeņa patērētāju aizsardzība un izpildāmas tiesības, ievērojot valstu likumdošanas paraugpraksi;

| 110. | aicina Komisiju analizēt pašreizējās juridiskās neskaidrības, kas skar patērētājus, un vajadzības gadījumā tās novērst, precizējot un papildinot tiesisko regulējumu patērētāju tiesību jomā; atkārtoti uzsver savu apņemšanos ievērot elastīgas saskaņošanas principu visos ierosinātajos ES patērētāju aizsardzības tiesību aktos, kā arī to, ka saskaņošana būs pilnīga vienīgi tad, ja tajā tiks noteikts pietiekami augsts patērētāju aizsardzības līmenis un ja tā sniegs manāmus ieguvumus patērētājiem; |
| --- | --- |

110.

aicina Komisiju analizēt pašreizējās juridiskās neskaidrības, kas skar patērētājus, un vajadzības gadījumā tās novērst, precizējot un papildinot tiesisko regulējumu patērētāju tiesību jomā; atkārtoti uzsver savu apņemšanos ievērot elastīgas saskaņošanas principu visos ierosinātajos ES patērētāju aizsardzības tiesību aktos, kā arī to, ka saskaņošana būs pilnīga vienīgi tad, ja tajā tiks noteikts pietiekami augsts patērētāju aizsardzības līmenis un ja tā sniegs manāmus ieguvumus patērētājiem;

| 111. | uzsver, ka sociālie uzņēmumi veido plašu uzņēmējdarbības modeļu loku, kas ir būtiski svarīgi konkurētspējīga un taisnīgāka vienotā tirgus izveidei; aicina Komisiju integrēt sociālās ekonomikas nozari vienotā tirgus politikā un izstrādāt Eiropas līmeņa rīcības plānu sociālajiem uzņēmumiem, lai pilnībā izmantotu ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes potenciālu; |
| --- | --- |

111.

uzsver, ka sociālie uzņēmumi veido plašu uzņēmējdarbības modeļu loku, kas ir būtiski svarīgi konkurētspējīga un taisnīgāka vienotā tirgus izveidei; aicina Komisiju integrēt sociālās ekonomikas nozari vienotā tirgus politikā un izstrādāt Eiropas līmeņa rīcības plānu sociālajiem uzņēmumiem, lai pilnībā izmantotu ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes potenciālu;

Secinājumi

| 112. | aicina Komisiju, ņemot vērā iepriekš izklāstītos priekšlikumus, drīzumā likumdevējiem iesniegt plānotos likumdošanas priekšlikumus un iniciatīvas, pirms tam veicot atbilstīgu apspriešanos ar ieinteresētajām pusēm un izdarot ietekmes novērtējumu, lai šos priekšlikumus un iniciatīvas varētu laikus pieņemt; |
| --- | --- |

112.

aicina Komisiju, ņemot vērā iepriekš izklāstītos priekšlikumus, drīzumā likumdevējiem iesniegt plānotos likumdošanas priekšlikumus un iniciatīvas, pirms tam veicot atbilstīgu apspriešanos ar ieinteresētajām pusēm un izdarot ietekmes novērtējumu, lai šos priekšlikumus un iniciatīvas varētu laikus pieņemt;

o

o o

| 113. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei, Eiropadomei un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

113.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei, Eiropadomei un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 304, 22.11.2011., 64. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0069.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0580.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0009.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0012.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2016. gada 26. maija

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/128 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/128

---

P8_TA(2016)0231

Pieprasījums atcelt Gianluca Buonanno deputāta imunitāti

Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. maija lēmums par pieprasījumu atcelt Gianluca Buonanno imunitāti (2016/2003(IMM))

(2018/C 076/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Itālijas pilsētas Verčelli Vispārējās tiesas prokurora vietnieka 2015. gada 20. novembrī nosūtīto pieprasījumu par atļauju iegūt datus no telefona uzņēmumiem attiecībā uz telefona zvaniem uz Gianluca Buonanno izmantoto telefona numuru, par kuru paziņots 2015. gada 14. decembra plenārsēdē un kurš ir nosūtīts, pamatojoties uz Verčelli Vispārējā tiesā ierosinātu kriminālprocesu par draudiem Gianluca Buonanno, kurus viņam, kā viņš pats saka, pa telefonu ir izteikusi anonīma persona, 2015. gada 14. aprīlī zvanot uz viņa mobilā telefona numuru (Ats. Nr. 2890/15 R.G.N.R. mod. 44), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Itālijas pilsētas Verčelli Vispārējās tiesas prokurora vietnieka 2015. gada 20. novembrī nosūtīto pieprasījumu par atļauju iegūt datus no telefona uzņēmumiem attiecībā uz telefona zvaniem uz Gianluca Buonanno izmantoto telefona numuru, par kuru paziņots 2015. gada 14. decembra plenārsēdē un kurš ir nosūtīts, pamatojoties uz Verčelli Vispārējā tiesā ierosinātu kriminālprocesu par draudiem Gianluca Buonanno, kurus viņam, kā viņš pats saka, pa telefonu ir izteikusi anonīma persona, 2015. gada 14. aprīlī zvanot uz viņa mobilā telefona numuru (Ats. Nr. 2890/15 R.G.N.R. mod. 44),

| — | pēc Gianluca Buonanno uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Gianluca Buonanno uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1),

| — | ņemot vērā Itālijas Republikas Konstitūcijas 68. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Itālijas Republikas Konstitūcijas 68. pantu,

| — | ņemot vērā 4. pantu 2003. gada 20. jūnija likumā Nr. 140 par tādu normu pieņemšanu, ar kurām īsteno Konstitūcijas 68. pantu, un kriminālprocesu ierosināšanu pret augsta ranga valsts amatpersonām (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 4. pantu 2003. gada 20. jūnija likumā Nr. 140 par tādu normu pieņemšanu, ar kurām īsteno Konstitūcijas 68. pantu, un kriminālprocesu ierosināšanu pret augsta ranga valsts amatpersonām (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0180/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0180/2016),

| A. | Verčelli Vispārējās tiesas prokurora vietnieks ir nosūtījis atļaujas pieprasījumu iegūt datus no telefona uzņēmumiem attiecībā uz telefona sarunu sarakstu telefona numuram, kuru izmanto no Itālijas ievēlēts Eiropas Parlamenta deputāts Gianluca Buonanno, pamatojoties uz Verčelli Vispārējā tiesā ierosinātu krimināllietu par draudiem minētajam deputātam, kā viņš pats saka, ir telefoniski izteikusi anonīma persona, 2015. gada 14. aprīlī zvanot uz viņa mobilā telefona numuru; |
| --- | --- |

A.

Verčelli Vispārējās tiesas prokurora vietnieks ir nosūtījis atļaujas pieprasījumu iegūt datus no telefona uzņēmumiem attiecībā uz telefona sarunu sarakstu telefona numuram, kuru izmanto no Itālijas ievēlēts Eiropas Parlamenta deputāts Gianluca Buonanno, pamatojoties uz Verčelli Vispārējā tiesā ierosinātu krimināllietu par draudiem minētajam deputātam, kā viņš pats saka, ir telefoniski izteikusi anonīma persona, 2015. gada 14. aprīlī zvanot uz viņa mobilā telefona numuru;

| B. | tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta deputātiem savā dalībvalstī ir imunitāte, ko piešķir attiecīgās dalībvalsts parlamenta deputātiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta deputātiem savā dalībvalstī ir imunitāte, ko piešķir attiecīgās dalībvalsts parlamenta deputātiem;

| C. | tā kā Itālijas Republikas Konstitūcijas 68. pantā ir teikts, ka “gadījumā, ja parlamenta palāta, kurā attiecīgais deputāts darbojas, nav devusi atļauju, nevienu parlamenta deputātu nevar nedz pārmeklēt, nedz veikt kratīšanu viņa dzīves vietā, kā arī viņu nevar nedz aizturēt vai kā citādi ierobežot viņa personīgo brīvību, nedz turēt ieslodzījumā, izņemot gadījumus, kad tiek īstenots galīgais tiesas spriedums vai kad deputāts tiek aizturēts noziedzīga nodarījuma izdarīšanas brīdī, ja aizturēšana delicto flagrante ir obligāta. Šāda atļauja ir nepieciešama arī gadījumos, kad ir jāpārtver parlamenta deputāta sarunas vai saziņa vai jāpiekļūst deputāta sarakstei.”; |
| --- | --- |

C.

tā kā Itālijas Republikas Konstitūcijas 68. pantā ir teikts, ka “gadījumā, ja parlamenta palāta, kurā attiecīgais deputāts darbojas, nav devusi atļauju, nevienu parlamenta deputātu nevar nedz pārmeklēt, nedz veikt kratīšanu viņa dzīves vietā, kā arī viņu nevar nedz aizturēt vai kā citādi ierobežot viņa personīgo brīvību, nedz turēt ieslodzījumā, izņemot gadījumus, kad tiek īstenots galīgais tiesas spriedums vai kad deputāts tiek aizturēts noziedzīga nodarījuma izdarīšanas brīdī, ja aizturēšana delicto flagrante ir obligāta. Šāda atļauja ir nepieciešama arī gadījumos, kad ir jāpārtver parlamenta deputāta sarunas vai saziņa vai jāpiekļūst deputāta sarakstei.”;

| D. | tā kā 4. pantā 2003. gada 20. jūnija likumā Nr. 140 par tādu normu pieņemšanu, ar kurām īsteno Konstitūcijas 68. pantu, un kriminālprocesu ierosināšanu pret augsta ranga valsts amatpersonām, cita starpā ir teikts, ka gadījumos, kad ir jāiegūst dati par parlamenta deputāta telefona sarunām, kompetentajai iestādei ir jāprasa tās parlamenta palātas atļauja, kurā attiecīgais deputāts darbojas; |
| --- | --- |

D.

tā kā 4. pantā 2003. gada 20. jūnija likumā Nr. 140 par tādu normu pieņemšanu, ar kurām īsteno Konstitūcijas 68. pantu, un kriminālprocesu ierosināšanu pret augsta ranga valsts amatpersonām, cita starpā ir teikts, ka gadījumos, kad ir jāiegūst dati par parlamenta deputāta telefona sarunām, kompetentajai iestādei ir jāprasa tās parlamenta palātas atļauja, kurā attiecīgais deputāts darbojas;

| E. | tā kā pieprasījums atcelt Gianluca Buonanno deputāta imunitāti attiecas uz izmeklēšanas iestāžu piekļuvi to sarunu sarakstam, kas ir veikti uz deputāta mobilo telefona numuru datumā, kurā, kā viņš apgalvo, viņš saņēma telefona zvanus ar draudiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā pieprasījums atcelt Gianluca Buonanno deputāta imunitāti attiecas uz izmeklēšanas iestāžu piekļuvi to sarunu sarakstam, kas ir veikti uz deputāta mobilo telefona numuru datumā, kurā, kā viņš apgalvo, viņš saņēma telefona zvanus ar draudiem;

| F. | tā kā savā pieprasījuma vēstulē atcelt deputāta imunitāti Verčelli Vispārējās tiesas prokurora vietnieks atzīst, ka nav skaidrs, vai šī parlamentārā privilēģija ir spēkā arī gadījumos, kad noziedzīga nodarījuma rezultātā parlamenta deputāts ir iespējamā, cietusī persona; tā kā viņš secina, ka, neskatoties uz šīm šaubām, vislabākā Itālijas tiesību aktu interpretācija ir tāda, ka šī privilēģija būtu jāpiemēro parlamenta deputātiem neatkarīgi no viņu procesuālā statusa; tā kā viņš tomēr neiesniedz nevienu Itālijas judikatūras piemēru, kurā būtu apstiprināts viņa secinājums; |
| --- | --- |

F.

tā kā savā pieprasījuma vēstulē atcelt deputāta imunitāti Verčelli Vispārējās tiesas prokurora vietnieks atzīst, ka nav skaidrs, vai šī parlamentārā privilēģija ir spēkā arī gadījumos, kad noziedzīga nodarījuma rezultātā parlamenta deputāts ir iespējamā, cietusī persona; tā kā viņš secina, ka, neskatoties uz šīm šaubām, vislabākā Itālijas tiesību aktu interpretācija ir tāda, ka šī privilēģija būtu jāpiemēro parlamenta deputātiem neatkarīgi no viņu procesuālā statusa; tā kā viņš tomēr neiesniedz nevienu Itālijas judikatūras piemēru, kurā būtu apstiprināts viņa secinājums;

| G. | tā kā Eiropas Parlamentam nav tiesību interpretēt Itālijas noteikumus par parlamenta deputātu privilēģijām un imunitāti; tā kā tomēr liekas lietderīgi atgādināt, ka 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. panta galvenais mērķis ir aizsargāt deputātu neatkarību, nodrošinot to, ka spiediens, kas tiek izdarīts kā draudi arestēt vai ierosināt juridisku procesu, neietekmē viņu darbību Eiropas Parlamenta sesiju laikā; tā kā šajā lietā nav šaubu par to, ka attiecīgo deputātu neietekmē nekāds spiediens, jo kriminālprocess ir ierosināts par iespējamiem pa telefonu izteiktiem draudiem, par kuriem ziņoja pats deputāts, jo viņš ir bijis šo telefonisko draudu adresāts; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Parlamentam nav tiesību interpretēt Itālijas noteikumus par parlamenta deputātu privilēģijām un imunitāti; tā kā tomēr liekas lietderīgi atgādināt, ka 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. panta galvenais mērķis ir aizsargāt deputātu neatkarību, nodrošinot to, ka spiediens, kas tiek izdarīts kā draudi arestēt vai ierosināt juridisku procesu, neietekmē viņu darbību Eiropas Parlamenta sesiju laikā; tā kā šajā lietā nav šaubu par to, ka attiecīgo deputātu neietekmē nekāds spiediens, jo kriminālprocess ir ierosināts par iespējamiem pa telefonu izteiktiem draudiem, par kuriem ziņoja pats deputāts, jo viņš ir bijis šo telefonisko draudu adresāts;

| H. | tā kā, ņemot vērā iepriekš teikto, liekas, ka Verčelli Vispārējās tiesas prokurora vietniekam nebūtu vajadzējis Eiropas Parlamentam pieprasīt atļauju, lai varētu pieprasīt datus par Gianluca Buonanno2015. gada 14. aprīļa telefona sarunām; |
| --- | --- |

H.

tā kā, ņemot vērā iepriekš teikto, liekas, ka Verčelli Vispārējās tiesas prokurora vietniekam nebūtu vajadzējis Eiropas Parlamentam pieprasīt atļauju, lai varētu pieprasīt datus par Gianluca Buonanno2015. gada 14. aprīļa telefona sarunām;

| I. | tā kā, neskatoties uz iepriekš teikto, liekas lietderīgi juridiskās noteiktības principa labad ad cautelam apmierināt Verčelli Vispārējās tiesas prokurora vietnieka nosūtīto atļaujas pieprasījumu, |
| --- | --- |

I.

tā kā, neskatoties uz iepriekš teikto, liekas lietderīgi juridiskās noteiktības principa labad ad cautelam apmierināt Verčelli Vispārējās tiesas prokurora vietnieka nosūtīto atļaujas pieprasījumu,

| 1. | nolemj atcelt Gianluca Buonanno deputāta imunitāti; |
| --- | --- |

1.

nolemj atcelt Gianluca Buonanno deputāta imunitāti;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Itālijas pilsētas Verčelli Vispārējās tiesas prokurora vietniekam un Gianluca Buonanno. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Itālijas pilsētas Verčelli Vispārējās tiesas prokurora vietniekam un Gianluca Buonanno.

---

(1)  Tiesas 1964. gada 12. maija spriedums, Wagner/Fohrmann un Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedums, Wybot/Faure u. c., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Vispārējās tiesas 2008. gada 15. oktobra spriedums, Mote/Parlaments, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Tiesas 2008. gada 21. oktobra spriedumi, Marra/De Gregorio un Clemente, C-200/07 un C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Tiesas 2010. gada 19. marta spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Tiesas 2011. gada 6. septembra spriedums, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Vispārējās tiesas 2013. gada 17. janvāra spriedumi, Gollnisch/Parlaments, T-346/11 un T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Legge n. 140, disposizioni per l’attuazione dell’articolo 68 della Costituzione nonché in materia di processi penali nei confronti delle alte cariche dello Stato, 2003. gada 20. jūnijs (GURI Nr. 142, 2003. gada 21. jūnijs).

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2016. gada 10. maija

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/130 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/130

---

P8_TA(2016)0205

Iebildumu neizteikšana pret deleģētu aktu: pārejas noteikumi, kurus paredz attiecībā uz konkrētiem Savienības Muitas kodeksa noteikumiem, ja attiecīgās elektroniskās sistēmas vēl nedarbojas

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2016. gada 8. aprīļa deleģēto regulu, ar kuru labo Deleģēto regulu (ES) 2016/341, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz pārejas noteikumiem, kurus paredz attiecībā uz konkrētiem Savienības Muitas Kodeksa noteikumiem, ja attiecīgās elektroniskās sistēmas vēl nedarbojas, un groza Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/2446 (C(2016)2002 – 2016/2656(DEA))

(2018/C 076/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2016)2002), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2016)2002),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 11. marta vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 11. marta vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas 2016. gada 21. aprīļa vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas 2016. gada 21. aprīļa vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un jo īpaši tās 278. un 279. pantu un 284. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulu (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (1), un jo īpaši tās 278. un 279. pantu un 284. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ieteikumu lēmumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ieteikumu lēmumam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā to, ka netika izteikti iebildumi Reglamenta 105. panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kurš beidzās 2016. gada 28. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka netika izteikti iebildumi Reglamenta 105. panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kurš beidzās 2016. gada 28. aprīlī,

| A. | tā kā pēc Deleģētās regulas (ES) 2016/341 (2) pieņemšanas tika konstatēts, ka kļūdas dēļ dažas veidlapas netika iekļautas 12. pielikuma daļā, kas attiecas uz vienkāršošanu, un radīsies ļoti negatīva ietekme uz muitas iestādēm un komersantiem, ja tās netiks pievienotas pirms 2016. gada 1. maija, kad stāsies spēkā attiecīgie Savienības Muitas kodeksa noteikumi un tā īstenošanas noteikumi; |
| --- | --- |

A.

tā kā pēc Deleģētās regulas (ES) 2016/341 (2) pieņemšanas tika konstatēts, ka kļūdas dēļ dažas veidlapas netika iekļautas 12. pielikuma daļā, kas attiecas uz vienkāršošanu, un radīsies ļoti negatīva ietekme uz muitas iestādēm un komersantiem, ja tās netiks pievienotas pirms 2016. gada 1. maija, kad stāsies spēkā attiecīgie Savienības Muitas kodeksa noteikumi un tā īstenošanas noteikumi;

| B. | tā kā attiecībā uz to pašu 12. pielikuma daļu, kas attiecas uz vienkāršojumiem, dažas kļūdas tika atklātas arī attiecībā uz veidlapās izmantoto terminoloģiju, un tā kā, ja šīs kļūdas netiks labotas, tās ietekmēs juridisko skaidrību un atbilstību Savienības Muitas kodeksam un tā īstenošanas noteikumiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā attiecībā uz to pašu 12. pielikuma daļu, kas attiecas uz vienkāršojumiem, dažas kļūdas tika atklātas arī attiecībā uz veidlapās izmantoto terminoloģiju, un tā kā, ja šīs kļūdas netiks labotas, tās ietekmēs juridisko skaidrību un atbilstību Savienības Muitas kodeksam un tā īstenošanas noteikumiem;

| C. | tā kā tāpēc Deleģētā regula (ES) 2016/341 būtu attiecīgi jālabo, iekļaujot 12. pielikuma daļā, kas attiecas uz vienkāršošanu, trūkstošās veidlapas un tajā pašā minētā pielikuma daļā aizstājot esošās veidlapas; |
| --- | --- |

C.

tā kā tāpēc Deleģētā regula (ES) 2016/341 būtu attiecīgi jālabo, iekļaujot 12. pielikuma daļā, kas attiecas uz vienkāršošanu, trūkstošās veidlapas un tajā pašā minētā pielikuma daļā aizstājot esošās veidlapas;

| D. | tā kā, lai nodrošinātu muitas savienības pareizu darbību un tirdzniecības plūsmu nepārtrauktību, deleģēto regulu ir nepieciešams piemērot no 2016. gada 1. maija; |
| --- | --- |

D.

tā kā, lai nodrošinātu muitas savienības pareizu darbību un tirdzniecības plūsmu nepārtrauktību, deleģēto regulu ir nepieciešams piemērot no 2016. gada 1. maija;

| E. | tā kā šī deleģētā regula var stāties spēkā tikai pēc tam, kad būs beidzies Parlamentam un Padomei paredzētais rūpīgās pārbaudes periods, ja ne Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā perioda beigām gan Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus; tā kā Regulas (ES) Nr. 952/2013 284. panta 5. punktā ir noteikts, ka šis rūpīgās pārbaudes periods ir divi mēneši no paziņošanas dienas, proti, tas ir līdz 2016. gada 9. jūnijam, un to var pagarināt vēl par diviem mēnešiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā šī deleģētā regula var stāties spēkā tikai pēc tam, kad būs beidzies Parlamentam un Padomei paredzētais rūpīgās pārbaudes periods, ja ne Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā perioda beigām gan Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus; tā kā Regulas (ES) Nr. 952/2013 284. panta 5. punktā ir noteikts, ka šis rūpīgās pārbaudes periods ir divi mēneši no paziņošanas dienas, proti, tas ir līdz 2016. gada 9. jūnijam, un to var pagarināt vēl par diviem mēnešiem;

| F. | tā kā Komisija steidzamības dēļ tomēr 2016. gada 11. martā lūdza Parlamentam sniegt savlaicīgu apstiprinājumu deleģētajai regulai pirms 2016. gada 1. maija, |
| --- | --- |

F.

tā kā Komisija steidzamības dēļ tomēr 2016. gada 11. martā lūdza Parlamentam sniegt savlaicīgu apstiprinājumu deleģētajai regulai pirms 2016. gada 1. maija,

| 1. | paziņo, ka tas neizsaka iebildumus pret deleģēto regulu; |
| --- | --- |

1.

paziņo, ka tas neizsaka iebildumus pret deleģēto regulu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

(2)  Komisijas Deleģētā 2015. gada 17. decembra Regula (ES) 2016/341, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz pārejas noteikumiem, kurus paredz attiecībā uz konkrētiem Savienības Muitas Kodeksa noteikumiem, ja attiecīgās elektroniskās sistēmas vēl nedarbojas, un groza Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/2446 (OV L 69, 15.03.2016., 1. lpp.).

---

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/132 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/132

---

P8_TA(2016)0206

Aizsardzība pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis ***I

Eiropas Parlamenta 2016. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (kodificēta redakcija) (COM(2014)0660 – C8-0229/2014 – 2014/0305(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – kodifikācija)

(2018/C 076/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0660), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0660),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0229/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0229/2014),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 10. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 10. decembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā 1994. gada 20. decembra nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. un 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. un 59. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0257/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0257/2015),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo aktu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo aktu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 230, 14.7.2015., 129. lpp.

(2)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

P8_TC1-COD(2014)0305

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 10. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/... par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (kodifikācija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2016/1037.)

---

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/133 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/133

---

P8_TA(2016)0207

Aizsardzība pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis ***I

Eiropas Parlamenta 2016. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (kodificēta redakcija) (COM(2014)0667 – C8-0232/2014 – 2014/0309(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – kodifikācija)

(2018/C 076/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0667), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0667),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0232/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0232/2014),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā 1994. gada 20. decembra nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. un 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. un 59. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0256/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0256/2015),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo aktu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo aktu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

P8_TC1-COD(2014)0309

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 10. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/... par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (kodifikācija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2016/1036.)

---

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/134 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/134

---

P8_TA(2016)0208

ES un Libērijas ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums ***

Eiropas Parlamenta 2016. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Libērijas Republiku un tā īstenošanas protokolu (13015/2015 – C8-0402/2015 – 2015/0224(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 076/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (13015/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (13015/2015),

| — | ņemot vērā projektu ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Libērijas Republiku (13014/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Libērijas Republiku (13014/2015),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, kā arī 218. panta 7. punktu (C8-0402/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, kā arī 218. panta 7. punktu (C8-0402/2015),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 99. panta 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 99. panta 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu, kā arī Attīstības komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A8-0142/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu, kā arī Attīstības komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A8-0142/2016),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma un tā īstenošanas protokola slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma un tā īstenošanas protokola slēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Libērijas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Libērijas Republikas valdībai un parlamentam.

---

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/135 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/135

---

P8_TA(2016)0209

ES un Mauritānijas partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē: zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums ***

Eiropas Parlamenta 2016. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu protokolu, ar kuru uz četriem gadiem nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku (12773/2015 – C8-0354/2015 – 2015/0229(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 076/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (12773/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (12773/2015),

| — | ņemot vērā projektu protokolam, ar kuru uz četriem gadiem noteiktas Eiropas Kopienas un Mauritānijas Islāma Republikas Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums (12776/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu protokolam, ar kuru uz četriem gadiem noteiktas Eiropas Kopienas un Mauritānijas Islāma Republikas Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums (12776/2015),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. pantu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 218. panta 7. punktu (C8–0354/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. pantu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 218. panta 7. punktu (C8–0354/2015),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu, kā arī Attīstības komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A8-0147/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu, kā arī Attīstības komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A8-0147/2016),

| 1. | sniedz piekrišanu protokola noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu protokola noslēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Mauritānijas Islāma Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Mauritānijas Islāma Republikas valdībai un parlamentam.

---

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/136 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/136

---

P8_TA(2016)0210

Sadarbības nolīgums ar Koreju civilās globālās navigācijas pavadoņu sistēmas (GNSS) jomā ***

Eiropas Parlamenta 2016. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par Sadarbības nolīguma noslēgšanu civilās globālās navigācijas pavadoņu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (05977/2016 – C8-0116/2016 – 2015/0265(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 076/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (05977/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (05977/2016),

| — | ņemot vērā projektu Sadarbības nolīgumam civilās globālās navigācijas pavadoņu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (11516/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Sadarbības nolīgumam civilās globālās navigācijas pavadoņu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (11516/2006),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 172. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0116/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 172. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0116/2016),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu, 99. panta 2. punktu, 108. panta 7. punktu, kā arī 50. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu, 99. panta 2. punktu, 108. panta 7. punktu, kā arī 50. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ieteikumu (A8-0065/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ieteikumu (A8-0065/2016),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Korejas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Korejas Republikas valdībai un parlamentam.

---

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/137 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/137

---

P8_TA(2016)0212

Statistika attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem ***I

Eiropas Parlamenta 2016. gada 10. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko attiecībā uz deleģēto un īstenošanas pilnvaru piešķiršanu Komisijai konkrētu pasākumu pieņemšanai groza Regulu (EK) Nr. 184/2005 par Kopienas statistiku attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem (COM(2014)0379 – C8-0038/2014 – 2014/0194(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 076/26)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0379), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0379),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 338. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0038/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 338. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0038/2014),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 284. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 284. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2014. gada 5. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2014. gada 5. decembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2016. gada 24. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2016. gada 24. februāra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0227/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0227/2015),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 31, 30.1.2015., 3. lpp.

---

P8_TC1-COD(2014)0194

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 10. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/..., ar ko groza Regulu (EK) Nr. 184/2005 par Kopienas statistiku attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2016/1013.)

---

Trešdiena, 2016. gada 11. maija

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/138 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/138

---

P8_TA(2016)0214

Atbrīvojumi preču dīleriem ***I

Eiropas Parlamenta 2016. gada 11. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza attiecībā uz atbrīvojumiem preču dīleriem (COM(2015)0648 – C8-0403/2015 – 2015/0295(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 076/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0648), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0648),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0403/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0403/2015),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2016. gada 3. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2016. gada 3. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 27. aprīļa atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 27. aprīļa atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2016. gada 29. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2016. gada 29. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 50. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 50. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0064/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0064/2016),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 130, 13.4.2016., 1. lpp.

(2)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts

---

P8_TC1-COD(2015)0295

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 11. maijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/..., ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza attiecībā uz atbrīvojumiem preču dīleriem

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2016/1014.)

---

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/139 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/139

---

P8_TA(2016)0215

ES Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai un apmācībai (Eiropols) ***II

Eiropas Parlamenta 2016. gada 11. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (14957/2/2015 – C8-0130/2016 – 2013/0091(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2018/C 076/28)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (14957/2/2015 – C8-0130/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (14957/2/2015 – C8-0130/2016),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0173), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0173),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 76. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 76. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja ieteikumus otrajam lasījumam (A8-0164/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja ieteikumus otrajam lasījumam (A8-0164/2016),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | apstiprina Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai;

| 3. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

3.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu;

| 5. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

5.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, 25.2.2014., P7_TA(2014)0121.

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Padomes un Eiropas Parlamenta kopīgs paziņojums par 44. pantu

Saskaņotas, augsta līmeņa datu aizsardzības izveide, aptverot policijas un tiesu iestāžu darbības Savienībā, ir būtiska kā līdzeklis Savienības iedzīvotāju pamattiesību ievērošanai un aizsardzībai. Ņemot vērā Savienības un dalībvalstu kopīgo atbildību saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, ir būtiski panākt ciešu un efektīvu sadarbību starp valstu un Savienības līmeņa uzraudzības iestādēm. Eiropas Parlaments un Padome uzskata, ka pēc tam, kad būs pieņemta ierosinātā Vispārīgā datu aizsardzības regula un Datu aizsardzības direktīva attiecībā uz datu apstrādi policijas un tieslietu sektorā, tostarp jaunajā Eiropas Datu aizsardzības kolēģijā, kuru drīzumā paredzēts izveidot, un, ņemot vērā to, ka ir paziņots par Regulas (EK) Nr. 45/2001 pārskatīšanu, dažādie sadarbības mehānismi starp Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju un valstu uzraudzības iestādēm šajā jomā, tostarp ar Sadarbības padomi, kuru izveido ar šo regulu, nākotnē būtu jāorganizē tādā veidā, lai nodrošinātu efektivitāti un konsekvenci un lai izvairītos no nevajadzīgas dublēšanās, neskarot Komisijas iniciatīvas tiesības.

---

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/141 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/141

---

P8_TA(2016)0216

Trešo valstu pilsoņu ieceļošana un uzturēšanās pētniecības, studiju, stažēšanās, brīvprātīgā darba, skolēnu apmaiņas un viesaukles darba nolūkā ***II

Eiropas Parlamenta 2016. gada 11. maija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos pētniecības, studiju, stažēšanās, brīvprātīga darba, skolēnu apmaiņas programmu vai izglītības projektu un viesaukles darba nolūkā (pārstrādāta redakcija) (14958/2/2015 – C8-0131/2016 – 2013/0081(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2018/C 076/29)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (14958/2/2015 – C8-0131/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (14958/2/2015 – C8-0131/2016),

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Grieķijas parlaments un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Grieķijas parlaments un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 18. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 18. septembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2013. gada 28. novembra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2013. gada 28. novembra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0151), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0151),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 76. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 76. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A8–0166/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A8–0166/2016),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | apstiprina Parlamenta un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Parlamenta un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai;

| 3. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

3.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu;

| 5. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

5.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 341, 21.11.2013., 50. lpp.

(2)  OV C 114, 15.4.2014., 42. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, 25.2.2014., P7_TA(2014)0122.

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgais paziņojums par 20. panta 2. punkta f) apakšpunktā minēto atteikuma iemeslu

Eiropas Parlaments un Komisija šīs direktīvas 20. panta 2. punkta f) apakšpunktu saprot tā, ka dalībvalstis pieteikumu var noraidīt vienīgi katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā konkrētos trešās valsts valstspiederīgā apstākļus un samērīguma principu un balstoties uz pierādījumiem vai svarīgiem un objektīviem iemesliem. Komisija raudzīsies, lai dalībvalstis, transponējot direktīvu, šo normu īsteno atbilstoši minētajai interpretācijai, un 39. pantā noteikto pienākumu ietvaros par to informēs Eiropas Parlamentu un Padomi.

Eiropas Parlaments un Komisija uzskata, ka šādas normas iekļaušanai šajā direktīvā nevajadzētu kļūt par precedentu turpmākiem likumīgas migrācijas instrumentiem.

---

Ceturtdiena, 2016. gada 12. maija

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/143 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/143

---

P8_TA(2016)0221

Obligātā automātiskā informācijas apmaiņa nodokļu jomā *

Eiropas Parlamenta 2016. gada 12. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligātu automātisku informācijas apmaiņu nodokļu jomā (COM(2016)0025 – C8-0030/2016 – 2016/0010(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra – apspriešanās)

(2018/C 076/30)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2016)0025), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2016)0025),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. un 115. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0030/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. un 115. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0030/2016),

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Zviedrijas parlaments un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Zviedrijas parlaments un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0157/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0157/2016),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

Grozījums Nr. 1

Direktīvas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Pēdējos gados ievērojami pieaugusi krāpšana nodokļu jomā un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, un to novēršanai arvien vairāk uzmanības velta gan Savienības, gan pasaules līmenī. Šajā ziņā svarīgs instruments ir automātiskā informācijas apmaiņa, un Komisija 2012. gada 6. decembra paziņojumā, kurā ir ietverts rīcības plāns, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un nodokļu nemaksāšanu, uzsvēra nepieciešamību enerģiski veicināt automātisku informācijas apmaiņu kā nākotnes standartu Eiropā un pasaulē pārredzamības nodrošināšanai un informācijas apmaiņai nodokļu jomā. Eiropadome savos 2013. gada 22. maija secinājumos aicināja paplašināt automātisko informācijas apmaiņu Savienības un pasaules līmenī ar mērķi apkarot krāpšanu nodokļu jomā, nodokļu nemaksāšanu un agresīvu nodokļu plānošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Pēdējos gados ievērojami pieaugusi krāpšana nodokļu jomā un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, un to novēršanai arvien vairāk uzmanības velta gan Savienības, gan pasaules līmenī. Šajā ziņā svarīgs instruments ir automātiskā informācijas apmaiņa, un Komisija 2012. gada 6. decembra paziņojumā, kurā ir ietverts rīcības plāns, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un nodokļu nemaksāšanu, uzsvēra nepieciešamību enerģiski veicināt automātisku informācijas apmaiņu kā nākotnes standartu Eiropā un pasaulē pārredzamības nodrošināšanai un informācijas apmaiņai nodokļu jomā. Eiropadome savos 2013. gada 22. maija secinājumos aicināja paplašināt automātisko informācijas apmaiņu Savienības un pasaules līmenī ar mērķi apkarot krāpšanu nodokļu jomā, nodokļu nemaksāšanu un agresīvu nodokļu plānošanu.

| (1) | Pēdējos gados ievērojami pieaugusi krāpšana nodokļu jomā
  , nodokļu apiešana
  un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, un to novēršanai arvien vairāk uzmanības velta gan Savienības, gan pasaules līmenī. Šajā ziņā svarīgs instruments ir automātiskā informācijas apmaiņa, un Komisija 2012. gada 6. decembra paziņojumā, kurā ir ietverts rīcības plāns, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un nodokļu nemaksāšanu, uzsvēra nepieciešamību enerģiski veicināt automātisku informācijas apmaiņu kā nākotnes standartu Eiropā un pasaulē pārredzamības nodrošināšanai un informācijas apmaiņai nodokļu jomā. Eiropadome savos 2013. gada 22. maija secinājumos aicināja paplašināt automātisko informācijas apmaiņu Savienības un pasaules līmenī ar mērķi apkarot krāpšanu nodokļu jomā, nodokļu nemaksāšanu un agresīvu nodokļu plānošanu. |
| --- | --- |

(1)

Pēdējos gados ievērojami pieaugusi krāpšana nodokļu jomā
  , nodokļu apiešana
  un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, un to novēršanai arvien vairāk uzmanības velta gan Savienības, gan pasaules līmenī. Šajā ziņā svarīgs instruments ir automātiskā informācijas apmaiņa, un Komisija 2012. gada 6. decembra paziņojumā, kurā ir ietverts rīcības plāns, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un nodokļu nemaksāšanu, uzsvēra nepieciešamību enerģiski veicināt automātisku informācijas apmaiņu kā nākotnes standartu Eiropā un pasaulē pārredzamības nodrošināšanai un informācijas apmaiņai nodokļu jomā. Eiropadome savos 2013. gada 22. maija secinājumos aicināja paplašināt automātisko informācijas apmaiņu Savienības un pasaules līmenī ar mērķi apkarot krāpšanu nodokļu jomā, nodokļu nemaksāšanu un agresīvu nodokļu plānošanu.

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Tā kā starptautiskas uzņēmumu grupas aktīvi darbojas dažādās valstīs, tās var iesaistīties agresīvas nodokļu plānošanas praksēs, kas nav pieejamas vietējiem uzņēmumiem. Ja
  starptautiskas uzņēmumu grupas
  šādi rīkojas,
  tikai vietēja mēroga uzņēmumi
  ,
  kas
  parasti ir mazie un vidējie uzņēmumi (MVU),
  var tikt īpaši ietekmēti
  ,
  jo to nodokļu slogs ir lielāks nekā starptautisku uzņēmumu grupās
  .
  No otras puses
  , visas
  dalībvalstīs
  var ciest no ieņēmumu zuduma, un pastāv risks, ka konkurence
  piesaista
  starptautiskas uzņēmumu grupas, piedāvājot tām papildu nodokļu
  priekšrocības
  . Tāpēc pastāv problēma saistībā ar iekšējā tirgus pienācīgu darbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Tā kā starptautiskas uzņēmumu grupas aktīvi darbojas dažādās valstīs, tās var iesaistīties agresīvas nodokļu plānošanas praksēs, kas nav pieejamas vietējiem uzņēmumiem. Ja
  starptautiskas uzņēmumu grupas
  šādi rīkojas,
  tikai vietēja mēroga uzņēmumi
  ,
  kas
  parasti ir mazie un vidējie uzņēmumi (MVU),
  var tikt īpaši ietekmēti
  ,
  jo to nodokļu slogs ir lielāks nekā starptautisku uzņēmumu grupās
  .
  No otras puses
  , visas
  dalībvalstīs
  var ciest no ieņēmumu zuduma, un pastāv risks, ka konkurence
  piesaista
  starptautiskas uzņēmumu grupas, piedāvājot tām papildu nodokļu
  priekšrocības
  . Tāpēc pastāv problēma saistībā ar iekšējā tirgus pienācīgu darbību.

| (2) | Tā kā starptautiskas uzņēmumu grupas aktīvi darbojas dažādās valstīs, tās var iesaistīties agresīvas nodokļu plānošanas praksēs, kas nav pieejamas vietējiem uzņēmumiem. Ja
  starptautiski uzņēmumi
  šādi rīkojas,
  tad tas jo īpaši var ietekmēt patiešām vietējos uzņēmumus
  ,
  un
  parasti
  tie
  ir mazie un vidējie uzņēmumi (MVU),
  jo tieši šie uzņēmumi maksā nodokļus pēc faktiskās likmes
  ,
  kas ar likumu noteiktajai likmei ir krietni tuvāka nekā faktiskā likme, pēc kuras nodokļus maksā starptautiski uzņēmumi, kā rezultātā rodas iekšējā tirgus izkropļojumi un darbības traucējumi, kā arī konkurences izkropļojumi, un tas kaitē MVU
  .
  Lai neveidotos konkurences izkropļojumi, nedrīkstētu pieļaut, ka vietējie uzņēmumi sava lieluma vai pārrobežu tirdzniecības trūkuma dēļ nonāk nelabvēlīgākā situācijā. Turklāt
  visas
  dalībvalstis
  var ciest no ieņēmumu zuduma, un pastāv risks, ka
  starp tām veidosies negodīga
  konkurence
  , lai piesaistītu
  starptautiskas uzņēmumu grupas, piedāvājot tām papildu nodokļu
  atvieglojumus
  . Tāpēc pastāv problēma saistībā ar iekšējā tirgus pienācīgu darbību.
  Ņemot to vērā, būtu jāuzsver, ka tieši Komisija ir atbildīga par iekšējā tirgus pienācīgu darbību. |
| --- | --- |

(2)

Tā kā starptautiskas uzņēmumu grupas aktīvi darbojas dažādās valstīs, tās var iesaistīties agresīvas nodokļu plānošanas praksēs, kas nav pieejamas vietējiem uzņēmumiem. Ja
  starptautiski uzņēmumi
  šādi rīkojas,
  tad tas jo īpaši var ietekmēt patiešām vietējos uzņēmumus
  ,
  un
  parasti
  tie
  ir mazie un vidējie uzņēmumi (MVU),
  jo tieši šie uzņēmumi maksā nodokļus pēc faktiskās likmes
  ,
  kas ar likumu noteiktajai likmei ir krietni tuvāka nekā faktiskā likme, pēc kuras nodokļus maksā starptautiski uzņēmumi, kā rezultātā rodas iekšējā tirgus izkropļojumi un darbības traucējumi, kā arī konkurences izkropļojumi, un tas kaitē MVU
  .
  Lai neveidotos konkurences izkropļojumi, nedrīkstētu pieļaut, ka vietējie uzņēmumi sava lieluma vai pārrobežu tirdzniecības trūkuma dēļ nonāk nelabvēlīgākā situācijā. Turklāt
  visas
  dalībvalstis
  var ciest no ieņēmumu zuduma, un pastāv risks, ka
  starp tām veidosies negodīga
  konkurence
  , lai piesaistītu
  starptautiskas uzņēmumu grupas, piedāvājot tām papildu nodokļu
  atvieglojumus
  . Tāpēc pastāv problēma saistībā ar iekšējā tirgus pienācīgu darbību.
  Ņemot to vērā, būtu jāuzsver, ka tieši Komisija ir atbildīga par iekšējā tirgus pienācīgu darbību.

Grozījums Nr. 3

Direktīvas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | Nodokļu piemērošanas tiesību aktus Savienībai ir būtiski svarīgi izstrādāt tā, lai tie nekavētu izaugsmi vai investīcijas un neradītu Savienības uzņēmumiem nelabvēlīgākus konkurences apstākļus, nedz arī palielinātu nodokļu dubultas uzlikšanas risku, un lai ar tiem būtu nodrošināts, ka līdz minimumam samazinās uzņēmumu izmaksas un administratīvais slogs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

Nodokļu piemērošanas tiesību aktus Savienībai ir būtiski svarīgi izstrādāt tā, lai tie nekavētu izaugsmi vai investīcijas un neradītu Savienības uzņēmumiem nelabvēlīgākus konkurences apstākļus, nedz arī palielinātu nodokļu dubultas uzlikšanas risku, un lai ar tiem būtu nodrošināts, ka līdz minimumam samazinās uzņēmumu izmaksas un administratīvais slogs.

Grozījums Nr. 4

Direktīvas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Savienības
  nodokļu iestādēm ir vajadzīga visaptveroša un būtiska informācija par starptautiskām uzņēmumu grupām, proti, par to struktūru, transfertcenu noteikšanas politiku un iekšējiem darījumiem
  ES
  un ārpus tās. Minētā informācija ļaus nodokļu iestādēm reaģēt uz nevēlamu nodokļu praksi, veicot izmaiņas tiesību aktos vai atbilstīgu riska novērtējumu un nodokļu revīziju, un noteikt, vai uzņēmumi ir iesaistījušies praksē, kas mākslīgi novirza ievērojamas ienākumu summas uz vidi, kurā pastāv nodokļu priekšrocības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Savienības
  nodokļu iestādēm ir vajadzīga visaptveroša un būtiska informācija par starptautiskām uzņēmumu grupām, proti, par to struktūru, transfertcenu noteikšanas politiku un iekšējiem darījumiem
  ES
  un ārpus tās. Minētā informācija ļaus nodokļu iestādēm reaģēt uz nevēlamu nodokļu praksi, veicot izmaiņas tiesību aktos vai atbilstīgu riska novērtējumu un nodokļu revīziju, un noteikt, vai uzņēmumi ir iesaistījušies praksē, kas mākslīgi novirza ievērojamas ienākumu summas uz vidi, kurā pastāv nodokļu priekšrocības.

| (3) | Dalībvalstu
  nodokļu iestādēm ir vajadzīga visaptveroša un būtiska informācija par starptautiskām uzņēmumu grupām, proti, par to struktūru, transfertcenu noteikšanas politiku
  , nodokļu norēķiniem, nodokļu samazinājumiem
  un iekšējiem darījumiem
  Savienībā
  un ārpus tās. Minētā informācija ļaus nodokļu iestādēm reaģēt uz nevēlamu nodokļu praksi, veicot izmaiņas tiesību aktos vai atbilstīgu riska novērtējumu un nodokļu revīziju, un noteikt, vai uzņēmumi ir iesaistījušies praksē, kas mākslīgi novirza ievērojamas ienākumu summas uz vidi, kurā pastāv nodokļu priekšrocības.
  Lai panāktu attiecīgo konkurences noteikumu ievērošanu, informācijai, ar ko apmainās dalībvalstu nodokļu iestādes, vajadzētu būt pieejamai arī Komisijai. Komisijai informācija būtu jāuzskata par konfidenciālu un jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai šo informāciju aizsargātu. |
| --- | --- |

(3)

Dalībvalstu
  nodokļu iestādēm ir vajadzīga visaptveroša un būtiska informācija par starptautiskām uzņēmumu grupām, proti, par to struktūru, transfertcenu noteikšanas politiku
  , nodokļu norēķiniem, nodokļu samazinājumiem
  un iekšējiem darījumiem
  Savienībā
  un ārpus tās. Minētā informācija ļaus nodokļu iestādēm reaģēt uz nevēlamu nodokļu praksi, veicot izmaiņas tiesību aktos vai atbilstīgu riska novērtējumu un nodokļu revīziju, un noteikt, vai uzņēmumi ir iesaistījušies praksē, kas mākslīgi novirza ievērojamas ienākumu summas uz vidi, kurā pastāv nodokļu priekšrocības.
  Lai panāktu attiecīgo konkurences noteikumu ievērošanu, informācijai, ar ko apmainās dalībvalstu nodokļu iestādes, vajadzētu būt pieejamai arī Komisijai. Komisijai informācija būtu jāuzskata par konfidenciālu un jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai šo informāciju aizsargātu.

Grozījums Nr. 5

Direktīvas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Lielāka pārredzamība attiecībā pret
  nodokļu
  iestādēm
  varētu stimulēt starptautiskas uzņēmumu grupas atteikties no
  konkrētas
  prakses un maksāt
  nodokļus taisnīgā apmērā
  valstī, kurā tiek
  gūta peļņa
  . Tāpēc pārredzamības uzlabošana starptautiskās uzņēmumu grupās ir nozīmīgs elements cīņā pret nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Lielāka pārredzamība attiecībā pret
  nodokļu
  iestādēm
  varētu stimulēt starptautiskas uzņēmumu grupas atteikties no
  konkrētas
  prakses un maksāt
  nodokļus taisnīgā apmērā
  valstī, kurā tiek
  gūta peļņa
  . Tāpēc pārredzamības uzlabošana starptautiskās uzņēmumu grupās ir nozīmīgs elements cīņā pret nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu.

| (4) | Attiecīgā apjomā informācija, ko saņem un ar ko apmainās dalībvalstu
  nodokļu
  iestādes un arī Komisija,
  varētu stimulēt starptautiskas uzņēmumu grupas atteikties no
  zināmas
  prakses un maksāt
  tām uzliktos nodokļus
  valstī, kurā tiek
  radīta vērtība. Tas palielinātu arī dalībvalstu “sāncensības garu” un galveno uzmanību finanšu tirgos pievērstu starptautisku uzņēmumu fiskālajai pārskatatbildībai.
  Tāpēc pārredzamības uzlabošana starptautiskās uzņēmumu grupās
  , nekaitējot Savienības konkurētspējai,
  ir nozīmīgs elements cīņā pret nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu
  un galarezultātā pret nodokļu apiešanu
  . |
| --- | --- |

(4)

Attiecīgā apjomā informācija, ko saņem un ar ko apmainās dalībvalstu
  nodokļu
  iestādes un arī Komisija,
  varētu stimulēt starptautiskas uzņēmumu grupas atteikties no
  zināmas
  prakses un maksāt
  tām uzliktos nodokļus
  valstī, kurā tiek
  radīta vērtība. Tas palielinātu arī dalībvalstu “sāncensības garu” un galveno uzmanību finanšu tirgos pievērstu starptautisku uzņēmumu fiskālajai pārskatatbildībai.
  Tāpēc pārredzamības uzlabošana starptautiskās uzņēmumu grupās
  , nekaitējot Savienības konkurētspējai,
  ir nozīmīgs elements cīņā pret nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu
  un galarezultātā pret nodokļu apiešanu
  .

Grozījums Nr. 6

Direktīvas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Pārskatā par katru valsti starptautiskām uzņēmumu grupām katru gadu un par katru jurisdikciju, kurā tās veic darījumdarbību, būtu jāsniedz informācija par ieņēmumu summu, peļņu pirms ienākuma nodokļa nomaksas,
  kā arī
  samaksāto un uzkrāto ienākuma nodokli. Starptautiskām uzņēmumu grupām būtu arī jāsniedz pārskats par to darbinieku skaitu, pamatkapitālu, nesadalīto peļņu un materiālajiem aktīviem katrā jurisdikcijā. Visbeidzot, starptautiskām uzņēmumu grupām būtu jāidentificē katra grupas vienība, kas veic darījumdarbību kādā konkrētā nodokļu jurisdikcijā, un būtu jāsniedz norāde par katras vienības veikto darījumdarbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Pārskatā par katru valsti starptautiskām uzņēmumu grupām katru gadu un par katru jurisdikciju, kurā tās veic darījumdarbību, būtu jāsniedz informācija par ieņēmumu summu, peļņu pirms ienākuma nodokļa nomaksas,
  kā arī
  samaksāto un uzkrāto ienākuma nodokli. Starptautiskām uzņēmumu grupām būtu arī jāsniedz pārskats par to darbinieku skaitu, pamatkapitālu, nesadalīto peļņu un materiālajiem aktīviem katrā jurisdikcijā. Visbeidzot, starptautiskām uzņēmumu grupām būtu jāidentificē katra grupas vienība, kas veic darījumdarbību kādā konkrētā nodokļu jurisdikcijā, un būtu jāsniedz norāde par katras vienības veikto darījumdarbību.

| (6) | Pārskatā par katru valsti starptautiskām uzņēmumu grupām katru gadu un par katru jurisdikciju, kurā tās veic darījumdarbību, būtu jāsniedz informācija par ieņēmumu summu, peļņu pirms ienākuma nodokļa nomaksas, samaksāto un uzkrāto ienākuma nodokli
  , kā arī par nodokļu samazinājumiem
  . Starptautiskām uzņēmumu grupām būtu arī jāsniedz pārskats par to darbinieku skaitu, pamatkapitālu, nesadalīto peļņu un materiālajiem aktīviem katrā jurisdikcijā. Visbeidzot, starptautiskām uzņēmumu grupām būtu jāidentificē katra grupas vienība, kas veic darījumdarbību kādā konkrētā nodokļu jurisdikcijā, un būtu jāsniedz norāde par katras vienības veikto darījumdarbību. |
| --- | --- |

(6)

Pārskatā par katru valsti starptautiskām uzņēmumu grupām katru gadu un par katru jurisdikciju, kurā tās veic darījumdarbību, būtu jāsniedz informācija par ieņēmumu summu, peļņu pirms ienākuma nodokļa nomaksas, samaksāto un uzkrāto ienākuma nodokli
  , kā arī par nodokļu samazinājumiem
  . Starptautiskām uzņēmumu grupām būtu arī jāsniedz pārskats par to darbinieku skaitu, pamatkapitālu, nesadalīto peļņu un materiālajiem aktīviem katrā jurisdikcijā. Visbeidzot, starptautiskām uzņēmumu grupām būtu jāidentificē katra grupas vienība, kas veic darījumdarbību kādā konkrētā nodokļu jurisdikcijā, un būtu jāsniedz norāde par katras vienības veikto darījumdarbību.

Grozījums Nr. 7

Direktīvas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Lai nodrošinātu pienācīgu iekšējā tirgus darbību,
  ES
  ir jānodrošina
  taisnīga
  konkurence starp
  ES starptautiskajām
  uzņēmumu grupām un
  ārpus ES esošām starptautiskajām
  uzņēmumu grupām,
  kurās
  viena vai vairākas vienības atrodas ES. Tādēļ abu veidu grupām būtu jāpiemēro pārskatu sniegšanas pienākums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Lai nodrošinātu pienācīgu iekšējā tirgus darbību,
  ES
  ir jānodrošina
  taisnīga
  konkurence starp
  ES starptautiskajām
  uzņēmumu grupām un
  ārpus ES esošām starptautiskajām
  uzņēmumu grupām,
  kurās
  viena vai vairākas vienības atrodas ES. Tādēļ abu veidu grupām būtu jāpiemēro pārskatu sniegšanas pienākums.

| (8) | Lai nodrošinātu pienācīgu iekšējā tirgus darbību,
  Savienībai
  ir jānodrošina
  godīga
  konkurence starp
  starptautiskām ES
  uzņēmumu grupām un
  starptautiskām trešo valstu
  uzņēmumu grupām,
  kuru
  viena vai vairākas vienības atrodas
  Savienība
  . Tādēļ abu veidu grupām būtu jāpiemēro pārskatu sniegšanas pienākums.
  Ņemot to vērā, dalībvalstīm būtu pienākums panākt, ka starptautiski uzņēmumi pilda pārskatu sniegšanas prasību, un šajā nolūkā dalībvalstīm, piemēram, būtu jāsāk rīkoties, lai sodītu starptautiskus uzņēmumus par pārskatu nesniegšanu. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu pienācīgu iekšējā tirgus darbību,
  Savienībai
  ir jānodrošina
  godīga
  konkurence starp
  starptautiskām ES
  uzņēmumu grupām un
  starptautiskām trešo valstu
  uzņēmumu grupām,
  kuru
  viena vai vairākas vienības atrodas
  Savienība
  . Tādēļ abu veidu grupām būtu jāpiemēro pārskatu sniegšanas pienākums.
  Ņemot to vērā, dalībvalstīm būtu pienākums panākt, ka starptautiski uzņēmumi pilda pārskatu sniegšanas prasību, un šajā nolūkā dalībvalstīm, piemēram, būtu jāsāk rīkoties, lai sodītu starptautiskus uzņēmumus par pārskatu nesniegšanu.

Grozījums Nr. 8

Direktīvas priekšlikums

9.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9a) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka automātiskai informācijas apmaiņai starp nodokļu pārvaldības iestādēm un datu apstrādei nodokļu pārvaldības iestādēs atvēlētais cilvēkresursu un tehnisko un finanšu resursu apjoms tiek saglabāts vai palielināts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9a)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka automātiskai informācijas apmaiņai starp nodokļu pārvaldības iestādēm un datu apstrādei nodokļu pārvaldības iestādēs atvēlētais cilvēkresursu un tehnisko un finanšu resursu apjoms tiek saglabāts vai palielināts.

Grozījums Nr. 9

Direktīvas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Attiecībā uz informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm Padomes 2011. gada 15. februāra Direktīvā 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā un ar ko atceļ Direktīvu 77/799/EEK, jau paredzēta obligāta automātiska informācijas apmaiņa vairākās jomās. Minētās direktīvas darbības joma būtu jāpaplašina, lai paredzētu, ka notiek pārskatu par katru valsti obligāta automātiska apmaiņa starp dalībvalstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Attiecībā uz informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm Padomes 2011. gada 15. februāra Direktīvā 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā un ar ko atceļ Direktīvu 77/799/EEK, jau paredzēta obligāta automātiska informācijas apmaiņa vairākās jomās. Minētās direktīvas darbības joma būtu jāpaplašina, lai paredzētu, ka notiek pārskatu par katru valsti obligāta automātiska apmaiņa starp dalībvalstīm.

| (11) | Attiecībā uz informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm Padomes 2011. gada 15. februāra Direktīvā 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā un ar ko atceļ Direktīvu 77/799/EEK, jau paredzēta obligāta automātiska informācijas apmaiņa vairākās jomās. Minētās direktīvas darbības joma būtu jāpaplašina, lai paredzētu, ka notiek pārskatu par katru valsti obligāta automātiska apmaiņa starp dalībvalstīm
  un ka šie pārskati tiek iesniegti Komisijai
  .
  Turklāt pārskati par katru valsti Eiropas Komisijai būtu jāizmanto, lai novērtētu, kā dalībvalstis ievēro Savienības pieņemtos valsts atbalsta noteikumus, jo negodīga uzņēmumu aplikšana ar nodokļiem zināmā mērā ir saistīta arī ar valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm Padomes 2011. gada 15. februāra Direktīvā 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā un ar ko atceļ Direktīvu 77/799/EEK, jau paredzēta obligāta automātiska informācijas apmaiņa vairākās jomās. Minētās direktīvas darbības joma būtu jāpaplašina, lai paredzētu, ka notiek pārskatu par katru valsti obligāta automātiska apmaiņa starp dalībvalstīm
  un ka šie pārskati tiek iesniegti Komisijai
  .
  Turklāt pārskati par katru valsti Eiropas Komisijai būtu jāizmanto, lai novērtētu, kā dalībvalstis ievēro Savienības pieņemtos valsts atbalsta noteikumus, jo negodīga uzņēmumu aplikšana ar nodokļiem zināmā mērā ir saistīta arī ar valsts atbalstu.

Grozījums Nr. 10

Direktīvas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Pārskatu par katru valsti
  obligātai automātiskai apmaiņai
  starp dalībvalstīm
  katrā
  gadījumā būtu
  jāietver tādas noteiktas
  pamatinformācijas
  paziņošana
  , kas būtu
  pieejama
  tām dalībvalstīm, kurās, pamatojoties uz
  informāciju
  pārskatā par katru valsti, viena vai vairākas starptautiskas uzņēmumu grupas vienības ir rezidentes nodokļu vajadzībām, vai kurās tām uzlikti nodokļi par darījumdarbību, ko veic ar starptautiskas uzņēmumu grupas pastāvīgās iestādes starpniecību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Pārskatu par katru valsti
  obligātai automātiskai apmaiņai
  starp dalībvalstīm
  katrā
  gadījumā būtu
  jāietver tādas noteiktas
  pamatinformācijas
  paziņošana
  , kas būtu
  pieejama
  tām dalībvalstīm, kurās, pamatojoties uz
  informāciju
  pārskatā par katru valsti, viena vai vairākas starptautiskas uzņēmumu grupas vienības ir rezidentes nodokļu vajadzībām, vai kurās tām uzlikti nodokļi par darījumdarbību, ko veic ar starptautiskas uzņēmumu grupas pastāvīgās iestādes starpniecību.

| (12) | Īstenojot
  pārskatu par katru valsti
  obligātu automātisku apmaiņu
  starp dalībvalstīm
  un ar Komisiju, jebkurā
  gadījumā būtu
  jāpaziņo noteikts
  pamatinformācijas
  kopums
  , kas
  balstītos uz vienotām definīcijām un
  būtu
  pieejams
  tām dalībvalstīm, kurās, pamatojoties uz pārskatā par katru valsti
  sniegto informāciju
  , viena vai vairākas starptautiskas uzņēmumu grupas vienības ir rezidentes nodokļu vajadzībām vai kurās tām uzlikti nodokļi par darījumdarbību, ko veic ar starptautiskas uzņēmumu grupas pastāvīgās iestādes starpniecību. |
| --- | --- |

(12)

Īstenojot
  pārskatu par katru valsti
  obligātu automātisku apmaiņu
  starp dalībvalstīm
  un ar Komisiju, jebkurā
  gadījumā būtu
  jāpaziņo noteikts
  pamatinformācijas
  kopums
  , kas
  balstītos uz vienotām definīcijām un
  būtu
  pieejams
  tām dalībvalstīm, kurās, pamatojoties uz pārskatā par katru valsti
  sniegto informāciju
  , viena vai vairākas starptautiskas uzņēmumu grupas vienības ir rezidentes nodokļu vajadzībām vai kurās tām uzlikti nodokļi par darījumdarbību, ko veic ar starptautiskas uzņēmumu grupas pastāvīgās iestādes starpniecību.

Grozījums Nr. 11

Direktīvas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Ir jāprecizē
  konkrētas
  valodas prasības attiecībā uz informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm
  pārskatā
  par katru valsti. Turklāt ir nepieciešams pieņemt praktiskus pasākumus, kas vajadzīgi, lai
  jauninātu
  CCN tīklu. Lai nodrošinātu vienveidīgus nosacījumus 20. panta 6. punkta un 21. panta 7. punkta īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Ir jāprecizē
  konkrētas
  valodas prasības attiecībā uz informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm
  pārskatā
  par katru valsti. Turklāt ir nepieciešams pieņemt praktiskus pasākumus, kas vajadzīgi, lai
  jauninātu
  CCN tīklu. Lai nodrošinātu vienveidīgus nosacījumus 20. panta 6. punkta un 21. panta 7. punkta īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011.

| (16) | Ir jāprecizē valodas prasības attiecībā uz informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm
  un šādas informācijas paziņošanu Komisijai saistībā ar pārskatiem
  par katru valsti. Turklāt ir nepieciešams pieņemt praktiskus pasākumus, kas vajadzīgi, lai
  modernizētu
  CCN tīklu
  un nodrošinātu, ka nav iespējama standartu dublēšanās, kura palielinātu uzņēmēju administratīvās izmaksas
  . Lai nodrošinātu vienveidīgus nosacījumus 20. panta 6. punkta un 21. panta 7. punkta īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011. |
| --- | --- |

(16)

Ir jāprecizē valodas prasības attiecībā uz informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm
  un šādas informācijas paziņošanu Komisijai saistībā ar pārskatiem
  par katru valsti. Turklāt ir nepieciešams pieņemt praktiskus pasākumus, kas vajadzīgi, lai
  modernizētu
  CCN tīklu
  un nodrošinātu, ka nav iespējama standartu dublēšanās, kura palielinātu uzņēmēju administratīvās izmaksas
  . Lai nodrošinātu vienveidīgus nosacījumus 20. panta 6. punkta un 21. panta 7. punkta īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011.

Grozījums Nr. 12

Direktīvas priekšlikums

18.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (18a) | Ziņojumā, ko dalībvalstis saskaņā ar šo direktīvu reizi gadā iesniedz Komisijai, būtu sīki jāizklāsta pārskatu iesniegšanas apjoms atbilstoši šīs direktīvas 8.aa pantam un III pielikuma II iedaļas 1. punktam un jāuzskaita visas jurisdikcijas, kurās pilnīgi pārskati nav iesniegti vai nav notikusi apmaiņa ar tiem, kaut gan galīgie mātesuzņēmumi sastāvā esošām vienībām, kas savu pamata darījumdarbību veic Savienībā, ir šo jurisdikciju rezidenti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18a)

Ziņojumā, ko dalībvalstis saskaņā ar šo direktīvu reizi gadā iesniedz Komisijai, būtu sīki jāizklāsta pārskatu iesniegšanas apjoms atbilstoši šīs direktīvas 8.aa pantam un III pielikuma II iedaļas 1. punktam un jāuzskaita visas jurisdikcijas, kurās pilnīgi pārskati nav iesniegti vai nav notikusi apmaiņa ar tiem, kaut gan galīgie mātesuzņēmumi sastāvā esošām vienībām, kas savu pamata darījumdarbību veic Savienībā, ir šo jurisdikciju rezidenti.

Grozījums Nr. 13

Direktīvas priekšlikums

18.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (18b) | Būtu jāparedz iespēja neveikt šajā direktīvā noteikto informācijas apmaiņu, ja šādas apmaiņas rezultātā tiktu izpausts komercnoslēpums, rūpniecisks vai dienesta noslēpums vai komercprocess, vai arī informācija, kuras izpaušana būtu pretrunā sabiedriskās kārtības nodrošināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18b)

Būtu jāparedz iespēja neveikt šajā direktīvā noteikto informācijas apmaiņu, ja šādas apmaiņas rezultātā tiktu izpausts komercnoslēpums, rūpniecisks vai dienesta noslēpums vai komercprocess, vai arī informācija, kuras izpaušana būtu pretrunā sabiedriskās kārtības nodrošināšanai.

Grozījums Nr. 14

Direktīvas priekšlikums

18.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (18c) | Būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūcija par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem, Parlamenta Juridiskās komitejas ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2007/36/EK attiecībā uz akcionāru ilgtermiņa iesaistīšanas veicināšanu un Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz paziņojuma par korporatīvo pārvaldību dažiem elementiem, kā arī Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas pārredzamības, koordinācijas un konverģences veicināšanu Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18c)

Būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūcija par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem, Parlamenta Juridiskās komitejas ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2007/36/EK attiecībā uz akcionāru ilgtermiņa iesaistīšanas veicināšanu un Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz paziņojuma par korporatīvo pārvaldību dažiem elementiem, kā arī Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas pārredzamības, koordinācijas un konverģences veicināšanu Savienībā.

Grozījums Nr. 15

Direktīvas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Ņemot vērā
  to
  , ka šīs direktīvas mērķi — proti, dalībvalstu efektīvu administratīvo sadarbību saskaņā ar nosacījumiem, kas ir saderīgi ar iekšējā tirgus pienācīgu darbību, — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un tāpēc vienveidības un efektivitātes dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Ņemot vērā
  to
  , ka šīs direktīvas mērķi — proti, dalībvalstu efektīvu administratīvo sadarbību saskaņā ar nosacījumiem, kas ir saderīgi ar iekšējā tirgus pienācīgu darbību, — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un tāpēc vienveidības un efektivitātes dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (20) | Ņemot vērā, ka šīs direktīvas mērķi — proti, dalībvalstu efektīvu administratīvo sadarbību
  un to sadarbību ar Komisiju
  saskaņā ar nosacījumiem, kas ir saderīgi ar iekšējā tirgus pienācīgu darbību, — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un tāpēc vienveidības un efektivitātes dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā, ka šīs direktīvas mērķi — proti, dalībvalstu efektīvu administratīvo sadarbību
  un to sadarbību ar Komisiju
  saskaņā ar nosacījumiem, kas ir saderīgi ar iekšējā tirgus pienācīgu darbību, — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un tāpēc vienveidības un efektivitātes dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

Grozījums Nr. 16

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – - 1. punkts (jauns)

Direktīva 2011/16/ES

1. pants – 1. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -1) | direktīvas 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

-1)

1.   Šajā direktīvā paredz noteikumus un kārtību, kādā dalībvalstis savstarpēji
  sadarbojas
  , lai apmainītos ar informāciju, kas ir prognozējami svarīga, lai pārvaldītu un īstenotu minēto dalībvalstu valsts tiesību aktus, kas attiecas uz 2. pantā minētajiem nodokļiem.

“1.   Šajā direktīvā paredz noteikumus un kārtību, kādā dalībvalstis
  sadarbojas
  savstarpēji
  un ar Komisiju
  , lai apmainītos ar informāciju, kas ir prognozējami svarīga, lai pārvaldītu un īstenotu minēto dalībvalstu valsts tiesību aktus, kas attiecas uz 2. pantā minētajiem nodokļiem.”

Grozījums Nr. 17

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2011/16/ES

3. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-a) | direktīvas 3. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

(-a)

| 2) | “centrālais koordinācijas birojs” ir birojs, kas par tādu izraudzīts un kam uzticēta galvenā atbildība par saziņu ar citām dalībvalstīm administratīvās sadarbības jomā; |
| --- | --- |

2)

“centrālais koordinācijas birojs” ir birojs, kas par tādu izraudzīts un kam uzticēta galvenā atbildība par saziņu ar citām dalībvalstīm administratīvās sadarbības jomā;

| “2) | “centrālais koordinācijas birojs” ir birojs, kas par tādu izraudzīts un kam uzticēta galvenā atbildība par saziņu ar citām dalībvalstīm
  un ar Komisiju
  administratīvās sadarbības jomā;” |
| --- | --- |

“2)

“centrālais koordinācijas birojs” ir birojs, kas par tādu izraudzīts un kam uzticēta galvenā atbildība par saziņu ar citām dalībvalstīm
  un ar Komisiju
  administratīvās sadarbības jomā;”

Grozījums Nr. 18

Grozījums Nr. 18

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – a apakšpunkts

Direktīva 2011/16/ES

3. pants – 9. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | direktīvas 8. panta 1. punkta un 8.a un 8.aa panta vajadzībām — iepriekš noteiktas informācijas sistemātiska paziņošana citai dalībvalstij bez iepriekšēja pieprasījuma iepriekš noteiktos regulāros intervālos; direktīvas 8. panta 1. punkta vajadzībām atsauce uz pieejamo informāciju attiecas uz informāciju, kas ir reģistrēta informācijas paziņotājas dalībvalsts nodokļu reģistros un ko var iegūt saskaņā ar minētās dalībvalsts informācijas vākšanas un apstrādes procedūrām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

direktīvas 8. panta 1. punkta un 8.a un 8.aa panta vajadzībām — iepriekš noteiktas informācijas sistemātiska paziņošana citai dalībvalstij bez iepriekšēja pieprasījuma iepriekš noteiktos regulāros intervālos; direktīvas 8. panta 1. punkta vajadzībām atsauce uz pieejamo informāciju attiecas uz informāciju, kas ir reģistrēta informācijas paziņotājas dalībvalsts nodokļu reģistros un ko var iegūt saskaņā ar minētās dalībvalsts informācijas vākšanas un apstrādes procedūrām;

| a) | direktīvas 8. panta 1. punkta un 8.a un 8.aa panta vajadzībām — iepriekš noteiktas informācijas sistemātiska paziņošana citai dalībvalstij
  un Komisijai
  bez iepriekšēja pieprasījuma iepriekš noteiktos regulāros intervālos; direktīvas 8. panta 1. punkta vajadzībām atsauce uz pieejamo informāciju attiecas uz informāciju, kas ir reģistrēta informācijas paziņotājas dalībvalsts nodokļu reģistros un ko var iegūt saskaņā ar minētās dalībvalsts informācijas vākšanas un apstrādes procedūrām. |
| --- | --- |

a)

direktīvas 8. panta 1. punkta un 8.a un 8.aa panta vajadzībām — iepriekš noteiktas informācijas sistemātiska paziņošana citai dalībvalstij
  un Komisijai
  bez iepriekšēja pieprasījuma iepriekš noteiktos regulāros intervālos; direktīvas 8. panta 1. punkta vajadzībām atsauce uz pieejamo informāciju attiecas uz informāciju, kas ir reģistrēta informācijas paziņotājas dalībvalsts nodokļu reģistros un ko var iegūt saskaņā ar minētās dalībvalsts informācijas vākšanas un apstrādes procedūrām.

un Komisijai

Grozījums Nr. 19

Grozījums Nr. 19

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

Direktīva 2011/16/ES

4. pants – 6. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1a) | direktīvas 4. panta 6. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

1a)

1a)

direktīvas 4. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

6.   Ja koordinācijas departaments vai kompetentais ierēdnis nosūta vai saņem sadarbības pieprasījumu vai atbildi uz sadarbības pieprasījumu, tas informē savas dalībvalsts centrālo koordinācijas biroju saskaņā ar minētās dalībvalsts noteikto kārtību.

“6.   Ja koordinācijas departaments vai kompetentais ierēdnis nosūta vai saņem sadarbības pieprasījumu vai atbildi uz sadarbības pieprasījumu, tas informē savas dalībvalsts centrālo koordinācijas biroju
  un Komisiju
  saskaņā ar minētās dalībvalsts noteikto kārtību.”

un Komisiju

Grozījums Nr. 20

Grozījums Nr. 20

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 1.b punkts (jauns)

Direktīva 2011/16/ES

6. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1b) | direktīvas 6. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

1b)

1b)

direktīvas 6. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

2.   Šīs direktīvas 5. pantā minētajā pieprasījumā var būt iekļauts pamatots konkrētas administratīvās procedūras pieprasījums. Ja pieprasījuma saņēmēja iestāde uzskata, ka administratīvā procedūra nav vajadzīga, tā nekavējoties paziņo pieprasījuma iesniedzējai iestādei attiecīgos iemeslus.

“2.   Šīs direktīvas 5. pantā minētajā pieprasījumā var būt iekļauts pamatots konkrētas administratīvās procedūras pieprasījums. Ja pieprasījuma saņēmēja iestāde uzskata, ka administratīvā procedūra nav vajadzīga, tā nekavējoties paziņo pieprasījuma iesniedzējai iestādei
  un Komisijai
  attiecīgos iemeslus.”

un Komisijai

Grozījums Nr. 21

Grozījums Nr. 21

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1.c punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 1.c punkts (jauns)

Direktīva 2011/16/ES

8. pants – 1. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1c) | direktīvas 8. panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1c)

1c)

direktīvas 8. panta 1. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

| “ea) | pārskati par katru valsti.” |
| --- | --- |

“ea)

“ea)

pārskati par katru valsti.”

pārskati par katru valsti.”

Grozījums Nr. 22

Grozījums Nr. 22

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2011/16/ES

8.aa pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā Pārskats par katru valsti saņemts saskaņā ar 1. punktu, 4. punktā noteiktajā termiņā, veicot automātisku apmaiņu, nosūta pārskatu jebkurai citai dalībvalstij, kurā, pamatojoties uz
  informāciju
  pārskatā par katru valsti, viena vai vairākas vienības, kas ir Pārskatu sniedzošās vienības Starptautiskās uzņēmumu grupas Sastāvā esošās vienības, ir rezidentes nodokļu vajadzībām, vai kurā tām uzlikti nodokļi par darījumdarbību, ko veic ar pastāvīgās iestādes starpniecību. | 2.   Tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā Pārskats par katru valsti saņemts saskaņā ar 1. punktu, 4. punktā noteiktajā termiņā, veicot automātisku apmaiņu,
  pēc iespējas drīzāk
  nosūta pārskatu jebkurai citai dalībvalstij, kurā, pamatojoties uz pārskatā par katru valsti
  sniegto informāciju
  , viena vai vairākas vienības, kas ir Pārskatu sniedzošās vienības Starptautiskās uzņēmumu grupas Sastāvā esošās vienības, ir rezidentes nodokļu vajadzībām vai kurā tām uzlikti nodokļi par darījumdarbību, ko veic ar pastāvīgās iestādes starpniecību.
  Attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde pārskatu par katru valsti iesniedz arī Komisijai, kuras pienākums ir uzturēt pārskatu par katru valsti centralizēto reģistru, kas pieejams Komisijas atbildīgajiem dienestiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā Pārskats par katru valsti saņemts saskaņā ar 1. punktu, 4. punktā noteiktajā termiņā, veicot automātisku apmaiņu, nosūta pārskatu jebkurai citai dalībvalstij, kurā, pamatojoties uz
  informāciju
  pārskatā par katru valsti, viena vai vairākas vienības, kas ir Pārskatu sniedzošās vienības Starptautiskās uzņēmumu grupas Sastāvā esošās vienības, ir rezidentes nodokļu vajadzībām, vai kurā tām uzlikti nodokļi par darījumdarbību, ko veic ar pastāvīgās iestādes starpniecību.

informāciju

2.   Tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā Pārskats par katru valsti saņemts saskaņā ar 1. punktu, 4. punktā noteiktajā termiņā, veicot automātisku apmaiņu,
  pēc iespējas drīzāk
  nosūta pārskatu jebkurai citai dalībvalstij, kurā, pamatojoties uz pārskatā par katru valsti
  sniegto informāciju
  , viena vai vairākas vienības, kas ir Pārskatu sniedzošās vienības Starptautiskās uzņēmumu grupas Sastāvā esošās vienības, ir rezidentes nodokļu vajadzībām vai kurā tām uzlikti nodokļi par darījumdarbību, ko veic ar pastāvīgās iestādes starpniecību.
  Attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde pārskatu par katru valsti iesniedz arī Komisijai, kuras pienākums ir uzturēt pārskatu par katru valsti centralizēto reģistru, kas pieejams Komisijas atbildīgajiem dienestiem.

pēc iespējas drīzāk

sniegto informāciju

Attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde pārskatu par katru valsti iesniedz arī Komisijai, kuras pienākums ir uzturēt pārskatu par katru valsti centralizēto reģistru, kas pieejams Komisijas atbildīgajiem dienestiem.

Grozījums Nr. 23

Grozījums Nr. 23

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2011/16/ES

8.aa pants – 3. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | apkopotu informāciju, kura attiecas uz ieņēmumu summu, peļņu (zaudējumiem) pirms ienākuma nodokļa nomaksas, samaksāto ienākuma nodokli, uzkrāto ienākuma nodokli, pamatkapitālu, uzkrāto peļņu, darbinieku skaitu un materiālajiem aktīviem, kas nav nauda vai naudas ekvivalenti, attiecībā uz katru jurisdikciju, kurā darbojas Starptautiska uzņēmumu grupa; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

apkopotu informāciju, kura attiecas uz ieņēmumu summu, peļņu (zaudējumiem) pirms ienākuma nodokļa nomaksas, samaksāto ienākuma nodokli, uzkrāto ienākuma nodokli, pamatkapitālu, uzkrāto peļņu, darbinieku skaitu un materiālajiem aktīviem, kas nav nauda vai naudas ekvivalenti, attiecībā uz katru jurisdikciju, kurā darbojas Starptautiska uzņēmumu grupa;

| a) | apkopotu informāciju, kura attiecas uz ieņēmumu summu, peļņu (zaudējumiem) pirms ienākuma nodokļa nomaksas, samaksāto ienākuma nodokli, uzkrāto ienākuma nodokli, pamatkapitālu, uzkrāto peļņu, darbinieku skaitu un materiālajiem aktīviem, kas nav nauda vai naudas ekvivalenti, attiecībā uz katru jurisdikciju, kurā darbojas Starptautiska uzņēmumu grupa
  , informāciju par saņemtajām publiskajām subsīdijām, aktīvu vērtību un to uzturēšanas ikgadējām izmaksām, kā arī par grupas pārdošanas un iegādes darījumiem
  ; |
| --- | --- |

a)

apkopotu informāciju, kura attiecas uz ieņēmumu summu, peļņu (zaudējumiem) pirms ienākuma nodokļa nomaksas, samaksāto ienākuma nodokli, uzkrāto ienākuma nodokli, pamatkapitālu, uzkrāto peļņu, darbinieku skaitu un materiālajiem aktīviem, kas nav nauda vai naudas ekvivalenti, attiecībā uz katru jurisdikciju, kurā darbojas Starptautiska uzņēmumu grupa
  , informāciju par saņemtajām publiskajām subsīdijām, aktīvu vērtību un to uzturēšanas ikgadējām izmaksām, kā arī par grupas pārdošanas un iegādes darījumiem
  ;

, informāciju par saņemtajām publiskajām subsīdijām, aktīvu vērtību un to uzturēšanas ikgadējām izmaksām, kā arī par grupas pārdošanas un iegādes darījumiem

Grozījums Nr. 24

Grozījums Nr. 24

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2011/16/ES

8.aa pants – 3. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ba) | gaidāmo Eiropas nodokļu maksātāja identifikācijas numuru (TIN), kas minēts Komisijas 2012. gada rīcības plānā par cīņas pastiprināšanu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ba)

ba)

gaidāmo Eiropas nodokļu maksātāja identifikācijas numuru (TIN), kas minēts Komisijas 2012. gada rīcības plānā par cīņas pastiprināšanu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

gaidāmo Eiropas nodokļu maksātāja identifikācijas numuru (TIN), kas minēts Komisijas 2012. gada rīcības plānā par cīņas pastiprināšanu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

Grozījums Nr. 37

Grozījums Nr. 37

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 1. apakšpunkts

1. pants – 1. punkts – 1. apakšpunkts

Direktīva 2011/16/ES

8.aa pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Lai iedzīvotājiem palielinātu pārredzamību, Komisija publicē pārskatu apkopojumus par katru valsti, balstoties uz informāciju, kas iekļauta pārskatu par katru valsti centralizētajā reģistrā. To darot, Komisija ievēro 23.a panta noteikumus par konfidencialitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Lai iedzīvotājiem palielinātu pārredzamību, Komisija publicē pārskatu apkopojumus par katru valsti, balstoties uz informāciju, kas iekļauta pārskatu par katru valsti centralizētajā reģistrā. To darot, Komisija ievēro 23.a panta noteikumus par konfidencialitāti.

4.a

Lai iedzīvotājiem palielinātu pārredzamību, Komisija publicē pārskatu apkopojumus par katru valsti, balstoties uz informāciju, kas iekļauta pārskatu par katru valsti centralizētajā reģistrā. To darot, Komisija ievēro 23.a panta noteikumus par konfidencialitāti.

Grozījums Nr. 26

Grozījums Nr. 26

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

Direktīva 2011/16/ES

9. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2a) | direktīvas 9. panta 1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

2a)

2a)

direktīvas 9. panta 1. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

1.   Katras dalībvalsts kompetentā iestāde paziņo jebkuras citas dalībvalsts kompetentajai iestādei 1. panta 1. punktā minēto informāciju jebkurā no šiem gadījumiem:

“1.   Katras dalībvalsts kompetentā iestāde paziņo jebkuras citas dalībvalsts kompetentajai iestādei
  un Komisijai
  1. panta 1. punktā minēto informāciju jebkurā no šiem gadījumiem:”

un Komisijai

Grozījums Nr. 27

Grozījums Nr. 27

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 2.b punkts (jauns)

Direktīva 2011/16/ES

9. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2b) | direktīvas 9. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

2b)

2b)

direktīvas 9. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

2.   Katras dalībvalsts kompetentās iestādes var pēc savas iniciatīvas paziņot citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm tām zināmu un citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm iespējami noderīgu informāciju.

“2.   Katras dalībvalsts kompetentās iestādes var pēc savas iniciatīvas paziņot citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm
  un Komisijai
  tām zināmu un citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm iespējami noderīgu informāciju.”

un Komisijai

Grozījums Nr. 28

Grozījums Nr. 28

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 4.a punkts (jauns)

Direktīva 2011/16/ES

23. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4a) | direktīvas 23. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

4a)

4a)

direktīvas 23. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

2.   Dalībvalstis paziņo Komisijai visu būtisko informāciju, kas vajadzīga, lai izvērtētu, cik efektīva ir saskaņā ar šo direktīvu izveidotā administratīvā sadarbība, apkarojot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanu.

“2.   Dalībvalstis paziņo Komisijai visu būtisko informāciju, kas vajadzīga, lai izvērtētu, cik efektīva ir saskaņā ar šo direktīvu izveidotā administratīvā sadarbība, apkarojot
  nodokļu apiešanu,
  izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanu.”

nodokļu apiešanu,

Grozījums Nr. 29

Grozījums Nr. 29

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts

Direktīva 2011/16/ES

23. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Dalībvalstis nosūta Komisijai gada novērtējumu par 8., 8.a un 8.aa pantā minētās automātiskās informācijas apmaiņas efektivitāti, kā arī sasniegtos praktiskos rezultātus. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem minētā gada novērtējuma paziņojuma formātu un nosacījumus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. | 3.   Dalībvalstis nosūta Komisijai gada novērtējumu par 8., 8.a un 8.aa pantā minētās automātiskās informācijas apmaiņas efektivitāti, kā arī sasniegtos praktiskos rezultātus.
  Komisija par šiem rezultātiem pienācīgi informē Eiropas Parlamentu un Padomi, piemēram, iesniedzot konsolidētu gada ziņojumu, kurā analizēts pārskatu sniegšanas procedūras galarezultāts un iegūtie dati.
  Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem minētā gada novērtējuma paziņojuma formātu un nosacījumus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Dalībvalstis nosūta Komisijai gada novērtējumu par 8., 8.a un 8.aa pantā minētās automātiskās informācijas apmaiņas efektivitāti, kā arī sasniegtos praktiskos rezultātus. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem minētā gada novērtējuma paziņojuma formātu un nosacījumus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

3.   Dalībvalstis nosūta Komisijai gada novērtējumu par 8., 8.a un 8.aa pantā minētās automātiskās informācijas apmaiņas efektivitāti, kā arī sasniegtos praktiskos rezultātus.
  Komisija par šiem rezultātiem pienācīgi informē Eiropas Parlamentu un Padomi, piemēram, iesniedzot konsolidētu gada ziņojumu, kurā analizēts pārskatu sniegšanas procedūras galarezultāts un iegūtie dati.
  Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem minētā gada novērtējuma paziņojuma formātu un nosacījumus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Komisija par šiem rezultātiem pienācīgi informē Eiropas Parlamentu un Padomi, piemēram, iesniedzot konsolidētu gada ziņojumu, kurā analizēts pārskatu sniegšanas procedūras galarezultāts un iegūtie dati.

Grozījums Nr. 30

Grozījums Nr. 30

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 5.a punkts (jauns)

Direktīva 2011/16/ES

23. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5a) | direktīvas 23. pantā iekļauj šādu punktu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5a)

5a)

direktīvas 23. pantā iekļauj šādu punktu:

“3.a
     
  Komisija katru gadu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei konsolidētu ziņojumu par to, kā dalībvalstis novērtējušas automātiskās informācijas apmaiņas efektivitāti, un arī par praksē sasniegtajiem rezultātiem.”

“3.a

Komisija katru gadu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei konsolidētu ziņojumu par to, kā dalībvalstis novērtējušas automātiskās informācijas apmaiņas efektivitāti, un arī par praksē sasniegtajiem rezultātiem.”

Grozījums Nr. 31

Grozījums Nr. 31

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 5.b punkts (jauns)

Direktīva 2011/16/ES

23. pants – 3.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5b) | direktīvas 23. pantā iekļauj šādu punktu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5b)

5b)

direktīvas 23. pantā iekļauj šādu punktu:

“3.b
     
  Ja, izvērtējot no pārskatiem par katru valsti iegūtās informācijas publiskošanas sekas, Komisija konstatē, ka tam nebūtu nelabvēlīgas ietekmes uz starptautiskām uzņēmumu grupām, tā nekavējoties sagatavo likumdošanas priekšlikumu, ar ko nodrošina, ka attiecīgā informācija ir publiski pieejama.”

“3.b

Ja, izvērtējot no pārskatiem par katru valsti iegūtās informācijas publiskošanas sekas, Komisija konstatē, ka tam nebūtu nelabvēlīgas ietekmes uz starptautiskām uzņēmumu grupām, tā nekavējoties sagatavo likumdošanas priekšlikumu, ar ko nodrošina, ka attiecīgā informācija ir publiski pieejama.”

Grozījums Nr. 32

Grozījums Nr. 32

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5.c punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 5.c punkts (jauns)

Direktīva 2011/16/ES

24. pants – 1. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5c) | direktīvas 24. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

5c)

5c)

direktīvas 24. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

1.   Ja dalībvalsts kompetentā iestāde
  saņem informāciju
  no trešās valsts, kas ir prognozējami svarīga, lai pārvaldītu un īstenotu minētās dalībvalsts tiesību aktus,
  kas
  attiecas uz 2. pantā minētajiem nodokļiem, minētā iestāde, ciktāl tas atļauts saskaņā ar nolīgumu ar minēto trešo valsti, var sniegt minēto informāciju tām dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kurām minētā informācija varētu noderēt, un visām pieprasījuma iesniedzējām iestādēm.

saņem informāciju

kas

“1.   Ja dalībvalsts kompetentā iestāde no trešās valsts
  saņem informāciju
  , kas ir prognozējami svarīga, lai pārvaldītu un īstenotu minētās dalībvalsts tiesību aktus,
  kuri
  attiecas uz 2. pantā minētajiem nodokļiem, minētā iestāde, ciktāl tas atļauts saskaņā ar nolīgumu ar minēto trešo valsti, var sniegt minēto informāciju tām dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kurām minētā informācija varētu noderēt, un visām pieprasījuma iesniedzējām iestādēm
  , kā arī Komisijai
  .”

saņem informāciju

kuri

, kā arī Komisijai

Grozījums Nr. 33

Grozījums Nr. 33

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 7.a punkts (jauns)

Direktīva 2011/16/ES

27.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7a) | direktīvā iekļauj šādu pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7a)

7a)

direktīvā iekļauj šādu pantu:

“27.a pants

“27.a pants

Pārskatīšana

Pārskatīšana

Komisija izvērtē šīs direktīvas efektivitāti līdz ... [trīs gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā].”

Komisija izvērtē šīs direktīvas efektivitāti līdz ... [trīs gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā].”

Grozījums Nr. 34

Grozījums Nr. 34

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

Pielikums – III pielikums – II iedaļa – 1. punkts – 2. daļa

Pielikums – III pielikums – II iedaļa – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja vienai un tai pašai Starptautisku uzņēmumu grupai ir viena vai vairākas Sastāvā esošas vienības, kuras nodokļu vajadzībām ir rezidentes Savienībā, un ja ir piemērojams viens vai vairāki b) apakšpunktā izklāstītie noteikumi, Starptautiskā uzņēmumu grupa vienu no šādām Sastāvā esošajām vienībām var izraudzīties, lai tā 8.aa panta 1. punkta prasībām atbilstīgu pārskatu par katru valsti attiecībā uz jebkuru no Pārskata fiskālajiem gadiem iesniegtu 8.aa panta 1. punktā norādītajā termiņā un paziņotu dalībvalstij, ka ar šo iesniegšanu ir paredzēts izpildīt pārskatu iesniegšanas prasību attiecībā uz visām šādas Starptautisku uzņēmumu grupas Sastāvā esošajām vienībām, kuras nodokļu vajadzībām ir rezidentes Savienībā. Minētā dalībvalsts saskaņā ar 8.aa panta 2. punktu saņemto pārskatu par katru valsti nosūta jebkurai citai dalībvalstij, kurā, pamatojoties uz pārskatā par katru valsti norādīto informāciju, vienas vai vairākas Pārskatu sniedzošās vienības Starptautiskās uzņēmumu grupas Sastāvā esošās vienības ir rezidentes nodokļu vajadzībām vai kurā tām uzliek nodokli par darījumdarbību, kas veikta ar pastāvīgas iestādes starpniecību. | Ja vienai un tai pašai Starptautisku uzņēmumu grupai ir viena vai vairākas Sastāvā esošas vienības, kuras nodokļu vajadzībām ir rezidentes Savienībā, un ja ir piemērojams viens vai vairāki b) apakšpunktā izklāstītie noteikumi, Starptautiskā uzņēmumu grupa vienu no šādām Sastāvā esošajām vienībām
  (vēlams, to, kurai ir vislielākais apgrozījums)
  var izraudzīties, lai tā 8.aa panta 1. punkta prasībām atbilstīgu pārskatu par katru valsti attiecībā uz jebkuru no Pārskata fiskālajiem gadiem iesniegtu 8.aa panta 1. punktā norādītajā termiņā un paziņotu dalībvalstij, ka ar šo iesniegšanu ir paredzēts izpildīt pārskatu iesniegšanas prasību attiecībā uz visām šādas Starptautisku uzņēmumu grupas Sastāvā esošajām vienībām, kuras nodokļu vajadzībām ir rezidentes Savienībā. Minētā dalībvalsts saskaņā ar 8.aa panta 2. punktu saņemto pārskatu par katru valsti nosūta jebkurai citai dalībvalstij, kurā, pamatojoties uz pārskatā par katru valsti norādīto informāciju, vienas vai vairākas Pārskatu sniedzošās vienības Starptautiskās uzņēmumu grupas Sastāvā esošās vienības ir rezidentes nodokļu vajadzībām vai kurā tām uzliek nodokli par darījumdarbību, kas veikta ar pastāvīgas iestādes starpniecību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja vienai un tai pašai Starptautisku uzņēmumu grupai ir viena vai vairākas Sastāvā esošas vienības, kuras nodokļu vajadzībām ir rezidentes Savienībā, un ja ir piemērojams viens vai vairāki b) apakšpunktā izklāstītie noteikumi, Starptautiskā uzņēmumu grupa vienu no šādām Sastāvā esošajām vienībām var izraudzīties, lai tā 8.aa panta 1. punkta prasībām atbilstīgu pārskatu par katru valsti attiecībā uz jebkuru no Pārskata fiskālajiem gadiem iesniegtu 8.aa panta 1. punktā norādītajā termiņā un paziņotu dalībvalstij, ka ar šo iesniegšanu ir paredzēts izpildīt pārskatu iesniegšanas prasību attiecībā uz visām šādas Starptautisku uzņēmumu grupas Sastāvā esošajām vienībām, kuras nodokļu vajadzībām ir rezidentes Savienībā. Minētā dalībvalsts saskaņā ar 8.aa panta 2. punktu saņemto pārskatu par katru valsti nosūta jebkurai citai dalībvalstij, kurā, pamatojoties uz pārskatā par katru valsti norādīto informāciju, vienas vai vairākas Pārskatu sniedzošās vienības Starptautiskās uzņēmumu grupas Sastāvā esošās vienības ir rezidentes nodokļu vajadzībām vai kurā tām uzliek nodokli par darījumdarbību, kas veikta ar pastāvīgas iestādes starpniecību.

Ja vienai un tai pašai Starptautisku uzņēmumu grupai ir viena vai vairākas Sastāvā esošas vienības, kuras nodokļu vajadzībām ir rezidentes Savienībā, un ja ir piemērojams viens vai vairāki b) apakšpunktā izklāstītie noteikumi, Starptautiskā uzņēmumu grupa vienu no šādām Sastāvā esošajām vienībām
  (vēlams, to, kurai ir vislielākais apgrozījums)
  var izraudzīties, lai tā 8.aa panta 1. punkta prasībām atbilstīgu pārskatu par katru valsti attiecībā uz jebkuru no Pārskata fiskālajiem gadiem iesniegtu 8.aa panta 1. punktā norādītajā termiņā un paziņotu dalībvalstij, ka ar šo iesniegšanu ir paredzēts izpildīt pārskatu iesniegšanas prasību attiecībā uz visām šādas Starptautisku uzņēmumu grupas Sastāvā esošajām vienībām, kuras nodokļu vajadzībām ir rezidentes Savienībā. Minētā dalībvalsts saskaņā ar 8.aa panta 2. punktu saņemto pārskatu par katru valsti nosūta jebkurai citai dalībvalstij, kurā, pamatojoties uz pārskatā par katru valsti norādīto informāciju, vienas vai vairākas Pārskatu sniedzošās vienības Starptautiskās uzņēmumu grupas Sastāvā esošās vienības ir rezidentes nodokļu vajadzībām vai kurā tām uzliek nodokli par darījumdarbību, kas veikta ar pastāvīgas iestādes starpniecību.

(vēlams, to, kurai ir vislielākais apgrozījums)

---

Trešdiena, 2016. gada 26. maija

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/158 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/158

---

P8_TA(2016)0229

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana — EGF/2015/010 FR/MoryGlobal

Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. maija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (Francijas pieteikums EGF/2015/010 FR/MoryGlobal) (COM(2016)0185 – C8-0136/2016 – 2016/2043(BUD))

(2018/C 076/31)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0185 – C8-0136/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0185 – C8-0136/2016),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (1) (EGF regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (1) (EGF regula),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), un jo īpaši tās 12. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), un jo īpaši tās 12. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) (2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 13. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) (2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 13. punktu,

| — | ņemot vērā 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma 13. punktā paredzēto trialoga procedūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma 13. punktā paredzēto trialoga procedūru,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0182/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0182/2016),

| A. | tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālās pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos vai globāla finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālās pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos vai globāla finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū;

| B. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemtā kopīgā deklarācija paredz, ka finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, vajadzētu būt dinamiskai un tā būtu jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi, un lēmumi par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) izmantošanu būtu jāpieņem, pienācīgi ņemot vērā 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemtā kopīgā deklarācija paredz, ka finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, vajadzētu būt dinamiskai un tā būtu jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi, un lēmumi par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) izmantošanu būtu jāpieņem, pienācīgi ņemot vērā 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu;

| C. | tā kā EGF regulas pieņemšana atspoguļo Parlamenta un Padomes panākto vienošanos no jauna iekļaut ar krīzi saistīto fonda izmantošanas kritēriju, noteikt Savienības finansiālo ieguldījumu 60 % apmērā no ierosināto pasākumu kopējām paredzamajām izmaksām, palielināt EGF pieteikumu izskatīšanas efektivitāti Komisijā un samazināt vērtēšanas un apstiprināšanas laiku Parlamentā un Padomē, paplašināt atbalsttiesīgo darbību un saņēmēju loku, ietverot arī pašnodarbinātas personas un jauniešus, un finansēt stimulus savu uzņēmumu izveidei; |
| --- | --- |

C.

tā kā EGF regulas pieņemšana atspoguļo Parlamenta un Padomes panākto vienošanos no jauna iekļaut ar krīzi saistīto fonda izmantošanas kritēriju, noteikt Savienības finansiālo ieguldījumu 60 % apmērā no ierosināto pasākumu kopējām paredzamajām izmaksām, palielināt EGF pieteikumu izskatīšanas efektivitāti Komisijā un samazināt vērtēšanas un apstiprināšanas laiku Parlamentā un Padomē, paplašināt atbalsttiesīgo darbību un saņēmēju loku, ietverot arī pašnodarbinātas personas un jauniešus, un finansēt stimulus savu uzņēmumu izveidei;

| D. | tā kā Francija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2015/010 FR/MoryGlobal, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF saistībā ar darbinieku atlaišanu saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 49. nodaļā (“Sauszemes transports un cauruļvadu transports”) un 52. nodaļā (“Uzglabāšanas un transporta palīgdarbības”), visā Francijas kontinentālajā daļā, un tā kā ir sagaidāms, ka EGF līdzfinansētajos pasākumos piedalīsies 2 132 atlaistie atbalsttiesīgie darbinieki; tā kā šis pieteikums ir iesniegts pēc MoryGlobal juridiskās likvidācijas un tas ir turpmākais pasākums pēc pieteikuma EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros iesniegšanas; |
| --- | --- |

D.

tā kā Francija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2015/010 FR/MoryGlobal, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF saistībā ar darbinieku atlaišanu saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 49. nodaļā (“Sauszemes transports un cauruļvadu transports”) un 52. nodaļā (“Uzglabāšanas un transporta palīgdarbības”), visā Francijas kontinentālajā daļā, un tā kā ir sagaidāms, ka EGF līdzfinansētajos pasākumos piedalīsies 2 132 atlaistie atbalsttiesīgie darbinieki; tā kā šis pieteikums ir iesniegts pēc MoryGlobal juridiskās likvidācijas un tas ir turpmākais pasākums pēc pieteikuma EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros iesniegšanas;

| E. | tā kā pieteikums tika iesniegts saskaņā ar EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem intervences kritērijiem, kuros paredzēts, ka četru mēnešu pārskata periodā kopā vismaz 500 darba ņēmēji ir atlaisti kādā dalībvalsts uzņēmumā, ieskaitot darbinieku atlaišanu un/vai pašnodarbinātu personu darbības beigšanos šī uzņēmuma piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos, |
| --- | --- |

E.

tā kā pieteikums tika iesniegts saskaņā ar EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem intervences kritērijiem, kuros paredzēts, ka četru mēnešu pārskata periodā kopā vismaz 500 darba ņēmēji ir atlaisti kādā dalībvalsts uzņēmumā, ieskaitot darbinieku atlaišanu un/vai pašnodarbinātu personu darbības beigšanos šī uzņēmuma piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos,

| 1. | piekrīt Komisijai, ka EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētie nosacījumi ir ievēroti un ka līdz ar to Francija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu EUR 5 146 800 apmērā, kas ir 60 % no kopējām izmaksām, proti, EUR 8 528 000; |
| --- | --- |

1.

piekrīt Komisijai, ka EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētie nosacījumi ir ievēroti un ka līdz ar to Francija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu EUR 5 146 800 apmērā, kas ir 60 % no kopējām izmaksām, proti, EUR 8 528 000;

| 2. | norāda, ka Komisija ievēroja termiņu — 12 nedēļas no Francijas iestāžu pieteikuma saņemšanas dienas, proti, 2015. gada 19. novembra, līdz 2016. gada 7. aprīlim, kad tā pabeidza savu novērtējumu par atbilstību finansiālā ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem, un tajā pašā dienā to darīja zināmu Parlamentam; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka Komisija ievēroja termiņu — 12 nedēļas no Francijas iestāžu pieteikuma saņemšanas dienas, proti, 2015. gada 19. novembra, līdz 2016. gada 7. aprīlim, kad tā pabeidza savu novērtējumu par atbilstību finansiālā ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem, un tajā pašā dienā to darīja zināmu Parlamentam;

| 3. | uzskata, ka MoryGlobal darbinieku atlaišana ir saistīta ar vispārējo fizisko rādītāju samazināšanās tendenci Eiropā, kuras dēļ ir samazinājies pārvadājumu apjoms un autotransporta pārvadājumu nozarē sācies cenu karš, un tas kopš 2007. gada Francijā ir radījis zaudējumus, kas izraisījuši daudzu uzņēmumu bankrotu, starp kuriem bija arī Mory-Ducros un vēlāk — MoryGlobal, kurš bija pieņēmis darbā 2 107 Mory-Ducros bijušos darbiniekus; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka MoryGlobal darbinieku atlaišana ir saistīta ar vispārējo fizisko rādītāju samazināšanās tendenci Eiropā, kuras dēļ ir samazinājies pārvadājumu apjoms un autotransporta pārvadājumu nozarē sācies cenu karš, un tas kopš 2007. gada Francijā ir radījis zaudējumus, kas izraisījuši daudzu uzņēmumu bankrotu, starp kuriem bija arī Mory-Ducros un vēlāk — MoryGlobal, kurš bija pieņēmis darbā 2 107 Mory-Ducros bijušos darbiniekus;

| 4. | norāda, ka 2015. gada aprīlī apstiprinātā EGF atbalsta apmērs 2 513 bijušajiem Mory-Ducros darbiniekiem ir EUR 6 052 200 (4); |
| --- | --- |

4.

norāda, ka 2015. gada aprīlī apstiprinātā EGF atbalsta apmērs 2 513 bijušajiem Mory-Ducros darbiniekiem ir EUR 6 052 200 (4);

| 5. | norāda, ka līdz šim sauszemes transporta un cauruļvadu transporta nozarē ir iesniegti divi citi pieteikumi EGF finansējuma saņemšanai: EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros un EGF/2011/001 AT/Nieder- und Oberoesterreich, kuri abi pamatoti ar globālo finanšu un ekonomikas krīzi, saistībā ar 2 804 atlaistajiem darba ņēmējiem šajā nozarē; norāda, ka vairāki pasākumi abos pieteikumos ir līdzīgi; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka līdz šim sauszemes transporta un cauruļvadu transporta nozarē ir iesniegti divi citi pieteikumi EGF finansējuma saņemšanai: EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros un EGF/2011/001 AT/Nieder- und Oberoesterreich, kuri abi pamatoti ar globālo finanšu un ekonomikas krīzi, saistībā ar 2 804 atlaistajiem darba ņēmējiem šajā nozarē; norāda, ka vairāki pasākumi abos pieteikumos ir līdzīgi;

| 6. | norāda, ka Francijas iestādes individualizētos pakalpojumus atlaistajiem darbiniekiem uzsāka sniegt no 2015. gada 23. aprīļa — labu laiku pirms lēmuma par EGF atbalsta piešķiršanu ierosinātajam saskaņotajam pasākumu kopumam; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka Francijas iestādes individualizētos pakalpojumus atlaistajiem darbiniekiem uzsāka sniegt no 2015. gada 23. aprīļa — labu laiku pirms lēmuma par EGF atbalsta piešķiršanu ierosinātajam saskaņotajam pasākumu kopumam;

| 7. | atzinīgi vērtē to, ka Francija jau pirms papildinājuma saņemšanas no EGF bija ieviesusi sociālo plānu, kurā ar finansējumu piedalās arī uzņēmums MoryGlobal; pauž gandarījumu par to, ka no EGF pieprasīto palīdzību nav paredzēts izmantot EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem pasākumiem, proti, pabalstiem, bet gan pasākumiem, kas nodrošinās patiesu pievienoto vērtību attiecībā uz atlaisto darbinieku turpmāku reintegrāciju darba tirgū; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē to, ka Francija jau pirms papildinājuma saņemšanas no EGF bija ieviesusi sociālo plānu, kurā ar finansējumu piedalās arī uzņēmums MoryGlobal; pauž gandarījumu par to, ka no EGF pieprasīto palīdzību nav paredzēts izmantot EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem pasākumiem, proti, pabalstiem, bet gan pasākumiem, kas nodrošinās patiesu pievienoto vērtību attiecībā uz atlaisto darbinieku turpmāku reintegrāciju darba tirgū;

| 8. | norāda, ka paredzētie EGF līdzfinansētie individualizētie pasākumi sastāv no padomiem un konsultācijām, ko sniedz ekspertu konsultantu grupa, papildus sociālajam plānam un Contrat de Sécurisation Professionnelle, ko finansē Francijas valsts, lai palīdzētu darba ņēmējiem atgriezties darbā; norāda, ka trīs līgumslēdzēji, kas nodrošina konsultantu grupas pakalpojumus, ir tie, kas sniedz pakalpojumus Mory-Ducros atlaistajiem darbiniekiem; sagaida, ka Komisija un Francijas iestādes stingri ievēros principu, saskaņā ar kuru maksājumi aģentūrām tiks veikti atbilstoši gūtajiem rezultātiem; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka paredzētie EGF līdzfinansētie individualizētie pasākumi sastāv no padomiem un konsultācijām, ko sniedz ekspertu konsultantu grupa, papildus sociālajam plānam un Contrat de Sécurisation Professionnelle, ko finansē Francijas valsts, lai palīdzētu darba ņēmējiem atgriezties darbā; norāda, ka trīs līgumslēdzēji, kas nodrošina konsultantu grupas pakalpojumus, ir tie, kas sniedz pakalpojumus Mory-Ducros atlaistajiem darbiniekiem; sagaida, ka Komisija un Francijas iestādes stingri ievēros principu, saskaņā ar kuru maksājumi aģentūrām tiks veikti atbilstoši gūtajiem rezultātiem;

| 9. | norāda, ka līgumslēdzēji (BPI, Sodie un AFPA Transitions) atbalstīs atlaistos darbiniekus un palīdzēs viņiem rast risinājumus, kā palikt darba tirgū un atrast jaunu darbu, ar individualizētiem pakalpojumiem, piemēram, kolektīvām un individuālām informatīvām sesijām, profesionālo pāreju un atbalstu virzībā uz jaunu darbvietu; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka līgumslēdzēji (BPI, Sodie un AFPA Transitions) atbalstīs atlaistos darbiniekus un palīdzēs viņiem rast risinājumus, kā palikt darba tirgū un atrast jaunu darbu, ar individualizētiem pakalpojumiem, piemēram, kolektīvām un individuālām informatīvām sesijām, profesionālo pāreju un atbalstu virzībā uz jaunu darbvietu;

| 10. | uzskata, ka darba ņēmējiem vecuma grupā no 55 līdz 64 gadiem ir lielāks risks ilgstoši palikt bez darba un zaudēt iespēju atgriezties darba tirgū, kas var izraisīt viņu sociālo atstumtību; tādēļ uzskata, ka šiem darba ņēmējiem, kuru īpatsvars veido vairāk nekā 19 % no līdzekļu saņēmējiem, kam tiks paredzēti ierosinātie pasākumi, ir īpašas vajadzības attiecībā uz to, lai sniegtu viņiem individuālu pieeju saskaņā ar EGF Regulas 7. pantu; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka darba ņēmējiem vecuma grupā no 55 līdz 64 gadiem ir lielāks risks ilgstoši palikt bez darba un zaudēt iespēju atgriezties darba tirgū, kas var izraisīt viņu sociālo atstumtību; tādēļ uzskata, ka šiem darba ņēmējiem, kuru īpatsvars veido vairāk nekā 19 % no līdzekļu saņēmējiem, kam tiks paredzēti ierosinātie pasākumi, ir īpašas vajadzības attiecībā uz to, lai sniegtu viņiem individuālu pieeju saskaņā ar EGF Regulas 7. pantu;

| 11. | norāda, ka no Francijas sniegtās informācijas izriet, ka saskaņotais individualizēto pakalpojumu kopums bija sagatavots, apspriežoties ar paredzēto atbalsta saņēmēju pārstāvjiem un sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka no Francijas sniegtās informācijas izriet, ka saskaņotais individualizēto pakalpojumu kopums bija sagatavots, apspriežoties ar paredzēto atbalsta saņēmēju pārstāvjiem un sociālajiem partneriem;

| 12. | atgādina, ka saskaņā ar EGF regulas 7. pantu saskaņotajam individualizēto pakalpojumu kopumam vajadzētu būt tādam, kas paredz turpmākas darba tirgus perspektīvas un nepieciešamās prasmes, un tam jābūt saderīgam ar pāreju uz ilgtspējīgu ekonomiku, kurā tiek efektīvi izmantoti resursi; atzinīgi vērtē to, ka Francija ir sniegusi visas nepieciešamās garantijas, ka ierosinātās darbības kā kombinēts pasākums, lai pielāgotos globālajām problēmām nolūkā panākt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, kā uzsvērts Eiropas īstenošanas novērtējumā par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu 2007.–2014. gadā1a, papildinās darbības, kuras tiek finansētas, izmantojot struktūrfondus (5); |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka saskaņā ar EGF regulas 7. pantu saskaņotajam individualizēto pakalpojumu kopumam vajadzētu būt tādam, kas paredz turpmākas darba tirgus perspektīvas un nepieciešamās prasmes, un tam jābūt saderīgam ar pāreju uz ilgtspējīgu ekonomiku, kurā tiek efektīvi izmantoti resursi; atzinīgi vērtē to, ka Francija ir sniegusi visas nepieciešamās garantijas, ka ierosinātās darbības kā kombinēts pasākums, lai pielāgotos globālajām problēmām nolūkā panākt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, kā uzsvērts Eiropas īstenošanas novērtējumā par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu 2007.–2014. gadā1a, papildinās darbības, kuras tiek finansētas, izmantojot struktūrfondus (5);

| 13. | norāda, ka konsultantu grupas pakalpojumus nodrošina tie paši līgumslēdzēji, kas sniedz pakalpojumus Mory-Ducros atlaistajiem darbiniekiem; aicina Komisiju novērtēt, cik rentabls ir patlaban sniegtais atbalsts Mory-Ducros atlaistajiem darbiniekiem, ņemot vērā, ka pašreizējais pieteikums ir pieteikuma EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros turpinājums un individualizēto pakalpojumu sniedzēji ir tie paši līgumslēdzēji; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka konsultantu grupas pakalpojumus nodrošina tie paši līgumslēdzēji, kas sniedz pakalpojumus Mory-Ducros atlaistajiem darbiniekiem; aicina Komisiju novērtēt, cik rentabls ir patlaban sniegtais atbalsts Mory-Ducros atlaistajiem darbiniekiem, ņemot vērā, ka pašreizējais pieteikums ir pieteikuma EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros turpinājums un individualizēto pakalpojumu sniedzēji ir tie paši līgumslēdzēji;

| 14. | ņem vērā attiecīgā darba tirgus jutīgumu, ņemot vērā, ka sauszemes transporta pakalpojumu nozarē Francija nodrošina lielāko pievienotās vērtības daļu ES 28; |
| --- | --- |

14.

ņem vērā attiecīgā darba tirgus jutīgumu, ņemot vērā, ka sauszemes transporta pakalpojumu nozarē Francija nodrošina lielāko pievienotās vērtības daļu ES 28;

| 15. | norāda, ka Francijas varas iestādes ir apstiprinājušas, ka ierosinātās darbības netiek finansētas no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem un ka tās papildina struktūrfondu finansētās darbības; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka Francijas varas iestādes ir apstiprinājušas, ka ierosinātās darbības netiek finansētas no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem un ka tās papildina struktūrfondu finansētās darbības;

| 16. | atkārtoti uzsver, ka EGF palīdzība papildina valsts pasākumus un tā nedrīkst aizstāt darbības, par kurām ir atbildīgas dalībvalstis vai uzņēmumi; |
| --- | --- |

16.

atkārtoti uzsver, ka EGF palīdzība papildina valsts pasākumus un tā nedrīkst aizstāt darbības, par kurām ir atbildīgas dalībvalstis vai uzņēmumi;

| 17. | atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesa pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu; norāda, ka jaunais grafiks nozīmē, ka visam būs jānotiek ātrāk, un tas var ietekmēt to, cik efektīvi tiks sniegti norādījumi par pieprasījumu sagatavošanu; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesa pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu; norāda, ka jaunais grafiks nozīmē, ka visam būs jānotiek ātrāk, un tas var ietekmēt to, cik efektīvi tiks sniegti norādījumi par pieprasījumu sagatavošanu;

| 18. | atkārtoti aicina Komisiju nodrošināt publisku piekļuvi visiem dokumentiem par EGF pieteikumiem; |
| --- | --- |

18.

atkārtoti aicina Komisiju nodrošināt publisku piekļuvi visiem dokumentiem par EGF pieteikumiem;

| 19. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

19.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 20. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

20.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 21. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

21.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(3)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 29. aprīļa Lēmums (ES) 2015/738 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (Francijas pieteikums EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros) (OV L 117, 8.5.2015., 47. lpp.).

(5)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2016/558763/EPRS_IDA(2016)558763_EN.pdf

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu

(Francijas pieteikums EGF/2015/010 FR/MoryGlobal)

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam (ES) 2016/989.)

---

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/162 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/162

---

P8_TA(2016)0230

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana — EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa

Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. maija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (Grieķijas pieteikums EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa) (COM(2016)0210 – C8-0149/2016 – 2016/2050(BUD))

(2018/C 076/32)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0210 – C8-0149/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0210 – C8-0149/2016),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (1) (EGF regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (1) (EGF regula),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), un jo īpaši tās 12. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), un jo īpaši tās 12. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) (2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 13. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) (2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 13. punktu,

| — | ņemot vērā piecus iepriekšējos EGF pieteikumus, kas saistīti ar mazumtirdzniecības nozari, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piecus iepriekšējos EGF pieteikumus, kas saistīti ar mazumtirdzniecības nozari,

| — | ņemot vērā 2016. gada 13. aprīļa rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (pieteikums EGF/2016/000 TA 2016 — tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 13. aprīļa rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (pieteikums EGF/2016/000 TA 2016 — tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas) (4),

| — | ņemot vērā 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma 13. punktā paredzēto trialoga procedūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma 13. punktā paredzēto trialoga procedūru,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0181/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0181/2016),

| A. | tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos vai globālā finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū; tā kā Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) sniedz atbalstu darbiniekiem, kuri atlaisti mazos un vidējos uzņēmumos un starptautiskos uzņēmumos, neatkarīgi no tā, kāda politika vai intereses ir bijušas pamatā slēgšanas lēmumam, jo īpaši starptautisku uzņēmumu gadījumā; tā kā EGF regulai un Savienības tirdzniecības politikai arī turpmāk būtu jākoncentrējas uz to, kā aizsargāt darbvietas, ražošanu un zinātību Savienībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos vai globālā finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū; tā kā Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) sniedz atbalstu darbiniekiem, kuri atlaisti mazos un vidējos uzņēmumos un starptautiskos uzņēmumos, neatkarīgi no tā, kāda politika vai intereses ir bijušas pamatā slēgšanas lēmumam, jo īpaši starptautisku uzņēmumu gadījumā; tā kā EGF regulai un Savienības tirdzniecības politikai arī turpmāk būtu jākoncentrējas uz to, kā aizsargāt darbvietas, ražošanu un zinātību Savienībā;

| B. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi, un lēmumi par EGF izmantošanu ir jāpieņem, pienācīgi ņemot vērā 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi, un lēmumi par EGF izmantošanu ir jāpieņem, pienācīgi ņemot vērā 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu;

| C. | tā kā Grieķija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar darbinieku atlaišanu saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 47. nodaļā (“Mazumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus”), NUTS 2. līmeņa reģionos, proti, Centrālajā Maķedonijā (Κεντρική Μακεδονία) (EL12) un Tesālijā (Θεσσαλία) (EL14), un tā kā ir sagaidāms, ka pasākumos piedalīsies 557 atlaistie darbinieki un 543 jaunieši no minētajiem reģioniem vecumā līdz 30 gadiem, kuri nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā (NEET); tā kā darbinieki tika atlaisti saistībā ar uzņēmuma Supermarket Larissa ABEE bankrotu un slēgšanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Grieķija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar darbinieku atlaišanu saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 47. nodaļā (“Mazumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus”), NUTS 2. līmeņa reģionos, proti, Centrālajā Maķedonijā (Κεντρική Μακεδονία) (EL12) un Tesālijā (Θεσσαλία) (EL14), un tā kā ir sagaidāms, ka pasākumos piedalīsies 557 atlaistie darbinieki un 543 jaunieši no minētajiem reģioniem vecumā līdz 30 gadiem, kuri nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā (NEET); tā kā darbinieki tika atlaisti saistībā ar uzņēmuma Supermarket Larissa ABEE bankrotu un slēgšanu;

| D. | tā kā pieteikums tika iesniegts saskaņā ar EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem intervences kritērijiem, kuros paredzēts, ka četru mēnešu pārskata periodā kopā vismaz 500 darba ņēmēji ir atlaisti kādā dalībvalsts uzņēmumā, ieskaitot darbinieku atlaišanu un/vai pašnodarbinātu personu darbības beigšanos šī uzņēmuma piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos, |
| --- | --- |

D.

tā kā pieteikums tika iesniegts saskaņā ar EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem intervences kritērijiem, kuros paredzēts, ka četru mēnešu pārskata periodā kopā vismaz 500 darba ņēmēji ir atlaisti kādā dalībvalsts uzņēmumā, ieskaitot darbinieku atlaišanu un/vai pašnodarbinātu personu darbības beigšanos šī uzņēmuma piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos,

| 1. | piekrīt Komisijai, ka EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētie nosacījumi ir ievēroti un ka līdz ar to Grieķija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu EUR 6 468 000 apmērā, kas ir 60 % no kopējām izmaksām, proti, EUR 10 780 000; |
| --- | --- |

1.

piekrīt Komisijai, ka EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētie nosacījumi ir ievēroti un ka līdz ar to Grieķija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu EUR 6 468 000 apmērā, kas ir 60 % no kopējām izmaksām, proti, EUR 10 780 000;

| 2. | norāda, ka finansiālais ieguldījums būs paredzēts 557 atlaistajiem darbiniekiem, no kuriem 194 darbinieki ir vīrieši, bet 363 — sievietes; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka finansiālais ieguldījums būs paredzēts 557 atlaistajiem darbiniekiem, no kuriem 194 darbinieki ir vīrieši, bet 363 — sievietes;

| 3. | atgādina, ka tajā pašā reģionā papildus 543 jauniešiem vecumā līdz 30 gadiem, kas nestrādā, nemācās vai neapgūst arodu, var sniegt individualizētos pakalpojumus, piemēram, nodrošināt profesionālo orientāciju, saistībā ar Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka tajā pašā reģionā papildus 543 jauniešiem vecumā līdz 30 gadiem, kas nestrādā, nemācās vai neapgūst arodu, var sniegt individualizētos pakalpojumus, piemēram, nodrošināt profesionālo orientāciju, saistībā ar Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu;

| 4. | norāda, ka Komisija ievēroja termiņu — 12 nedēļas no Grieķijas iestāžu pieteikuma saņemšanas dienas, proti, 2015. gada 26. novembra, līdz 2016. gada 14. aprīlim, kad tā pabeidza savu novērtējumu par atbilstību finansiālā ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem, un 2016. gada 15. aprīlī to darīja zināmu Parlamentam; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka Komisija ievēroja termiņu — 12 nedēļas no Grieķijas iestāžu pieteikuma saņemšanas dienas, proti, 2015. gada 26. novembra, līdz 2016. gada 14. aprīlim, kad tā pabeidza savu novērtējumu par atbilstību finansiālā ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem, un 2016. gada 15. aprīlī to darīja zināmu Parlamentam;

| 5. | norāda, ka papildus 557 atlaistajiem darbiniekiem pasākumos ir paredzēts piedalīties un EGF līdzfinansētos individualizētos pakalpojumus saņemt arī 543 šo pašu reģionu jauniešiem (vecumā līdz 30 gadiem), kuri nestrādā, nemācās un neapgūst arodu (NEET); norāda, ka Grieķijas iestādes lūgušas iekļaut NEET šajos pasākumos, pamatojoties uz darbvietu trūkumu minētajā reģionā salīdzinājumā ar darba meklētāju lielo skaitu, turklāt 73,5 % bezdarbnieku Tesālijā darba nav ilgāk kā 12 mēnešus (Eurostat dati); |
| --- | --- |

5.

norāda, ka papildus 557 atlaistajiem darbiniekiem pasākumos ir paredzēts piedalīties un EGF līdzfinansētos individualizētos pakalpojumus saņemt arī 543 šo pašu reģionu jauniešiem (vecumā līdz 30 gadiem), kuri nestrādā, nemācās un neapgūst arodu (NEET); norāda, ka Grieķijas iestādes lūgušas iekļaut NEET šajos pasākumos, pamatojoties uz darbvietu trūkumu minētajā reģionā salīdzinājumā ar darba meklētāju lielo skaitu, turklāt 73,5 % bezdarbnieku Tesālijā darba nav ilgāk kā 12 mēnešus (Eurostat dati);

| 6. | norāda, ka Grieķijas ekonomikas dziļās lejupslīdes dēļ, kurai sekoja privātā patēriņa un pirktspējas samazināšanās, pārtikas produktu, dzērienu un tabakas izstrādājumu mazumtirdzniecības apjoms 2015. gadā bija par vairāk kā 30 % zemāks nekā krīzes sākumposmā 2008. gadā; norāda, ka tāda pati lejupslīdes tendence bija raksturīga Supermarket Larissa pārdošanas apjomiem; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka Grieķijas ekonomikas dziļās lejupslīdes dēļ, kurai sekoja privātā patēriņa un pirktspējas samazināšanās, pārtikas produktu, dzērienu un tabakas izstrādājumu mazumtirdzniecības apjoms 2015. gadā bija par vairāk kā 30 % zemāks nekā krīzes sākumposmā 2008. gadā; norāda, ka tāda pati lejupslīdes tendence bija raksturīga Supermarket Larissa pārdošanas apjomiem;

| 7. | tādēļ norāda, ka 1986. gadā nodibinātais mazu pārtikas veikalu kooperatīvs Supermarket Larissa, kurā bija 42 veikali un kurā tika nodarbināti 600 darbinieku, nevarēja tikt galā ar zaudējumiem un 2014. gada otrajā ceturksnī nācās veikalus slēgt; norāda, ka taupības pasākumi, jo īpaši algu samazinājums (-30 %), vienošanās par jauniem nomas līguma nosacījumiem un atlikts rēķinu samaksas termiņš, šo situāciju nenovērsa; norāda, ka šo situāciju izraisīja arī krasa uzņēmumu kreditēšanas samazināšanās, jo Eiropas Centrālās bankas īstenotā kvantitatīvās mīkstināšanas politika nepanāca kredītu izsniegšanas strauju atsākšanos; norāda, ka šis gadījums parāda, cik dramatisks iznākums ir kreditoru pastāvīgajam spiedienam uz Grieķiju un Eiropas taupības politikai; |
| --- | --- |

7.

tādēļ norāda, ka 1986. gadā nodibinātais mazu pārtikas veikalu kooperatīvs Supermarket Larissa, kurā bija 42 veikali un kurā tika nodarbināti 600 darbinieku, nevarēja tikt galā ar zaudējumiem un 2014. gada otrajā ceturksnī nācās veikalus slēgt; norāda, ka taupības pasākumi, jo īpaši algu samazinājums (-30 %), vienošanās par jauniem nomas līguma nosacījumiem un atlikts rēķinu samaksas termiņš, šo situāciju nenovērsa; norāda, ka šo situāciju izraisīja arī krasa uzņēmumu kreditēšanas samazināšanās, jo Eiropas Centrālās bankas īstenotā kvantitatīvās mīkstināšanas politika nepanāca kredītu izsniegšanas strauju atsākšanos; norāda, ka šis gadījums parāda, cik dramatisks iznākums ir kreditoru pastāvīgajam spiedienam uz Grieķiju un Eiropas taupības politikai;

| 8. | atzinīgi vērtē to, ka Grieķijas iestādes individualizētos pakalpojumus skartajiem darbiniekiem sāka sniegt no 2016. gada 26. februāra — pirms lēmuma par EGF atbalsta piešķiršanu ierosinātajam saskaņotajam pasākumu kopumam; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē to, ka Grieķijas iestādes individualizētos pakalpojumus skartajiem darbiniekiem sāka sniegt no 2016. gada 26. februāra — pirms lēmuma par EGF atbalsta piešķiršanu ierosinātajam saskaņotajam pasākumu kopumam;

| 9. | norāda, ka ienākumu atbalsta pasākumi būs stingri ierobežoti un to maksimālais apjoms būs 35 % no visa individualizēto pasākumu kopuma, kā paredzēts EGF regulā, un ka minētās darbības ir atkarīgas no tā, vai personas, kurām paredzēts atbalsts, piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka ienākumu atbalsta pasākumi būs stingri ierobežoti un to maksimālais apjoms būs 35 % no visa individualizēto pasākumu kopuma, kā paredzēts EGF regulā, un ka minētās darbības ir atkarīgas no tā, vai personas, kurām paredzēts atbalsts, piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos;

| 10. | norāda — lai gan kooperatīvs īstenoja dažus budžeta taupības pasākumus, piemēram, algu samazinājums, vienošanās par jauniem nomas līguma nosacījumiem, atlikts rēķinu termiņš, lētāku produktu piedāvājums un darbības izmaksu samazinājums, tam veikalus citu pēc cita nācās slēgt; |
| --- | --- |

10.

norāda — lai gan kooperatīvs īstenoja dažus budžeta taupības pasākumus, piemēram, algu samazinājums, vienošanās par jauniem nomas līguma nosacījumiem, atlikts rēķinu termiņš, lētāku produktu piedāvājums un darbības izmaksu samazinājums, tam veikalus citu pēc cita nācās slēgt;

| 11. | norāda, ka Grieķijas plānotie pasākumi atlaistajiem darbiniekiem un NEET ir sadalīti šādās kategorijās: profesionālā orientācija; apmācība, pārkvalifikācija un arodmācība; ieguldījums uzņēmumu izveidē; dalības pabalsts un mācību pabalsts; mobilitātes pabalsts; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka Grieķijas plānotie pasākumi atlaistajiem darbiniekiem un NEET ir sadalīti šādās kategorijās: profesionālā orientācija; apmācība, pārkvalifikācija un arodmācība; ieguldījums uzņēmumu izveidē; dalības pabalsts un mācību pabalsts; mobilitātes pabalsts;

| 12. | norāda uz diezgan lielo summu (EUR 15 000), ko saistībā ar individualizētajiem pakalpojumiem saņems darbinieki vai NEET, kuri dibinās savus uzņēmumus; vienlaicīgi norāda uz to, ka ļoti daudziem atlaistajiem darbiniekiem ir pieredze uzņēmējdarbībā, kas palielina viņu izredzes sekmīgi darboties šajā nozarē; |
| --- | --- |

12.

norāda uz diezgan lielo summu (EUR 15 000), ko saistībā ar individualizētajiem pakalpojumiem saņems darbinieki vai NEET, kuri dibinās savus uzņēmumus; vienlaicīgi norāda uz to, ka ļoti daudziem atlaistajiem darbiniekiem ir pieredze uzņēmējdarbībā, kas palielina viņu izredzes sekmīgi darboties šajā nozarē;

| 13. | norāda uz iespēju, ka daži no jaunajiem uzņēmumiem būs sociālie kooperatīvi, un šajā sakarībā atzinīgi vērtē Grieķijas iestāžu centienus paplašināt Grieķijas sociālās ekonomikas nozari; |
| --- | --- |

13.

norāda uz iespēju, ka daži no jaunajiem uzņēmumiem būs sociālie kooperatīvi, un šajā sakarībā atzinīgi vērtē Grieķijas iestāžu centienus paplašināt Grieķijas sociālās ekonomikas nozari;

| 14. | norāda, ka ir svarīgi uzsākt informācijas kampaņu, lai ieinteresētu NEET, kuri varētu būt tiesīgi piedalīties šajos pakalpojumos; atgādina savu nostāju par nepieciešamību pastāvīgi un ilgtspējīgi palīdzēt NEET; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka ir svarīgi uzsākt informācijas kampaņu, lai ieinteresētu NEET, kuri varētu būt tiesīgi piedalīties šajos pakalpojumos; atgādina savu nostāju par nepieciešamību pastāvīgi un ilgtspējīgi palīdzēt NEET;

| 15. | atzinīgi vērtē to, ka saskaņotais individualizēto pakalpojumu kopums tika sagatavots, turpinot apspriedes ar paredzēto atbalsta saņēmēju pārstāvjiem un sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē to, ka saskaņotais individualizēto pakalpojumu kopums tika sagatavots, turpinot apspriedes ar paredzēto atbalsta saņēmēju pārstāvjiem un sociālajiem partneriem;

| 16. | atgādina, ka saskaņā ar EGF regulas 7. pantu saskaņotajam individualizēto pakalpojumu kopumam vajadzētu būt tādam, kas paredz turpmākas darba tirgus perspektīvas un nepieciešamās prasmes, un tam jābūt saderīgam ar pāreju uz ilgtspējīgu ekonomiku, kurā tiek efektīvi izmantoti resursi; |
| --- | --- |

16.

atgādina, ka saskaņā ar EGF regulas 7. pantu saskaņotajam individualizēto pakalpojumu kopumam vajadzētu būt tādam, kas paredz turpmākas darba tirgus perspektīvas un nepieciešamās prasmes, un tam jābūt saderīgam ar pāreju uz ilgtspējīgu ekonomiku, kurā tiek efektīvi izmantoti resursi;

| 17. | uzsver nepieciešamību uzlabot visu darbinieku nodarbinātības iespējas, pielāgojot apmācību, un sagaida, ka saskaņotajā pasākumu kopumā piedāvātā apmācība atbildīs gan darbinieku, gan uzņēmējdarbības vides vajadzībām; |
| --- | --- |

17.

uzsver nepieciešamību uzlabot visu darbinieku nodarbinātības iespējas, pielāgojot apmācību, un sagaida, ka saskaņotajā pasākumu kopumā piedāvātā apmācība atbildīs gan darbinieku, gan uzņēmējdarbības vides vajadzībām;

| 18. | aicina Komisiju turpmākajos priekšlikumos sniegt sīkākas ziņas par nozarēm, kurās ir izaugsmes iespējas un attiecīgi iespējas pieņemt jaunus darbiniekus, kā arī vākt pamatotus datus par EGF finansējuma ietekmi, cita starpā uz darbvietu kvalitāti, un par reintegrācijas līmeni, kas sasniegts ar EGF intervencēm; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju turpmākajos priekšlikumos sniegt sīkākas ziņas par nozarēm, kurās ir izaugsmes iespējas un attiecīgi iespējas pieņemt jaunus darbiniekus, kā arī vākt pamatotus datus par EGF finansējuma ietekmi, cita starpā uz darbvietu kvalitāti, un par reintegrācijas līmeni, kas sasniegts ar EGF intervencēm;

| 19. | norāda, ka Grieķijas iestādes ir apstiprinājušas, ka atbalsttiesīgās darbības netiek finansētas no citiem Savienības finanšu instrumentiem; |
| --- | --- |

19.

norāda, ka Grieķijas iestādes ir apstiprinājušas, ka atbalsttiesīgās darbības netiek finansētas no citiem Savienības finanšu instrumentiem;

| 20. | atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesa pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu; norāda, ka jaunais grafiks nozīmē, ka visam būs jānotiek ātrāk, un tas var ietekmēt to, cik efektīvi tiks sniegti norādījumi par pieprasījumu sagatavošanu; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesa pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu; norāda, ka jaunais grafiks nozīmē, ka visam būs jānotiek ātrāk, un tas var ietekmēt to, cik efektīvi tiks sniegti norādījumi par pieprasījumu sagatavošanu;

| 21. | atgādina savu aicinājumu Komisijai nodrošināt publisku piekļuvi visiem dokumentiem par EGF pieteikumiem; |
| --- | --- |

21.

atgādina savu aicinājumu Komisijai nodrošināt publisku piekļuvi visiem dokumentiem par EGF pieteikumiem;

| 22. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

22.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 23. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

23.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 24. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

24.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(3)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0112.

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu

(Grieķijas pieteikums EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa)

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam (ES) 2016/990.)

---

| 28.2.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 76/166 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 76/166

---

P8_TA(2016)0232

Pagaidu pasākumi starptautiskās aizsardzības jomā Zviedrijas labā *

Eiropas Parlamenta 2016. gada 26. maija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko nosaka pagaidu pasākumus starptautiskās aizsardzības jomā Zviedrijas labā saskaņā ar Padomes Lēmuma (ES) 2015/1523 9. pantu un Padomes Lēmuma (ES) 2015/1601 9. pantu, ar kuriem nosaka pagaidu pasākumus starptautiskās aizsardzības jomā Itālijas un Grieķijas labā (COM(2015)0677 – C8-0017/2016 – 2015/0314(NLE))

(Apspriešanās)

(2018/C 076/33)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2015)0677), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2015)0677),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 78. panta 3. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0017/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 78. panta 3. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0017/2016),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0170/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0170/2016),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai.

Grozījums Nr. 1

Lēmuma priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Zviedrija krasas migrācijas plūsmu svārstību rezultātā saskaras ar ārkārtas situāciju, ko raksturo pēkšņs trešo valstu valstspiederīgo pieplūdums tās teritorijā. Zviedrija 2015. gada 8. decembrī oficiāli pieprasīja, lai tiktu atcelti tās pienākumi saskaņā ar Padomes Lēmumiem (ES) 2015/1523 un (ES) 2015/1601. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Zviedrija krasas migrācijas plūsmu svārstību rezultātā saskaras ar ārkārtas situāciju, ko raksturo pēkšņs trešo valstu valstspiederīgo pieplūdums tās teritorijā. Zviedrija 2015. gada 8. decembrī oficiāli pieprasīja, lai tiktu atcelti tās pienākumi saskaņā ar Padomes Lēmumiem (ES) 2015/1523 un (ES) 2015/1601.

| (5) | Zviedrija krasas migrācijas plūsmu svārstību rezultātā saskaras ar ārkārtas situāciju, ko raksturo pēkšņs trešo valstu valstspiederīgo pieplūdums tās teritorijā. Zviedrija
  , kam nākas saskarties ar grūtībām gan kā pirmās ierašanās valstij, gan kā galamērķa valstij,
  2015. gada 8. decembrī oficiāli pieprasīja, lai tiktu atcelti tās pienākumi saskaņā ar Padomes Lēmumiem (ES) 2015/1523 un (ES) 2015/1601. |
| --- | --- |

(5)

Zviedrija krasas migrācijas plūsmu svārstību rezultātā saskaras ar ārkārtas situāciju, ko raksturo pēkšņs trešo valstu valstspiederīgo pieplūdums tās teritorijā. Zviedrija
  , kam nākas saskarties ar grūtībām gan kā pirmās ierašanās valstij, gan kā galamērķa valstij,
  2015. gada 8. decembrī oficiāli pieprasīja, lai tiktu atcelti tās pienākumi saskaņā ar Padomes Lēmumiem (ES) 2015/1523 un (ES) 2015/1601.

Grozījums Nr. 2

Lēmuma priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Zviedrijā 2015. gadā bija vislielākais starptautiskās aizsardzības pieteikumu skaits uz vienu iedzīvotāju visā ES (11 503 pieteikumi uz vienu miljonu iedzīvotāju). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Zviedrijā 2015. gadā bija vislielākais starptautiskās aizsardzības pieteikumu skaits uz vienu iedzīvotāju visā ES (11 503 pieteikumi uz vienu miljonu iedzīvotāju).

| (9) | Zviedrijā 2015. gadā bija vislielākais starptautiskās aizsardzības pieteikumu skaits uz vienu iedzīvotāju visā ES (11 503 pieteikumi uz vienu miljonu iedzīvotāju)
  , un 2016. gada martā Zviedrija kopā bija uzņēmusi 170 104 pieteikuma iesniedzējus, tostarp 73 331  bērnu, no kuriem 36 181 ir nepavadīti nepilngadīgie
  . |
| --- | --- |

(9)

Zviedrijā 2015. gadā bija vislielākais starptautiskās aizsardzības pieteikumu skaits uz vienu iedzīvotāju visā ES (11 503 pieteikumi uz vienu miljonu iedzīvotāju)
  , un 2016. gada martā Zviedrija kopā bija uzņēmusi 170 104 pieteikuma iesniedzējus, tostarp 73 331  bērnu, no kuriem 36 181 ir nepavadīti nepilngadīgie
  .

Grozījums Nr. 3

Lēmuma priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Zviedrijā situācija ir sarežģīta arī tāpēc, ka nesen ievērojami ir pieaudzis nepavadītu nepilngadīgo skaits, katrs ceturtais pieteikuma iesniedzējs
  atzīst
  , ka ir nepavadīts nepilngadīgais. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Zviedrijā situācija ir sarežģīta arī tāpēc, ka nesen ievērojami ir pieaudzis nepavadītu nepilngadīgo skaits, katrs ceturtais pieteikuma iesniedzējs
  atzīst
  , ka ir nepavadīts nepilngadīgais.

| (10) | Zviedrijā situācija ir sarežģīta arī tāpēc, ka nesen ievērojami ir pieaudzis nepavadītu nepilngadīgo skaits, katrs ceturtais pieteikuma iesniedzējs
  apgalvo
  , ka ir nepavadīts nepilngadīgais
  , un tiem ir īpašas vajadzības un nepieciešami papildu resursi, lai nodrošinātu piekļuvi veselības aprūpei, cilvēka cienīgam mājoklim un izglītībai atbilstoši Savienības patvēruma noteikumiem
  . |
| --- | --- |

(10)

Zviedrijā situācija ir sarežģīta arī tāpēc, ka nesen ievērojami ir pieaudzis nepavadītu nepilngadīgo skaits, katrs ceturtais pieteikuma iesniedzējs
  apgalvo
  , ka ir nepavadīts nepilngadīgais
  , un tiem ir īpašas vajadzības un nepieciešami papildu resursi, lai nodrošinātu piekļuvi veselības aprūpei, cilvēka cienīgam mājoklim un izglītībai atbilstoši Savienības patvēruma noteikumiem
  .

---