# Eiropas Savienības C 104/2014

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 104 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 57. sējums2014. gada 8. aprīlis |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 104

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

57. sējums2014. gada 8. aprīlis

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| 2014/C 104/01 | L COSAC paziņojums – 2013. gada 27.–29. oktobris, Viļņa | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

2014/C 104/01

L COSAC paziņojums – 2013. gada 27.–29. oktobris, Viļņa

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

| 8.4.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 104/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 104/1

---

L COSAC PAZIŅOJUMS

2013. gada 27.–29. oktobris, Viļņa

2014/C 104/01

1.   
  COSAC ieguldījums parlamentu savstarpējās sadarbības veicināšanā Eiropas Savienībā

| 1.1. | COSAC jubilejas 50. plenārsēdē Viļņā svinīgi sveic tās dibinātāju Laurent FABIUS, Francijas Republikas ārlietu ministru un bijušo Francijas Nacionālās Asamblejas priekšsēdētāju un pauž viņam dziļu pateicību par viņa 1989. gada iniciatīvu un vēlākajiem centieniem, lai izveidotu struktūru, kas specializējas Eiropas lietās, parlamentu konferenci, kura pazīstama kā COSAC. |
| --- | --- |

1.1.

COSAC jubilejas 50. plenārsēdē Viļņā svinīgi sveic tās dibinātāju Laurent FABIUS, Francijas Republikas ārlietu ministru un bijušo Francijas Nacionālās Asamblejas priekšsēdētāju un pauž viņam dziļu pateicību par viņa 1989. gada iniciatīvu un vēlākajiem centieniem, lai izveidotu struktūru, kas specializējas Eiropas lietās, parlamentu konferenci, kura pazīstama kā COSAC.

| 1.2. | Kā senākā Eiropas Savienības līgumos atzītā parlamentu konference COSAC turpina apņēmīgi stiprināt demokrātisko leģitimitāti un pārskatatbildību ES, veicinot proaktīvu valstu parlamentu lomu ES lēmumu pieņemšanas procesā un sadarbību starp valstu parlamentiem un Eiropas Parlamentu. |
| --- | --- |

1.2.

Kā senākā Eiropas Savienības līgumos atzītā parlamentu konference COSAC turpina apņēmīgi stiprināt demokrātisko leģitimitāti un pārskatatbildību ES, veicinot proaktīvu valstu parlamentu lomu ES lēmumu pieņemšanas procesā un sadarbību starp valstu parlamentiem un Eiropas Parlamentu.

| 1.3. | COSAC aicina ES iestādes sākt sarunas ar Parlamentu par to, kā pilnā mērā izmantot iespējas, kas paredzētas Lisabonas līguma 1. protokola 10. pantā. |
| --- | --- |

1.3.

COSAC aicina ES iestādes sākt sarunas ar Parlamentu par to, kā pilnā mērā izmantot iespējas, kas paredzētas Lisabonas līguma 1. protokola 10. pantā.

2.   Eiropas Savienības Padomes prezidentūru situācija

| 2.1. | COSAC pieņem zināšanai politisko vienošanos, kas panākta 2013. gada 27. jūnijā visaugstākajā politiskajā līmenī starp Eiropas Parlamentu, Padomes prezidentvalsti un Komisiju par daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, un sagaida ātru tādu papildu tiesību aktu pieņemšanu, kam būs izšķiroša nozīme tajā, lai jauno finanšu shēmu padarītu darbspējīgu, konsekventu, pārredzamu un labāk pielāgotu Savienības pilsoņu vajadzībām. COSAC uzskata, ka ES budžetam ir jābūt būtiskai nozīmei izaugsmes stimulēšanā, vajadzīgo investīciju nodrošināšanā pētniecībai un inovācijai, kā arī palīdzībā atrisināt ES iekšējās makroekonomiskās nelīdzsvarotības problēmu. COSAC uzsver, ka galvenais mērķis tagad ir nodrošināt, lai finanšu līdzekļi laika posmam 2014.–2020. gadam laicīgi sasniegtu Eiropas iedzīvotājus un uzņēmumus. |
| --- | --- |

2.1.

COSAC pieņem zināšanai politisko vienošanos, kas panākta 2013. gada 27. jūnijā visaugstākajā politiskajā līmenī starp Eiropas Parlamentu, Padomes prezidentvalsti un Komisiju par daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, un sagaida ātru tādu papildu tiesību aktu pieņemšanu, kam būs izšķiroša nozīme tajā, lai jauno finanšu shēmu padarītu darbspējīgu, konsekventu, pārredzamu un labāk pielāgotu Savienības pilsoņu vajadzībām. COSAC uzskata, ka ES budžetam ir jābūt būtiskai nozīmei izaugsmes stimulēšanā, vajadzīgo investīciju nodrošināšanā pētniecībai un inovācijai, kā arī palīdzībā atrisināt ES iekšējās makroekonomiskās nelīdzsvarotības problēmu. COSAC uzsver, ka galvenais mērķis tagad ir nodrošināt, lai finanšu līdzekļi laika posmam 2014.–2020. gadam laicīgi sasniegtu Eiropas iedzīvotājus un uzņēmumus.

| 2.2. | COSAC atzinīgi vērtē Eiropadomes 2013. gada jūnija sanāksmē panākto vienošanos par 6 miljardu euro piešķiršanu jaunatnes bezdarba fondam, kas pazīstams kā “jaunatnes garantija”, lai ieviestu jaunatnes nodarbinātības paketi, tomēr uzsver, ka ir steidzami jāveic turpmāki konkrēti pasākumi. COSAC uzsver, ka centieniem izskaust jauniešu bezdarbu jābalstās uz visaptverošu stratēģiju, tostarp pasākumiem, lai atbalstītu mazos un vidējos uzņēmumus, veicinātu uzņēmējdarbību jauniešu vidū un mazinātu skolu nepabeigšanu. |
| --- | --- |

2.2.

COSAC atzinīgi vērtē Eiropadomes 2013. gada jūnija sanāksmē panākto vienošanos par 6 miljardu euro piešķiršanu jaunatnes bezdarba fondam, kas pazīstams kā “jaunatnes garantija”, lai ieviestu jaunatnes nodarbinātības paketi, tomēr uzsver, ka ir steidzami jāveic turpmāki konkrēti pasākumi. COSAC uzsver, ka centieniem izskaust jauniešu bezdarbu jābalstās uz visaptverošu stratēģiju, tostarp pasākumiem, lai atbalstītu mazos un vidējos uzņēmumus, veicinātu uzņēmējdarbību jauniešu vidū un mazinātu skolu nepabeigšanu.

| 2.3. | COSAC uzskata, ka pilnībā funkcionējoša iekšējā enerģijas tirgus izveides pabeigšana, kā arī darba pabeigšana pie direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā, kas – papildus enerģijas tirgum un digitālajām tehnoloģijām un saskaņā ar valstu tiesību aktiem par darba algām un sociālo aizsardzību pabeigtu vienotā tirgus izveidi – ir viens no galvenajiem ES mērķiem, kurš savukārt veicinātu stabilākas un konkurētspējīgākas Eiropas ekonomikas attīstību, tādējādi panākot lielāku ES starptautisko nozīmi. Tādēļ mudina ES iestādes darīt visu iespējamo, lai panāktu jūtamu progresu šajās jomās, tostarp nodrošinot politisko noteiktību, kas rosinās vidēja termiņa un ilgtermiņa investīcijas. |
| --- | --- |

2.3.

COSAC uzskata, ka pilnībā funkcionējoša iekšējā enerģijas tirgus izveides pabeigšana, kā arī darba pabeigšana pie direktīvas par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā, kas – papildus enerģijas tirgum un digitālajām tehnoloģijām un saskaņā ar valstu tiesību aktiem par darba algām un sociālo aizsardzību pabeigtu vienotā tirgus izveidi – ir viens no galvenajiem ES mērķiem, kurš savukārt veicinātu stabilākas un konkurētspējīgākas Eiropas ekonomikas attīstību, tādējādi panākot lielāku ES starptautisko nozīmi. Tādēļ mudina ES iestādes darīt visu iespējamo, lai panāktu jūtamu progresu šajās jomās, tostarp nodrošinot politisko noteiktību, kas rosinās vidēja termiņa un ilgtermiņa investīcijas.

| 2.4. | COSAC atzīst, ka ES interesēs ir drošas, stabilas, ekonomiski stipras un proeiropeiskas austrumu kaimiņvalstis, un uzsver, ka austrumu partnerības panākumi ir iespējami tikai ES iestāžu, dalībvalstu un austrumu partneru kopīgiem centieniem. |
| --- | --- |

2.4.

COSAC atzīst, ka ES interesēs ir drošas, stabilas, ekonomiski stipras un proeiropeiskas austrumu kaimiņvalstis, un uzsver, ka austrumu partnerības panākumi ir iespējami tikai ES iestāžu, dalībvalstu un austrumu partneru kopīgiem centieniem.

| 2.5. | COSAC sveic Horvātiju kā 28. ES dalībvalsti. COSAC uzsver, ka ir svarīgi īstenot “vispirms pamatlietas” principu, kas atspoguļots nesenajos Eiropas Komisijas progresa ziņojumos, un atzīst pievienošanās procesu par pareizo instrumentu, lai turpinātu Eiropas atkalapvienošanos arī ar Rietumbalkānu reģionu. |
| --- | --- |

2.5.

COSAC sveic Horvātiju kā 28. ES dalībvalsti. COSAC uzsver, ka ir svarīgi īstenot “vispirms pamatlietas” principu, kas atspoguļots nesenajos Eiropas Komisijas progresa ziņojumos, un atzīst pievienošanās procesu par pareizo instrumentu, lai turpinātu Eiropas atkalapvienošanos arī ar Rietumbalkānu reģionu.

| 2.6. | COSAC atzinīgi vērtē vēsturisko sarunu uzsākšanu starp ES un Amerikas Savienotajām Valstīm par Transatlantiskās tirdzniecības un investīciju partnerību (TTIP) un uzskata – ja TTIP tiks noslēgta tādā veidā, kas pilnībā ievēro Eiropas uzņēmumu likumīgās intereses, tā varētu sniegt ļoti nepieciešamo stimulu ES ekonomikai, iespējams, radot saskaņā ar Komisijas aplēsēm 400 000 jaunas darbvietas un 0,5 % papildu IKP pieaugumu gadā. Tomēr COSAC nosoda nelikumīgas noklausīšanās, kas vērstas pret iestādēm un fiziskām personām. |
| --- | --- |

2.6.

COSAC atzinīgi vērtē vēsturisko sarunu uzsākšanu starp ES un Amerikas Savienotajām Valstīm par Transatlantiskās tirdzniecības un investīciju partnerību (TTIP) un uzskata – ja TTIP tiks noslēgta tādā veidā, kas pilnībā ievēro Eiropas uzņēmumu likumīgās intereses, tā varētu sniegt ļoti nepieciešamo stimulu ES ekonomikai, iespējams, radot saskaņā ar Komisijas aplēsēm 400 000 jaunas darbvietas un 0,5 % papildu IKP pieaugumu gadā. Tomēr COSAC nosoda nelikumīgas noklausīšanās, kas vērstas pret iestādēm un fiziskām personām.

| 2.7. | COSAC pauž dziļas sēras un nožēlu par traģisko cilvēku bojāeju Vidusjūrā un aicina ES un dalībvalstis rīkoties izlēmīgi, lai nepieļautu, ka šādas cilvēku traģēdijas atkārtojas. COSAC norāda uz pasākumiem, kas šajā sakarā apspriesti Eiropadomes 24. un 25. oktobra sanāksmē, jo īpaši uz nesen izveidoto darba grupu Vidusjūras reģiona jautājumos, un prasa koordinētu pieeju migrācijas plūsmu jautājumos, ievērojot solidaritātes un atbildības taisnīga sadalījuma principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 80. pantā. |
| --- | --- |

2.7.

COSAC pauž dziļas sēras un nožēlu par traģisko cilvēku bojāeju Vidusjūrā un aicina ES un dalībvalstis rīkoties izlēmīgi, lai nepieļautu, ka šādas cilvēku traģēdijas atkārtojas. COSAC norāda uz pasākumiem, kas šajā sakarā apspriesti Eiropadomes 24. un 25. oktobra sanāksmē, jo īpaši uz nesen izveidoto darba grupu Vidusjūras reģiona jautājumos, un prasa koordinētu pieeju migrācijas plūsmu jautājumos, ievērojot solidaritātes un atbildības taisnīga sadalījuma principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 80. pantā.

3.   Austrumu partnerības panākumu nodrošināšana

| 3.1. | COSAC uzsver Austrumu partnerības stratēģisko nozīmi austrumu kaimiņu ilgtermiņa drošībai, demokrātiskai attīstībai un ekonomiskai labklājībai. COSAC sagaida, ka Austrumu partnerības 3. augstākā līmeņa sanāksme Viļņā sniegs konkrētus rezultātus un dos iespējas ciešākai politiskai sadarbībai un dziļākai ekonomiskai integrācijai tām Austrumu partnerības valstīm, kas uzņēmušās vajadzīgās saistības un atbilst prasībām. COSAC atzinīgi vērtē progresu, kas panākts sarunās par divpusējiem asociācijas nolīgumiem un padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības nolīgumu ar austrumu partneriem, un sagaida, ka nolīgumi ar Gruziju un Moldovu tiks veiksmīgi parafēti Viļņas augstākā līmeņa sanāksmes laikā. |
| --- | --- |

3.1.

COSAC uzsver Austrumu partnerības stratēģisko nozīmi austrumu kaimiņu ilgtermiņa drošībai, demokrātiskai attīstībai un ekonomiskai labklājībai. COSAC sagaida, ka Austrumu partnerības 3. augstākā līmeņa sanāksme Viļņā sniegs konkrētus rezultātus un dos iespējas ciešākai politiskai sadarbībai un dziļākai ekonomiskai integrācijai tām Austrumu partnerības valstīm, kas uzņēmušās vajadzīgās saistības un atbilst prasībām. COSAC atzinīgi vērtē progresu, kas panākts sarunās par divpusējiem asociācijas nolīgumiem un padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības nolīgumu ar austrumu partneriem, un sagaida, ka nolīgumi ar Gruziju un Moldovu tiks veiksmīgi parafēti Viļņas augstākā līmeņa sanāksmes laikā.

| 3.2. | Paturot prātā to, ka Austrumu partnerības valstu ekonomiskā un politiskā situācija atšķiras, COSAC uzsver īpašo Ukrainas nozīmi sekmīgai Austrumu partnerībai. COSAC atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta uzraudzības misijas Ukrainā rezultātus un vēlas pateikties bijušajam Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam Pat Cox un bijušajam Polijas Republikas prezidentam Alexander KWASNIEWSKI par viņu nerimtīgo apņēmību un pašaizliedzību atrisināt atsevišķas tiesiskuma problēmas un sekmēt vajadzīgās tiesiskās reformas Ukrainā. COSAC cer, ka Ukraina turpinās reformas, lai izpildītu noteiktos nosacījumus, ko oficiāli noteikusi Ārlietu Padome 2012. gada 10. decembrī un atbalstījis Eiropas Parlaments 2012. gada 13. decembra rezolūcijā, un ka asociācijas nolīgumu ar Ukrainu parakstīs Viļņā augstākā līmeņa sanāksmes laikā. COSAC atbalsta ES un Ukrainas asociācijas nolīguma pagaidu piemērošanu pirms tā parakstīšanas un pauž vēlmi ātri veikt pilnīgu ES un Ukrainas asociācijas nolīguma ratifikāciju attiecīgo valstu parlamentos pēc tam, kad būs izpildītas visas vajadzīgās prasības. COSAC vēlētos uzsvērt to, cik svarīga ir visu veidu solidaritāte ar Ukrainu gan asociācijas procesa laikā, gan pēc tā. |
| --- | --- |

3.2.

Paturot prātā to, ka Austrumu partnerības valstu ekonomiskā un politiskā situācija atšķiras, COSAC uzsver īpašo Ukrainas nozīmi sekmīgai Austrumu partnerībai. COSAC atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta uzraudzības misijas Ukrainā rezultātus un vēlas pateikties bijušajam Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam Pat Cox un bijušajam Polijas Republikas prezidentam Alexander KWASNIEWSKI par viņu nerimtīgo apņēmību un pašaizliedzību atrisināt atsevišķas tiesiskuma problēmas un sekmēt vajadzīgās tiesiskās reformas Ukrainā. COSAC cer, ka Ukraina turpinās reformas, lai izpildītu noteiktos nosacījumus, ko oficiāli noteikusi Ārlietu Padome 2012. gada 10. decembrī un atbalstījis Eiropas Parlaments 2012. gada 13. decembra rezolūcijā, un ka asociācijas nolīgumu ar Ukrainu parakstīs Viļņā augstākā līmeņa sanāksmes laikā. COSAC atbalsta ES un Ukrainas asociācijas nolīguma pagaidu piemērošanu pirms tā parakstīšanas un pauž vēlmi ātri veikt pilnīgu ES un Ukrainas asociācijas nolīguma ratifikāciju attiecīgo valstu parlamentos pēc tam, kad būs izpildītas visas vajadzīgās prasības. COSAC vēlētos uzsvērt to, cik svarīga ir visu veidu solidaritāte ar Ukrainu gan asociācijas procesa laikā, gan pēc tā.

4.   Demokrātiskā leģitimitāte ES un ES parlamentu loma

| 4.1. | COSAC norāda, ka ES lēmumu pieņemšanas procesa politiskajā un institucionālajā struktūrā saglabājas demokrātijas deficīts. COSAC atgādina, ka 2013. gads ir pasludināts par Eiropas pilsoņu gadu, un tādēļ uzskata, ka ir nepieciešams veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka ES pārvaldība, jo īpaši ekonomikas pārvaldība, un tās iestāžu darbība ir demokrātiska un pārredzama ar mērķi samazināt plaisu starp Eiropas iedzīvotājiem un ES iestādēm. |
| --- | --- |

4.1.

COSAC norāda, ka ES lēmumu pieņemšanas procesa politiskajā un institucionālajā struktūrā saglabājas demokrātijas deficīts. COSAC atgādina, ka 2013. gads ir pasludināts par Eiropas pilsoņu gadu, un tādēļ uzskata, ka ir nepieciešams veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka ES pārvaldība, jo īpaši ekonomikas pārvaldība, un tās iestāžu darbība ir demokrātiska un pārredzama ar mērķi samazināt plaisu starp Eiropas iedzīvotājiem un ES iestādēm.

| 4.2. | COSAC norāda, ka ES institucionālās arhitektūras pamatā ir divkāršā leģitimitāte, kas sakņojas gan valsts, gan Eiropas līmenī, un ka jāatrod pareizais līdzsvars starp parlamentāro kontroli, ko veic valstu parlamenti un Eiropas Parlaments. COSAC, kuras mērķis ir stiprināt parlamentāro dimensiju Savienībā, aicina valstu parlamentus īstenot pilnīgu parlamentāro kontroli pār lēmumiem, kas pieņemti Savienības līmenī, un uzsākt plašu apspriešanos par to, kā pilnā apmērā izmantot pilnvaras, kas noteiktas Lisabonas līgumā, centienos veidot atbildīgāku un leģitīmāku pārvaldības sistēmu ES. |
| --- | --- |

4.2.

COSAC norāda, ka ES institucionālās arhitektūras pamatā ir divkāršā leģitimitāte, kas sakņojas gan valsts, gan Eiropas līmenī, un ka jāatrod pareizais līdzsvars starp parlamentāro kontroli, ko veic valstu parlamenti un Eiropas Parlaments. COSAC, kuras mērķis ir stiprināt parlamentāro dimensiju Savienībā, aicina valstu parlamentus īstenot pilnīgu parlamentāro kontroli pār lēmumiem, kas pieņemti Savienības līmenī, un uzsākt plašu apspriešanos par to, kā pilnā apmērā izmantot pilnvaras, kas noteiktas Lisabonas līgumā, centienos veidot atbildīgāku un leģitīmāku pārvaldības sistēmu ES.

| 4.3. | COSAC norāda, ka pietiekams skaits valstu parlamentu vai palātu ir iesniegušas pamatotu atzinumu, kas iedarbināja “dzeltenās kartes” mehānismu, šoreiz par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Prokuratūras izveidi (1). |
| --- | --- |

4.3.

COSAC norāda, ka pietiekams skaits valstu parlamentu vai palātu ir iesniegušas pamatotu atzinumu, kas iedarbināja “dzeltenās kartes” mehānismu, šoreiz par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Prokuratūras izveidi (1).

| 4.4. | COSAC aicina Eiropas Komisiju mācīties no pieredzes, kas gūta ar pirmo “dzelteno karti”, atbildot uz “Monti II” priekšlikumu, kā tas uzsvērts XLIX COSAC paziņojumā. COSAC atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos veltīt īpašu uzmanību subsidiaritātes jautājumiem un tās priekšsēdētāja J. M. BARROSO2009. gada 1. decembra vēstules pielikumā izklāstīto procedūru atkārtotu apstiprināšanu, kā arī stingro apņemšanos veikt tiešu saziņu ar dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.4.

COSAC aicina Eiropas Komisiju mācīties no pieredzes, kas gūta ar pirmo “dzelteno karti”, atbildot uz “Monti II” priekšlikumu, kā tas uzsvērts XLIX COSAC paziņojumā. COSAC atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos veltīt īpašu uzmanību subsidiaritātes jautājumiem un tās priekšsēdētāja J. M. BARROSO2009. gada 1. decembra vēstules pielikumā izklāstīto procedūru atkārtotu apstiprināšanu, kā arī stingro apņemšanos veikt tiešu saziņu ar dalībvalstu parlamentiem.

| 4.5. | COSAC atkārtoti apliecina apņemšanos uzlabot demokrātisko leģitimitāti ES un tādēļ izsaka šādus ierosinājumus:






  — | COSAC aicina ES iestādes apliecināt valstu parlamentu pamatoto atzinumu un politiskā dialoga ietekmi, |
| --- | --- | --- |

4.5.

COSAC atkārtoti apliecina apņemšanos uzlabot demokrātisko leģitimitāti ES un tādēļ izsaka šādus ierosinājumus:

—

COSAC aicina ES iestādes apliecināt valstu parlamentu pamatoto atzinumu un politiskā dialoga ietekmi,

| — | COSAC atkārtoti aicina Eiropas Komisiju nodrošināt labākas kvalitātes un savlaicīgākas atbildes uz pamatotajiem atzinumiem un valstu parlamentu politisko dialogu, |
| --- | --- |

—

COSAC atkārtoti aicina Eiropas Komisiju nodrošināt labākas kvalitātes un savlaicīgākas atbildes uz pamatotajiem atzinumiem un valstu parlamentu politisko dialogu,

| — | COSAC uzsver valstu parlamentu nozīmīgo lomu valsts lēmumu pieņemšanā par ES jautājumiem. ES lietas jāintegrē valstu parlamentu ikdienas dzīvē un darbā. Ievērojot katras dalībvalsts procesuālās tiesības un izveidoto praksi, COSAC aicina ministrus, kas tiekas Ministru padomē, saglabāt valstu parlamentu iesaisti dalībvalstu to nostāju izstrādē, ko tās ieņem Padomē. |
| --- | --- |

—

COSAC uzsver valstu parlamentu nozīmīgo lomu valsts lēmumu pieņemšanā par ES jautājumiem. ES lietas jāintegrē valstu parlamentu ikdienas dzīvē un darbā. Ievērojot katras dalībvalsts procesuālās tiesības un izveidoto praksi, COSAC aicina ministrus, kas tiekas Ministru padomē, saglabāt valstu parlamentu iesaisti dalībvalstu to nostāju izstrādē, ko tās ieņem Padomē.

5.   Politiskais dialogs

| 5.1. | COSAC aicina ES iestādes, jo īpaši Eiropas Komisiju, sadarboties ar dalībvalstu parlamentiem ciešākā, efektīvākā un konstruktīvākā politiskajā dialogā, lai panāktu taustāmus rezultātus par svarīgiem ES jautājumiem, jo īpaši par tās pamatiniciatīvām un citiem jautājumiem. COSAC atgādina pēdējo trīs prezidentvalstu ieguldījumu, kas ietver priekšlikumus par to, kā uzlabot politisko dialogu starp Eiropas Komisiju un valstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.1.

COSAC aicina ES iestādes, jo īpaši Eiropas Komisiju, sadarboties ar dalībvalstu parlamentiem ciešākā, efektīvākā un konstruktīvākā politiskajā dialogā, lai panāktu taustāmus rezultātus par svarīgiem ES jautājumiem, jo īpaši par tās pamatiniciatīvām un citiem jautājumiem. COSAC atgādina pēdējo trīs prezidentvalstu ieguldījumu, kas ietver priekšlikumus par to, kā uzlabot politisko dialogu starp Eiropas Komisiju un valstu parlamentiem.

| 5.2. | COSAC aicina Eiropas Komisiju ņemt vērā valstu parlamentu piezīmes, kas paustas COSAC 20. pusgada ziņojumā par politiskā dialoga efektivitāti, koncentrējoties uz attiecību kvalitāti, nevis kvantitāti. |
| --- | --- |

5.2.

COSAC aicina Eiropas Komisiju ņemt vērā valstu parlamentu piezīmes, kas paustas COSAC 20. pusgada ziņojumā par politiskā dialoga efektivitāti, koncentrējoties uz attiecību kvalitāti, nevis kvantitāti.

6.   Eiropas Parlamenta 2014. gada vēlēšanas: platforma diskusijām par ES turpmākajām attiecībām ar pilsoņiem

| 6.1. | COSAC pauž pārliecību, ka Eiropas projekta panākumi nav iespējami bez Savienības iedzīvotāju aktīvas līdzdalības. Apzinoties, ka Eiropas Parlamenta pilnvaras ir lielākas nekā jebkad agrāk, COSAC uzsver, cik svarīgi ir pilsoņiem aktīvi piedalīties Eiropas Parlamenta 2014. gada vēlēšanās, un aicina valstu parlamentus izskatīt un operatīvus rīkoties, lai uzlabotu Eiropas Parlamenta vēlēšanu vadības demokrātiskumu un efektivitāti, un iesaistīties politiskajās debatēs par galvenajiem pirmsvēlēšanu jautājumiem. Eiropas politisko partiju statūtu apstiprināšana arī varētu būt nozīmīgs rīks, ar ko vairot Eiropas pilsoņu interesi par galvenajiem Eiropas jautājumiem. |
| --- | --- |

6.1.

COSAC pauž pārliecību, ka Eiropas projekta panākumi nav iespējami bez Savienības iedzīvotāju aktīvas līdzdalības. Apzinoties, ka Eiropas Parlamenta pilnvaras ir lielākas nekā jebkad agrāk, COSAC uzsver, cik svarīgi ir pilsoņiem aktīvi piedalīties Eiropas Parlamenta 2014. gada vēlēšanās, un aicina valstu parlamentus izskatīt un operatīvus rīkoties, lai uzlabotu Eiropas Parlamenta vēlēšanu vadības demokrātiskumu un efektivitāti, un iesaistīties politiskajās debatēs par galvenajiem pirmsvēlēšanu jautājumiem. Eiropas politisko partiju statūtu apstiprināšana arī varētu būt nozīmīgs rīks, ar ko vairot Eiropas pilsoņu interesi par galvenajiem Eiropas jautājumiem.

| 6.2. | COSAC uzsver to, ka Eiropas 2014. gada vēlēšanas būs pirmās pēc Lisabonas līguma spēkā stāšanās, kas paredz, ka Eiropadomei jāņem vērā Eiropas Parlamenta vēlēšanas un pēc atbilstīgas apspriešanās jāierosina Eiropas Komisijas priekšsēdētāja amata kandidāts, kas jāievēl no jauna sasauktajam Eiropas Parlamentam. COSAC uzskata, ka šādas saikne starp Eiropadomi, ko veido valstu un valdību vadītāji, kurus pilnvarojuši valstu parlamenti vai tie ievēlēti tiešās vēlēšanās, un vēlēšanas Eiropas Parlamentā, kas ir iestāde, kuru tieši ievēl pilsoņi, no vienas puses, un Eiropas Komisijas priekšsēdētāja izvēle, no otras puses, būs nozīmīgs solis, lai mazinātu demokrātijas deficītu ES. |
| --- | --- |

6.2.

COSAC uzsver to, ka Eiropas 2014. gada vēlēšanas būs pirmās pēc Lisabonas līguma spēkā stāšanās, kas paredz, ka Eiropadomei jāņem vērā Eiropas Parlamenta vēlēšanas un pēc atbilstīgas apspriešanās jāierosina Eiropas Komisijas priekšsēdētāja amata kandidāts, kas jāievēl no jauna sasauktajam Eiropas Parlamentam. COSAC uzskata, ka šādas saikne starp Eiropadomi, ko veido valstu un valdību vadītāji, kurus pilnvarojuši valstu parlamenti vai tie ievēlēti tiešās vēlēšanās, un vēlēšanas Eiropas Parlamentā, kas ir iestāde, kuru tieši ievēl pilsoņi, no vienas puses, un Eiropas Komisijas priekšsēdētāja izvēle, no otras puses, būs nozīmīgs solis, lai mazinātu demokrātijas deficītu ES.

| 6.3. | COSAC pauž nožēlu, ka līdz šim Eiropas vēlēšanu kampaņas ir veltītas galvenokārt valsts nozīmes jautājumiem, kampaņās neietverot diskusiju par konkrētiem ES jautājumiem. COSAC tādēļ aicina valstu un Eiropas politiskās partijas censties panākt, ka 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanas kļūst par pamatu konstruktīvai, informatīvai un visaptverošai diskusijai ar Eiropas iedzīvotājiem par tās nākotni. |
| --- | --- |

6.3.

COSAC pauž nožēlu, ka līdz šim Eiropas vēlēšanu kampaņas ir veltītas galvenokārt valsts nozīmes jautājumiem, kampaņās neietverot diskusiju par konkrētiem ES jautājumiem. COSAC tādēļ aicina valstu un Eiropas politiskās partijas censties panākt, ka 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanas kļūst par pamatu konstruktīvai, informatīvai un visaptverošai diskusijai ar Eiropas iedzīvotājiem par tās nākotni.

| 6.4. | COSAC atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšsēdētāja J. M. BARROSO pausto apņemšanos viņa 2013. gada runā par stāvokli Savienībā ierosināt idejas par Savienības nākotni un pasākumiem, kā konsolidēt un padziļināt kopienas metodi. |
| --- | --- |

6.4.

COSAC atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšsēdētāja J. M. BARROSO pausto apņemšanos viņa 2013. gada runā par stāvokli Savienībā ierosināt idejas par Savienības nākotni un pasākumiem, kā konsolidēt un padziļināt kopienas metodi.

7.   Stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošana

| 7.1. | COSAC atbalsta vērienīgos stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus; tomēr tā uzskata, ka, lai sasniegtu šos mērķus, ir būtiski stiprināt stratēģijas pārvaldības struktūru un uzlabot stratēģijas prioritāšu finansēšanas mehānismus, proti, efektīvāk apgūstot kohēzijas fonda līdzekļus, iesaistot tādas iestādes kā Eiropas Investīciju banka un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka, kā arī vairāk piesaistot privāto kapitālu. |
| --- | --- |

7.1.

COSAC atbalsta vērienīgos stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus; tomēr tā uzskata, ka, lai sasniegtu šos mērķus, ir būtiski stiprināt stratēģijas pārvaldības struktūru un uzlabot stratēģijas prioritāšu finansēšanas mehānismus, proti, efektīvāk apgūstot kohēzijas fonda līdzekļus, iesaistot tādas iestādes kā Eiropas Investīciju banka un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka, kā arī vairāk piesaistot privāto kapitālu.

| 7.2. | COSAC norāda, ka Eiropas Savienībā valsts līmenī aktīvāk jāveic virzība uz gudrāku, ilgtspējīgāku un integrējošāku, resursefektīvāku un darbvietas radošu izaugsmi un jāatbalsta mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), un ka valstu Parlamentiem būtu nepārtraukti jāveic parlamentārā kontrole attiecībā uz panākto progresu virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem. COSAC arī uzskata, ka stratēģijas “Eiropa 2020” septiņu pamatiniciatīvu īstenošana būtu jāizvērtē, skaidru norādot, kas ir sasniegts un kā novērst atlikušos šķēršļus. |
| --- | --- |

7.2.

COSAC norāda, ka Eiropas Savienībā valsts līmenī aktīvāk jāveic virzība uz gudrāku, ilgtspējīgāku un integrējošāku, resursefektīvāku un darbvietas radošu izaugsmi un jāatbalsta mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), un ka valstu Parlamentiem būtu nepārtraukti jāveic parlamentārā kontrole attiecībā uz panākto progresu virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem. COSAC arī uzskata, ka stratēģijas “Eiropa 2020” septiņu pamatiniciatīvu īstenošana būtu jāizvērtē, skaidru norādot, kas ir sasniegts un kā novērst atlikušos šķēršļus.

| 7.3. | COSAC uzskata, ka pašreizējās valstu parlamentu iesaistīšanās Eiropas pusgada procesā un procedūrās līmeni varētu celt vēl vairāk, pamatojoties uz pieredzi nesenajās starpparlamentu sanāksmēs par šo jautājumu. COSAC aicina Eiropas Komisiju īstenot savu apņemšanos saistībā ar Eiropas pusgadu, kā norādīts oficiālajās Komisijas atbildēs uz LVII COSAC un XLIX COSAC paziņojumiem. COSAC mudina dalībvalstu parlamentus pirms iesniegšanas Komisijai aktīvi pārbaudīt savu valdību sagatavotās valstu reformu programmas un stabilitātes un konverģences programmas. COSAC uzsver, ka valstu parlamentiem aktīvi jāiesaistās nepieciešamo strukturālo reformu paātrināšanā attiecīgajās valstīs. |
| --- | --- |

7.3.

COSAC uzskata, ka pašreizējās valstu parlamentu iesaistīšanās Eiropas pusgada procesā un procedūrās līmeni varētu celt vēl vairāk, pamatojoties uz pieredzi nesenajās starpparlamentu sanāksmēs par šo jautājumu. COSAC aicina Eiropas Komisiju īstenot savu apņemšanos saistībā ar Eiropas pusgadu, kā norādīts oficiālajās Komisijas atbildēs uz LVII COSAC un XLIX COSAC paziņojumiem. COSAC mudina dalībvalstu parlamentus pirms iesniegšanas Komisijai aktīvi pārbaudīt savu valdību sagatavotās valstu reformu programmas un stabilitātes un konverģences programmas. COSAC uzsver, ka valstu parlamentiem aktīvi jāiesaistās nepieciešamo strukturālo reformu paātrināšanā attiecīgajās valstīs.

| 7.4. | COSAC pauž nopietnas bažas par nelabvēlīgām ilgtermiņa sociālajām sekām ko radījusi nesenā ekonomikas un finanšu krīze, jo īpaši palielinot bezdarbu, sevišķi jauniešu vidū, un padziļinot sociālo atstumtību visā Eiropā. COSAC tādēļ atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumu Par ekonomikas un monetārās savienības (EMS) sociālās dimensijas pastiprināšanu (2), ko pieņēma 2013. gada 2. oktobrī, un mudina ES valstu parlamentus aktīvi iesaistīties diskusijā par sociālās dimensijas attīstību EMS. |
| --- | --- |

7.4.

COSAC pauž nopietnas bažas par nelabvēlīgām ilgtermiņa sociālajām sekām ko radījusi nesenā ekonomikas un finanšu krīze, jo īpaši palielinot bezdarbu, sevišķi jauniešu vidū, un padziļinot sociālo atstumtību visā Eiropā. COSAC tādēļ atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumu Par ekonomikas un monetārās savienības (EMS) sociālās dimensijas pastiprināšanu (2), ko pieņēma 2013. gada 2. oktobrī, un mudina ES valstu parlamentus aktīvi iesaistīties diskusijā par sociālās dimensijas attīstību EMS.

8.   Digitālā programma: uzņēmumu ieguvumi

| 8.1. | Saistībā ar vienotā tirgus izveides Eiropā 20. gadadienu COSAC pauž bažas par to, ka ES vienotais digitālais tirgus vēl nav pilnībā izveidots. COSAC aicina kompetentās ES iestādes un valstu parlamentus aktīvi palīdzēt veidot efektīvu vienoto digitālo tirgu Eiropā, kam būtu ievērojama pozitīva ietekme uz Eiropas konkurētspēju un darbvietu radīšanu un kas būtu stimuls attīstīt digitālo nozari Eiropā, īpaši mazos un vidējos uzņēmumus, piemēram, jaunus uzņēmumus. |
| --- | --- |

8.1.

Saistībā ar vienotā tirgus izveides Eiropā 20. gadadienu COSAC pauž bažas par to, ka ES vienotais digitālais tirgus vēl nav pilnībā izveidots. COSAC aicina kompetentās ES iestādes un valstu parlamentus aktīvi palīdzēt veidot efektīvu vienoto digitālo tirgu Eiropā, kam būtu ievērojama pozitīva ietekme uz Eiropas konkurētspēju un darbvietu radīšanu un kas būtu stimuls attīstīt digitālo nozari Eiropā, īpaši mazos un vidējos uzņēmumus, piemēram, jaunus uzņēmumus.

| 8.2. | COSAC uzsver, ka e-komercija kļūst par būtisku tirdzniecības daļu un impulsu patērētāju izvēlei, konkurētspējai un tehnoloģiskām inovācijām. Tādēļ uzskata, ka turpmāka e-komercijas un citu tiešsaistes pakalpojumu attīstība sekmētu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu. COSAC pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu par e-komerciju un citiem tiešsaistes pakalpojumiem (3) un mudina Komisiju turpināt meklēt līdzekļus, kā nodrošināt patērētāju tiesību aizsardzību digitālajā tirgū. COSAC šajā sakarā vēlas uzsvērt, ka daudzi Eiropas iedzīvotāji joprojām nespēj piekļūt digitālajam tirgum. Ir svarīgi novērst digitālās atstumtības veidošanos, uzlabojot pieeju internetam. |
| --- | --- |

8.2.

COSAC uzsver, ka e-komercija kļūst par būtisku tirdzniecības daļu un impulsu patērētāju izvēlei, konkurētspējai un tehnoloģiskām inovācijām. Tādēļ uzskata, ka turpmāka e-komercijas un citu tiešsaistes pakalpojumu attīstība sekmētu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu. COSAC pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu par e-komerciju un citiem tiešsaistes pakalpojumiem (3) un mudina Komisiju turpināt meklēt līdzekļus, kā nodrošināt patērētāju tiesību aizsardzību digitālajā tirgū. COSAC šajā sakarā vēlas uzsvērt, ka daudzi Eiropas iedzīvotāji joprojām nespēj piekļūt digitālajam tirgum. Ir svarīgi novērst digitālās atstumtības veidošanos, uzlabojot pieeju internetam.

| 8.3. | COSAC uzskata, ka starptautiskajā konkurencē Eiropa, pateicoties tās iekšējam tirgum un tradīcijām, kas vērstas uz zināšanām un mācīšanos, ir lieliskā pozīcijā, lai domātu par vērienīgu digitālo stratēģiju. Tāpēc būtu jāveicina normatīvā sistēma, kura ir labvēlīga digitālajai attīstībai un kura būtu izaugsmes un Eiropas integrācijas virzītājspēks, līdzsvarojot investīciju pieprasījumu, nodarbinātību, uzņēmumu konkurētspēju, jauninājumus, personu datu aizsardzību, patērētāju aizsardzību, teritorijas plānošanu un tīklu izmantošanas un drošības attīstību. |
| --- | --- |

8.3.

COSAC uzskata, ka starptautiskajā konkurencē Eiropa, pateicoties tās iekšējam tirgum un tradīcijām, kas vērstas uz zināšanām un mācīšanos, ir lieliskā pozīcijā, lai domātu par vērienīgu digitālo stratēģiju. Tāpēc būtu jāveicina normatīvā sistēma, kura ir labvēlīga digitālajai attīstībai un kura būtu izaugsmes un Eiropas integrācijas virzītājspēks, līdzsvarojot investīciju pieprasījumu, nodarbinātību, uzņēmumu konkurētspēju, jauninājumus, personu datu aizsardzību, patērētāju aizsardzību, teritorijas plānošanu un tīklu izmantošanas un drošības attīstību.

| 8.4. | COSAC atzinīgi vērtē 2013. gada 24. un 25. oktobra Eiropadomes sanāksmes secinājumus par norādījumiem vienotā digitālā tirgus veidošanas pabeigšanai līdz 2015. gadam. COSAC atbalsta Eiropadomes koncentrēšanos uz nepieciešamību veicināt investīcijas un sekmēt jauninājumus digitālajā nozarē. Tādēļ uzskata, ka ir svarīgi, lai digitālās nozares tiesiskais regulējums tiktu saskaņots visā ES, lai tiktu izveidots vienots autortiesību režīms, atvieglotas licencēšanas procedūras, vienlaikus nodrošinot augsta līmeņa intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, ņemot vērā kultūras daudzveidību. COSAC paļaujas, ka līdz 2014. gada beigām pilnā apjomā tiks izmantoti finansēšanas instrumenti, lai veicinātu inovācijas digitālajā nozarē, piemēram, COSME, Apvārsnis 2020 un riska dalīšanas finanšu mehānisms, un ka tiks pilnībā pabeigta Eiropas pētniecības telpa. COSAC atbalsta Eiropadomes prasību, ka, cik vien drīz iespējams, būtu jāpabeidz darbs pie kavētajiem tiesību aktu priekšlikumiem, jo īpaši tādās jomās kā e-identifikācija un uzticamības pakalpojumi un e-rēķinu sagatavošana un maksājumu pakalpojumi. COSAC piekrīt bažām, ko izteikusi Eiropas Padome par to, ka eksistē prasmju neatbilstība darba tirgū ES digitālajā nozarē, un par konkrētajiem pasākumiem, ko Eiropadome ierosina, lai šo situāciju uzlabotu. |
| --- | --- |

8.4.

COSAC atzinīgi vērtē 2013. gada 24. un 25. oktobra Eiropadomes sanāksmes secinājumus par norādījumiem vienotā digitālā tirgus veidošanas pabeigšanai līdz 2015. gadam. COSAC atbalsta Eiropadomes koncentrēšanos uz nepieciešamību veicināt investīcijas un sekmēt jauninājumus digitālajā nozarē. Tādēļ uzskata, ka ir svarīgi, lai digitālās nozares tiesiskais regulējums tiktu saskaņots visā ES, lai tiktu izveidots vienots autortiesību režīms, atvieglotas licencēšanas procedūras, vienlaikus nodrošinot augsta līmeņa intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, ņemot vērā kultūras daudzveidību. COSAC paļaujas, ka līdz 2014. gada beigām pilnā apjomā tiks izmantoti finansēšanas instrumenti, lai veicinātu inovācijas digitālajā nozarē, piemēram, COSME, Apvārsnis 2020 un riska dalīšanas finanšu mehānisms, un ka tiks pilnībā pabeigta Eiropas pētniecības telpa. COSAC atbalsta Eiropadomes prasību, ka, cik vien drīz iespējams, būtu jāpabeidz darbs pie kavētajiem tiesību aktu priekšlikumiem, jo īpaši tādās jomās kā e-identifikācija un uzticamības pakalpojumi un e-rēķinu sagatavošana un maksājumu pakalpojumi. COSAC piekrīt bažām, ko izteikusi Eiropas Padome par to, ka eksistē prasmju neatbilstība darba tirgū ES digitālajā nozarē, un par konkrētajiem pasākumiem, ko Eiropadome ierosina, lai šo situāciju uzlabotu.

9.   Digitālā programma: kiberdrošība

| 9.1. | COSAC atzinīgi vērtē ES kiberdrošības stratēģiju, ko ierosināja Eiropas Komisija un Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (4). Komiteja arī atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu direktīvai par pasākumiem, lai nodrošinātu vispārēju augsta līmeņa tīklu un informācijas drošību visā Savienībā (5). COSAC ir pārliecināta, ka kiberdrošība ir būtisks elements ES uzņēmējdarbības un drošības politikā un tai vajadzētu būt vienam no stratēģiskajiem pīlāriem drošības un aizsardzības politikā visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

9.1.

COSAC atzinīgi vērtē ES kiberdrošības stratēģiju, ko ierosināja Eiropas Komisija un Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (4). Komiteja arī atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu direktīvai par pasākumiem, lai nodrošinātu vispārēju augsta līmeņa tīklu un informācijas drošību visā Savienībā (5). COSAC ir pārliecināta, ka kiberdrošība ir būtisks elements ES uzņēmējdarbības un drošības politikā un tai vajadzētu būt vienam no stratēģiskajiem pīlāriem drošības un aizsardzības politikā visās dalībvalstīs.

| 9.2. | COSAC pauž bažas par būtiskām atšķirībām, kas pastāv starp dalībvalstīm to gatavības, drošības, stratēģiskās kultūras un prasmju ziņā izstrādāt un īstenot valsts kiberdrošības stratēģiju. Joprojām satraukumu rada arī tas, ka vairākas dalībvalstis vēl nav pieņēmušas valsts kiberdrošības stratēģiju. |
| --- | --- |

9.2.

COSAC pauž bažas par būtiskām atšķirībām, kas pastāv starp dalībvalstīm to gatavības, drošības, stratēģiskās kultūras un prasmju ziņā izstrādāt un īstenot valsts kiberdrošības stratēģiju. Joprojām satraukumu rada arī tas, ka vairākas dalībvalstis vēl nav pieņēmušas valsts kiberdrošības stratēģiju.

---

(1)  COM(2013) 534 final

(2)  COM(2013) 690 final

(3)  COM(2013) 627 final

(4)  JOIN(2013) 1 final

(5)  COM(2013) 48 final

---