# Euroopa Liidu C 15/2014

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2014.015.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 15 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 57. köide18. jaanuar 2014 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2014.015.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 15

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

57. köide18. jaanuar 2014

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2014/C 015/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu TeatajasELT C 9, 11.1.2014 | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2014/C 015/01

Euroopa Liidu Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu TeatajasELT C 9, 11.1.2014

Euroopa Liidu Teatajas

1

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2014/C 015/02 | Kohtuasi C-510/13: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Kúria (Ungari) 25. septembril 2013 — E.ON Földgáz Trade Zrt versus Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal | 2 |
| 2014/C 015/03 | Kohtuasi C-529/13: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgerichtshofs (Austria) 8. oktoobril 2013 — Georg Felber versus Bundesministerin für Unterricht, Kunst und Kultur | 3 |
| 2014/C 015/04 | Kohtuasi C-530/13: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgerichtshof (Austria) 8. oktoobril 2013 — Leopold Schmitzer versus Bundesministerin für Inneres | 3 |
| 2014/C 015/05 | Kohtuasi C-531/13: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgerichtshof (Austria) 8. oktoobril 2013 — Kornhuber jt | 5 |
| 2014/C 015/06 | Kohtuasi C-532/13: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 9. oktoobril 2013 — Sofia Zoo versus Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség | 5 |
| 2014/C 015/07 | Kohtuasi C-543/13: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Centrale Raad van Beroep (Madalmaad) 17. oktoobril 2013 — Raad van bestuur van de Sociale verzekeringsbank versus E. Fischer Lintjens | 6 |
| 2014/C 015/08 | Kohtuasi C-544/13: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Stockholms tingsrätt (Rootsi) 21. oktoobril 2013 — Abcur AB versus Apoteket Farmaci AB | 6 |
| 2014/C 015/09 | Kohtuasi C-545/13: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Stockholms tingsrätt (Rootsi) 21. oktoobril 2013 — Abcur AB versus Apoteket AB ja Apoteket Farmaci AB | 7 |
| 2014/C 015/10 | Kohtuasi C-553/13: Eelotsusetaotlus, mille esitas Tallinna Ringkonnakohus (Eesti) 28 oktoobril 2013 — Statoil Fuel & Retail Eesti AS versus Tallinna Ettevõtlusamet | 8 |
| 2014/C 015/11 | Kohtuasi C-555/13: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Arbitral (Portugal) 28. oktoobril 2013 — Merck Canada Inc. versus Accord Healthcare Limited jt | 9 |
| 2014/C 015/12 | Kohtuasi C-557/13: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesgerichtshof (Saksamaa) 29. oktoobril 2013 — Hermann Lutz versus Elke Bäuerle, pankrotihaldur ECZ Autohandel GmbH maksejõuetusmenetluses | 9 |
| 2014/C 015/13 | Kohtuasi C-565/13: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hovrätten för västra Sverige (Rootsi) 4. novembril 2013 — Kammaråklagaren versus Ove Ahlström, Lennart Kjellberg, Fiskeri AB Ganthi ja Fiskeri AB Nordic | 9 |
| 2014/C 015/14 | Kohtuasi C-569/13: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Förvaltningsrätten i Malmö (Rootsi) 6. novembril 2013 — Bricmate AB versus Tullverket | 10 |
| 2014/C 015/15 | Kohtuasi C-575/13: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Amtsgericht Rüsselsheim (Saksamaa) 12. novembril 2013 — Thomas Etzold jt versus Condor Flugdienst GmbH | 10 |
| 2014/C 015/16 | Kohtuasi C-585/13 P: Europäisch-Iranische Handelsbank AG 19. novembril 2013 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda) 6. septembri 2013. aasta otsuse peale kohtuasjas T-434/11: Europäisch-Iranische Handelsbank AG versus Euroopa Liidu Nõukogu | 11 |
| 2014/C 015/17 | Kohtuasi C-587/13 P: Banco Bilbao Vizcaya Argentaria, S.A. 20. novembril 2013 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 9. septembri 2013. aasta määruse peale kohtuasjas T-429/11: Banco Bilbao Vizcaya Argentaria versus komisjon | 12 |
| | Üldkohus |
| 2014/C 015/18 | Kohtuasi T-374/09: Üldkohtu 28. novembri 2013. aasta otsus — Lorenz Shoe Group versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Fuzhou Fuan Leather Plastics Clothing Making (Ganeder) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi Ganeder taotlus — Varasem ühenduse sõnamärk Ganter — Suhteline keeldumispõhjus — Tähiste sarnasus — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b) | 14 |
| 2014/C 015/19 | Kohtuasi T-34/12: Üldkohtu 28. novembri 2013. aasta otsus — Herbacin cosmetic versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Laboratoire Garnier (HERBA SHINE) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi HERBA SHINE taotlus — Varasem siseriiklik, ühenduse ja rahvusvaheline sõnamärk Herbacin — Suhteline keeldumispõhjus — Varasemate kaubamärkide tegelik kasutamine — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 42 lõiked 2 ja 3 — Põhjendamiskohustus — Määruse nr 207/2009 artikkel 75) | 14 |
| 2014/C 015/20 | Kohtuasi T-410/12: Üldkohtu 28. novembri 2013. aasta otsus — Vitaminaqua versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Energy Brands (vitaminaqua) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse kujutismärgi vitaminaqua taotlus — Varasemad siseriiklikud sõnamärgid VITAMINWATER — Varasem ühenduse kujutismärk GLACEAU vitamin water — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikkel 8 lõige 1 punkt b) | 15 |
| 2014/C 015/21 | Kohtuasi T-424/12: Üldkohtu 28. novembri 2013. aasta otsus — Gaumina versus EIGE (Teenuste riigihanked — Hankemenetlus — EIGE teavitustegevuseks tugiteenuste osutamine — Pakkuja pakkumuse tagasilükkamine — Põhjendamiskohustus) | 15 |
| 2014/C 015/22 | Kohtuasi T-162/12: Üldkohtu 18. novembri 2013. aasta määrus — Trabelsi versus Nõukogu (Ühine välis- ja julgeolekupoliitika — Teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravad meetmed seoses olukorraga Tuneesias — Rahaliste vahendite külmutamise pikendamine — Rahaliste vahendite esialgsete külmutamismeetmete tühistamine — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine) | 16 |
| 2014/C 015/23 | Kohtuasi T-545/12: Üldkohtu 11. novembri 2013. aasta määrus — Mory jt versus Komisjon (Tühistamishagi — Riigiabi — Tava- ja kiirsaadetised — Otsus mitte laiendada tagasimaksmise kohustust abi saaja, kelle suhtes on algatatud pankrotimenetlus, potentsiaalsele ostjale — Põhjendatud huvi puudumine — Vastuvõetamatus) | 16 |
| 2014/C 015/24 | Kohtuasi T-42/13: Üldkohtu 19. novembri 2013. aasta määrus — 1. garantovaná versus komisjon (Tühistamishagi — Konkurents — Keelatud kokkulepped — Terase- ja gaasitööstuse jaoks ette nähtud kaltsiumkarbiidi ja magneesiumi turg EMP-s, välja arvatud Iirimaa, Hispaania, Portugal ja Ühendkuningriik — Trahvid — Viivitusintress — Vaidlustamatu akt — Vastuvõetamatus) | 17 |
| 2014/C 015/25 | Kohtuasi T-229/13 P: Üldkohtu 14. novembri 2013. aasta määrus — Marcuccio versus komisjon (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Esimeses kohtuastmes hagi läbi vaatamata jätmine ilmselge vastuvõetamatuse tõttu — Faksi teel edastud hagi ja hiljem esitatud originaal ei ole identsed — Originaali esitamine pärast tähtaja möödumist — Hilinenult esitatud hagi — Ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus) | 17 |
| 2014/C 015/26 | Kohtuasi T-283/13 P: Üldkohtu 14. novembri 2013. aasta määrus — Marcuccio versus komisjon (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Esimeses kohtuastmes hagi läbi vaatamata jätmine ilmselge vastuvõetamatuse tõttu — Asjaolu, et faksi teel esitatud hagiavaldus ei kattu täielikult hiljem esitatud originaaldokumendiga — Originaaldokumendi esitamine pärast tähtaja möödumist — Hilinenult esitatud hagi — Ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus) | 18 |
| 2014/C 015/27 | Kohtuasi T-284/13 P: Üldkohtu 14. novembri 2013. aasta määrus — Marcuccio versus komisjon (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Esimeses kohtuastmes hagi läbi vaatamata jätmine ilmselge vastuvõetamatuse tõttu — Asjaolu, et faksi teel esitatud hagiavaldus ei kattu täielikult hiljem esitatud originaaldokumendiga — Originaaldokumendi esitamine pärast tähtaja möödumist — Hilinenult esitatud hagi — Ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus) | 18 |
| 2014/C 015/28 | Kohtuasi T-337/13 R: Üldkohtu presidendi 11. novembri 2013. aasta määrus — CSF versus Komisjon (Ajutiste meetmete kohaldamine — Tarbijate ja töötajate tervise ja turvalisuse kaitse masinate kasutamisest tulenevate ohtude eest — Taani ametivõimude võetud meede, millega keelustati teatavat liiki mitmeotstarbelised pinnaseteisaldusmasinad, millel ei ole sobivat kaitsekonstruktsiooni — Komisjoni otsus, millega meede tunnistatakse põhjendatuks — Taotlus kohaldamine peatada — Kiireloomulisuse puudumine) | 19 |
| 2014/C 015/29 | Kohtuasi T-539/13: 2. oktoobril 2013 esitatud hagi — Inclusion Alliance for Europe versus komisjon | 19 |
| 2014/C 015/30 | Kohtuasi T-234/08: Üldkohtu 11. novembri 2013. aasta määrus — EuroChem MCC versus Nõukogu | 20 |
| 2014/C 015/31 | Kohtuasi T-485/09: Üldkohtu 11. novembri 2013. aasta määrus — Prantsusmaa versus komisjon | 20 |
| | Avaliku Teenistuse Kohus |
| 2014/C 015/32 | Kohtuasi F-105/13: 22. oktoobril 2013 esitatud hagi — ZZ jt versus Kontrollikoda | 21 |
| 2014/C 015/33 | Kohtuasi F-109/13: 4. novembril 2013 esitatud hagi — ZZ versus ENISA | 21 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2014/C 015/02

Kohtuasi C-510/13: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Kúria (Ungari) 25. septembril 2013 — E.ON Földgáz Trade Zrt versus Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal

versus

2

2014/C 015/03

Kohtuasi C-529/13: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgerichtshofs (Austria) 8. oktoobril 2013 — Georg Felber versus Bundesministerin für Unterricht, Kunst und Kultur

versus

3

2014/C 015/04

Kohtuasi C-530/13: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgerichtshof (Austria) 8. oktoobril 2013 — Leopold Schmitzer versus Bundesministerin für Inneres

versus

3

2014/C 015/05

Kohtuasi C-531/13: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgerichtshof (Austria) 8. oktoobril 2013 — Kornhuber jt

5

2014/C 015/06

Kohtuasi C-532/13: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 9. oktoobril 2013 — Sofia Zoo versus Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség

versus

5

2014/C 015/07

Kohtuasi C-543/13: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Centrale Raad van Beroep (Madalmaad) 17. oktoobril 2013 — Raad van bestuur van de Sociale verzekeringsbank versus E. Fischer Lintjens

versus

6

2014/C 015/08

Kohtuasi C-544/13: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Stockholms tingsrätt (Rootsi) 21. oktoobril 2013 — Abcur AB versus Apoteket Farmaci AB

versus

6

2014/C 015/09

Kohtuasi C-545/13: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Stockholms tingsrätt (Rootsi) 21. oktoobril 2013 — Abcur AB versus Apoteket AB ja Apoteket Farmaci AB

versus

7

2014/C 015/10

Kohtuasi C-553/13: Eelotsusetaotlus, mille esitas Tallinna Ringkonnakohus (Eesti) 28 oktoobril 2013 — Statoil Fuel & Retail Eesti AS versus Tallinna Ettevõtlusamet

versus

8

2014/C 015/11

Kohtuasi C-555/13: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Arbitral (Portugal) 28. oktoobril 2013 — Merck Canada Inc. versus Accord Healthcare Limited jt

versus

9

2014/C 015/12

Kohtuasi C-557/13: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesgerichtshof (Saksamaa) 29. oktoobril 2013 — Hermann Lutz versus Elke Bäuerle, pankrotihaldur ECZ Autohandel GmbH maksejõuetusmenetluses

versus

9

2014/C 015/13

Kohtuasi C-565/13: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hovrätten för västra Sverige (Rootsi) 4. novembril 2013 — Kammaråklagaren versus Ove Ahlström, Lennart Kjellberg, Fiskeri AB Ganthi ja Fiskeri AB Nordic

versus

9

2014/C 015/14

Kohtuasi C-569/13: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Förvaltningsrätten i Malmö (Rootsi) 6. novembril 2013 — Bricmate AB versus Tullverket

versus

10

2014/C 015/15

Kohtuasi C-575/13: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Amtsgericht Rüsselsheim (Saksamaa) 12. novembril 2013 — Thomas Etzold jt versus Condor Flugdienst GmbH

versus

10

2014/C 015/16

Kohtuasi C-585/13 P: Europäisch-Iranische Handelsbank AG 19. novembril 2013 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda) 6. septembri 2013. aasta otsuse peale kohtuasjas T-434/11: Europäisch-Iranische Handelsbank AG versus Euroopa Liidu Nõukogu

versus

11

2014/C 015/17

Kohtuasi C-587/13 P: Banco Bilbao Vizcaya Argentaria, S.A. 20. novembril 2013 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 9. septembri 2013. aasta määruse peale kohtuasjas T-429/11: Banco Bilbao Vizcaya Argentaria versus komisjon

versus

12

Üldkohus

2014/C 015/18

Kohtuasi T-374/09: Üldkohtu 28. novembri 2013. aasta otsus — Lorenz Shoe Group versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Fuzhou Fuan Leather Plastics Clothing Making (Ganeder) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi Ganeder taotlus — Varasem ühenduse sõnamärk Ganter — Suhteline keeldumispõhjus — Tähiste sarnasus — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b)

versus

14

2014/C 015/19

Kohtuasi T-34/12: Üldkohtu 28. novembri 2013. aasta otsus — Herbacin cosmetic versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Laboratoire Garnier (HERBA SHINE) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi HERBA SHINE taotlus — Varasem siseriiklik, ühenduse ja rahvusvaheline sõnamärk Herbacin — Suhteline keeldumispõhjus — Varasemate kaubamärkide tegelik kasutamine — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 42 lõiked 2 ja 3 — Põhjendamiskohustus — Määruse nr 207/2009 artikkel 75)

versus

14

2014/C 015/20

Kohtuasi T-410/12: Üldkohtu 28. novembri 2013. aasta otsus — Vitaminaqua versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Energy Brands (vitaminaqua) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse kujutismärgi vitaminaqua taotlus — Varasemad siseriiklikud sõnamärgid VITAMINWATER — Varasem ühenduse kujutismärk GLACEAU vitamin water — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikkel 8 lõige 1 punkt b)

versus

15

2014/C 015/21

Kohtuasi T-424/12: Üldkohtu 28. novembri 2013. aasta otsus — Gaumina versus EIGE (Teenuste riigihanked — Hankemenetlus — EIGE teavitustegevuseks tugiteenuste osutamine — Pakkuja pakkumuse tagasilükkamine — Põhjendamiskohustus)

versus

15

2014/C 015/22

Kohtuasi T-162/12: Üldkohtu 18. novembri 2013. aasta määrus — Trabelsi versus Nõukogu (Ühine välis- ja julgeolekupoliitika — Teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravad meetmed seoses olukorraga Tuneesias — Rahaliste vahendite külmutamise pikendamine — Rahaliste vahendite esialgsete külmutamismeetmete tühistamine — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

versus

16

2014/C 015/23

Kohtuasi T-545/12: Üldkohtu 11. novembri 2013. aasta määrus — Mory jt versus Komisjon (Tühistamishagi — Riigiabi — Tava- ja kiirsaadetised — Otsus mitte laiendada tagasimaksmise kohustust abi saaja, kelle suhtes on algatatud pankrotimenetlus, potentsiaalsele ostjale — Põhjendatud huvi puudumine — Vastuvõetamatus)

versus

16

2014/C 015/24

Kohtuasi T-42/13: Üldkohtu 19. novembri 2013. aasta määrus — 1. garantovaná versus komisjon (Tühistamishagi — Konkurents — Keelatud kokkulepped — Terase- ja gaasitööstuse jaoks ette nähtud kaltsiumkarbiidi ja magneesiumi turg EMP-s, välja arvatud Iirimaa, Hispaania, Portugal ja Ühendkuningriik — Trahvid — Viivitusintress — Vaidlustamatu akt — Vastuvõetamatus)

versus

17

2014/C 015/25

Kohtuasi T-229/13 P: Üldkohtu 14. novembri 2013. aasta määrus — Marcuccio versus komisjon (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Esimeses kohtuastmes hagi läbi vaatamata jätmine ilmselge vastuvõetamatuse tõttu — Faksi teel edastud hagi ja hiljem esitatud originaal ei ole identsed — Originaali esitamine pärast tähtaja möödumist — Hilinenult esitatud hagi — Ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus)

versus

17

2014/C 015/26

Kohtuasi T-283/13 P: Üldkohtu 14. novembri 2013. aasta määrus — Marcuccio versus komisjon (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Esimeses kohtuastmes hagi läbi vaatamata jätmine ilmselge vastuvõetamatuse tõttu — Asjaolu, et faksi teel esitatud hagiavaldus ei kattu täielikult hiljem esitatud originaaldokumendiga — Originaaldokumendi esitamine pärast tähtaja möödumist — Hilinenult esitatud hagi — Ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus)

versus

18

2014/C 015/27

Kohtuasi T-284/13 P: Üldkohtu 14. novembri 2013. aasta määrus — Marcuccio versus komisjon (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Esimeses kohtuastmes hagi läbi vaatamata jätmine ilmselge vastuvõetamatuse tõttu — Asjaolu, et faksi teel esitatud hagiavaldus ei kattu täielikult hiljem esitatud originaaldokumendiga — Originaaldokumendi esitamine pärast tähtaja möödumist — Hilinenult esitatud hagi — Ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus)

versus

18

2014/C 015/28

Kohtuasi T-337/13 R: Üldkohtu presidendi 11. novembri 2013. aasta määrus — CSF versus Komisjon (Ajutiste meetmete kohaldamine — Tarbijate ja töötajate tervise ja turvalisuse kaitse masinate kasutamisest tulenevate ohtude eest — Taani ametivõimude võetud meede, millega keelustati teatavat liiki mitmeotstarbelised pinnaseteisaldusmasinad, millel ei ole sobivat kaitsekonstruktsiooni — Komisjoni otsus, millega meede tunnistatakse põhjendatuks — Taotlus kohaldamine peatada — Kiireloomulisuse puudumine)

versus

19

2014/C 015/29

Kohtuasi T-539/13: 2. oktoobril 2013 esitatud hagi — Inclusion Alliance for Europe versus komisjon

versus

19

2014/C 015/30

Kohtuasi T-234/08: Üldkohtu 11. novembri 2013. aasta määrus — EuroChem MCC versus Nõukogu

versus

20

2014/C 015/31

Kohtuasi T-485/09: Üldkohtu 11. novembri 2013. aasta määrus — Prantsusmaa versus komisjon

versus

20

Avaliku Teenistuse Kohus

2014/C 015/32

Kohtuasi F-105/13: 22. oktoobril 2013 esitatud hagi — ZZ jt versus Kontrollikoda

versus

21

2014/C 015/33

Kohtuasi F-109/13: 4. novembril 2013 esitatud hagi — ZZ versus ENISA

versus

21

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/1

---

2014/C 15/01

Euroopa Liidu Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu Teatajas

ELT C 9, 11.1.2014

Eelmised väljaanded

ELT C 377, 21.12.2013

ELT C 367, 14.12.2013

ELT C 359, 7.12.2013

ELT C 352, 30.11.2013

ELT C 344, 23.11.2013

ELT C 336, 16.11.2013

Käesolevad tekstid on kättesaadavad:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/2

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Kúria (Ungari) 25. septembril 2013 — E.ON Földgáz Trade Zrt versus Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal

(Kohtuasi C-510/13)

2014/C 15/02

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Kúria

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja ja kassaator: E.ON Földgáz Trade Zrt

Vastustaja: Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal

Eelotsuse küsimused

| 1) | Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/55/EÜ (1) maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta ning direktiivi 98/30/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (edaspidi: „2003. aasta direktiiv”) kehtivuse ajal vastu võetud haldusotsusele on kohaldatavad direktiivi artiklis 25 sätestatud õigusnormid nende isikute ringi kindlaksmääramise kohta, kellel on edasikaebeõigus, või tuleb pooleliolevas kohtumenetluses arvesse võtta menetluse ajal jõustunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/73/EÜ (2), mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (edaspidi 2009. aasta direktiiv), artiklis 41 sätestatud õigusnorme, arvestades selle direktiivi artikli 54 lõike 1 teist lõiku, mille kohaselt neid sätteid tuleb kohaldada alates 3. märtsist 2011? |
| --- | --- |

1)

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/55/EÜ (1) maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta ning direktiivi 98/30/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (edaspidi: „2003. aasta direktiiv”) kehtivuse ajal vastu võetud haldusotsusele on kohaldatavad direktiivi artiklis 25 sätestatud õigusnormid nende isikute ringi kindlaksmääramise kohta, kellel on edasikaebeõigus, või tuleb pooleliolevas kohtumenetluses arvesse võtta menetluse ajal jõustunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/73/EÜ (2), mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (edaspidi 2009. aasta direktiiv), artiklis 41 sätestatud õigusnorme, arvestades selle direktiivi artikli 54 lõike 1 teist lõiku, mille kohaselt neid sätteid tuleb kohaldada alates 3. märtsist 2011?

| 2) | Juhul kui kohaldamisele kuulub 2009. aasta direktiiv, kas siis võib lugeda 2009. aasta direktiivi artikli 41 lõike 17 tähenduses „mõjutatud osaliseks” tegevusloa omanikku, kellel esineb otsuse, millega kinnitatakse võrgueeskirjad ja määratakse kindlaks nende sisu, vaidlustamise käigus selline majanduslik huvi, nagu on kõne all vaidlusaluses asjas, või on otsusest mõjutatud osalisena kvalifitseeritav ainult süsteemihaldur, kellel on õigus esitada eeskirjad kinnitamiseks? |
| --- | --- |

2)

Juhul kui kohaldamisele kuulub 2009. aasta direktiiv, kas siis võib lugeda 2009. aasta direktiivi artikli 41 lõike 17 tähenduses „mõjutatud osaliseks” tegevusloa omanikku, kellel esineb otsuse, millega kinnitatakse võrgueeskirjad ja määratakse kindlaks nende sisu, vaidlustamise käigus selline majanduslik huvi, nagu on kõne all vaidlusaluses asjas, või on otsusest mõjutatud osalisena kvalifitseeritav ainult süsteemihaldur, kellel on õigus esitada eeskirjad kinnitamiseks?

| 3) | Juhul kui kohaldamisele kuulub 2009. aasta direktiiv, kas siis vaidlusaluste võrgueeskirjade kinnitamise ja muutmise näol selles osas, mis puudutab otsuse tegemist võimsuse reserveerimise taotluste kohta, on tegemist artikli 25 lõike 5 või lõike 6 kohaldamisalasse kuuluva juhtumiga? |
| --- | --- |

3)

Juhul kui kohaldamisele kuulub 2009. aasta direktiiv, kas siis vaidlusaluste võrgueeskirjade kinnitamise ja muutmise näol selles osas, mis puudutab otsuse tegemist võimsuse reserveerimise taotluste kohta, on tegemist artikli 25 lõike 5 või lõike 6 kohaldamisalasse kuuluva juhtumiga?

| 4) | Juhul kui tegemist on 2003. aasta direktiivi artikli 25 lõike 6 kohaldamisalasse kuuluva juhtumiga, kas siis võib lugeda „mõjutatud osaliseks” tegevusloa omanikku, kellel esineb otsuse, millega kinnitatakse võrgueeskirjad ja määratakse kindlaks nende sisu, vaidlustamise käigus selline majanduslik huvi, nagu on kõne all vaidlusaluses asjas, või on otsusest mõjutatud osalisena kvalifitseeritav ainult süsteemihaldur, kellel on õigus esitada eeskirjad kinnitamiseks? |
| --- | --- |

4)

Juhul kui tegemist on 2003. aasta direktiivi artikli 25 lõike 6 kohaldamisalasse kuuluva juhtumiga, kas siis võib lugeda „mõjutatud osaliseks” tegevusloa omanikku, kellel esineb otsuse, millega kinnitatakse võrgueeskirjad ja määratakse kindlaks nende sisu, vaidlustamise käigus selline majanduslik huvi, nagu on kõne all vaidlusaluses asjas, või on otsusest mõjutatud osalisena kvalifitseeritav ainult süsteemihaldur, kellel on õigus esitada eeskirjad kinnitamiseks?

| 5) | Kuidas tuleb tõlgendada 2003. aasta direktiivi artikli 25 lõiget 11, mille kohaselt lõigetes 5 ja 6 nimetatud kaebuste esitamine ei tohi piirata edasikaebamise õigust ühenduse ja siseriikliku õiguse alusel, kui eespool esitatud küsimustele antud vastustest peaks järelduma, et siseriiklikes õigusnormides on edasikaebamise õigusele kehtestatud rangemad nõuded kui need, mis tulenevad direktiivi sätetest või ühenduse kohtupraktikast? |
| --- | --- |

5)

Kuidas tuleb tõlgendada 2003. aasta direktiivi artikli 25 lõiget 11, mille kohaselt lõigetes 5 ja 6 nimetatud kaebuste esitamine ei tohi piirata edasikaebamise õigust ühenduse ja siseriikliku õiguse alusel, kui eespool esitatud küsimustele antud vastustest peaks järelduma, et siseriiklikes õigusnormides on edasikaebamise õigusele kehtestatud rangemad nõuded kui need, mis tulenevad direktiivi sätetest või ühenduse kohtupraktikast?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta ning direktiivi 98/30/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 176, lk 57; ELT eriväljaanne 12/02, lk 230).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (ELT L 211, lk 94).

---

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/3

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgerichtshofs (Austria) 8. oktoobril 2013 — Georg Felber versus Bundesministerin für Unterricht, Kunst und Kultur

(Kohtuasi C-529/13)

2014/C 15/03

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Verwaltungsgerichtshof

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Georg Felber

Vastustaja: Bundesministerin für Unterricht, Kunst und Kultur

Eelotsuse küsimused

| 1) | Kas — piiramata Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta”) artikli 52 lõike 1 ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ (1), millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (edaspidi „direktiiv 2000/78/EÜ”) artikli 6 kohaldamist — tegemist on (otsese) diskrimineerimisega vanuse alusel põhiõiguste harta artikli 21 lõike 1 ja/või direktiivi 2000/78/EÜ artikli 2 lõike 1 ja lõike 2 punkti a tähenduses, kui põhi- või keskkooliastme õpingute aega võetakse eelnenud perioodidena arvesse üksnes siis, kui need läbiti pärast ametniku 18. eluaasta täitumist, kusjuures nimetatud eelnenud perioodid ei ole olulised mitte ainult pensioniõiguse, vaid ka pensioni suuruse seisukohast ja kõnealust pensioni (kogupension) käsitatakse siseriikliku õiguse kohaselt töötasuna, mida makstakse ka pärast ametniku pensionileminekut edasi kestva avalik-õigusliku teenistussuhte alusel? |
| --- | --- |

1)

Kas — piiramata Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta”) artikli 52 lõike 1 ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ (1), millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (edaspidi „direktiiv 2000/78/EÜ”) artikli 6 kohaldamist — tegemist on (otsese) diskrimineerimisega vanuse alusel põhiõiguste harta artikli 21 lõike 1 ja/või direktiivi 2000/78/EÜ artikli 2 lõike 1 ja lõike 2 punkti a tähenduses, kui põhi- või keskkooliastme õpingute aega võetakse eelnenud perioodidena arvesse üksnes siis, kui need läbiti pärast ametniku 18. eluaasta täitumist, kusjuures nimetatud eelnenud perioodid ei ole olulised mitte ainult pensioniõiguse, vaid ka pensioni suuruse seisukohast ja kõnealust pensioni (kogupension) käsitatakse siseriikliku õiguse kohaselt töötasuna, mida makstakse ka pärast ametniku pensionileminekut edasi kestva avalik-õigusliku teenistussuhte alusel?

| 2) | Kui vastus on jaatav, siis kas ametnik saab — põhiõiguste harta artikli 52 lõike 1 ja/või direktiivi 2000/78/EÜ artikli 6 kohase õigustava aluse puudumise korral (vt selle kohta järgmine kolmas küsimus) — tugineda eelnenud perioodide arvessevõtmise taotlusega seotud menetluses põhiõiguste harta artikli 21 ja/või direktiivi 2000/78/EÜ artikli 2 vahetule kohaldatavusele ka siis, kui ta ei ole sel ajal veel pensionil, kuna siseriikliku õiguse kohaselt — kui õiguslik olukord ei ole tema pensionilemineku ajal muutunud — võib sellise taotluse tagasilükkamise õigusjõudu pensioni arvestamise menetluses või uue taotluse esitamisel nende perioodide arvessevõtmiseks tema vastu ära kasutada? |
| --- | --- |

2)

Kui vastus on jaatav, siis kas ametnik saab — põhiõiguste harta artikli 52 lõike 1 ja/või direktiivi 2000/78/EÜ artikli 6 kohase õigustava aluse puudumise korral (vt selle kohta järgmine kolmas küsimus) — tugineda eelnenud perioodide arvessevõtmise taotlusega seotud menetluses põhiõiguste harta artikli 21 ja/või direktiivi 2000/78/EÜ artikli 2 vahetule kohaldatavusele ka siis, kui ta ei ole sel ajal veel pensionil, kuna siseriikliku õiguse kohaselt — kui õiguslik olukord ei ole tema pensionilemineku ajal muutunud — võib sellise taotluse tagasilükkamise õigusjõudu pensioni arvestamise menetluses või uue taotluse esitamisel nende perioodide arvessevõtmiseks tema vastu ära kasutada?

| 3) | Kui vastus on jaatav, siis kas kõnealune ebavõrdne kohtlemine on põhiõiguste harta artikli 52 lõike 1 ja/või direktiivi 2000/78/EÜ artikli 6 lõike 1 ja/või lõike 2 tähenduses






  a) | õigustatud, et kehtestada isikutele, kelle sünnikuupäev on pärast kooli alustamise aasta koolialguse kuupäeva, või isikutele, kes õppisid pikendatud keskastmega koolis ja pidid seetõttu käima õpingute lõpetamiseks koolis ka pärast 18. eluaasta täitumist, samad tingimused kui nendele isikutele, kes lõpetasid põhi- või keskkooli juba enne 18. eluaasta täitumist, isegi kui pärast 18. eluaasta täitumist läbitud õpingute perioodi arvessevõtmine ei piirdu ainult nimetatud juhtudega; |
| --- | --- | --- |

3)

Kui vastus on jaatav, siis kas kõnealune ebavõrdne kohtlemine on põhiõiguste harta artikli 52 lõike 1 ja/või direktiivi 2000/78/EÜ artikli 6 lõike 1 ja/või lõike 2 tähenduses

a)

õigustatud, et kehtestada isikutele, kelle sünnikuupäev on pärast kooli alustamise aasta koolialguse kuupäeva, või isikutele, kes õppisid pikendatud keskastmega koolis ja pidid seetõttu käima õpingute lõpetamiseks koolis ka pärast 18. eluaasta täitumist, samad tingimused kui nendele isikutele, kes lõpetasid põhi- või keskkooli juba enne 18. eluaasta täitumist, isegi kui pärast 18. eluaasta täitumist läbitud õpingute perioodi arvessevõtmine ei piirdu ainult nimetatud juhtudega;

| b) | õigustatud, et välistada pensioniõigust andvatest perioodidest aeg, mil isik ei käinud põhimõtteliselt tööl ja ei teinud seega ka sissemakseid pensioniskeemi; kas selline õigustus eksisteerib hoolimata asjaolust, et ka põhi- või keskkoolis käimise perioodi eest ei tule pärast 18. eluaasta täitumist alguses kõigepealt sissemakseid teha ning selliste õppeperioodide hilisema arvessevõtmise korral tuleb niikuinii teha spetsiaalne sissemakse pensioniskeemi; |
| --- | --- |

b)

õigustatud, et välistada pensioniõigust andvatest perioodidest aeg, mil isik ei käinud põhimõtteliselt tööl ja ei teinud seega ka sissemakseid pensioniskeemi; kas selline õigustus eksisteerib hoolimata asjaolust, et ka põhi- või keskkoolis käimise perioodi eest ei tule pärast 18. eluaasta täitumist alguses kõigepealt sissemakseid teha ning selliste õppeperioodide hilisema arvessevõtmise korral tuleb niikuinii teha spetsiaalne sissemakse pensioniskeemi;

| c) | õigustatud, sest enne 18. eluaasta täitumist möödunud eelnevate perioodide arvessevõtmise välistamist tuleb käsitada samaväärsena „kutsealases sotsiaalkindlustuskavas osalemise vanusepiiriga” direktiivi 2000/78/EÜ artikli 6 lõike 2 tähenduses? |
| --- | --- |

c)

õigustatud, sest enne 18. eluaasta täitumist möödunud eelnevate perioodide arvessevõtmise välistamist tuleb käsitada samaväärsena „kutsealases sotsiaalkindlustuskavas osalemise vanusepiiriga” direktiivi 2000/78/EÜ artikli 6 lõike 2 tähenduses?

---

(1)  Nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (EÜT L 303, lk 16, ELT eriväljaanne 05/04, lk 79).

---

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/3

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgerichtshof (Austria) 8. oktoobril 2013 — Leopold Schmitzer versus Bundesministerin für Inneres

(Kohtuasi C-530/13)

2014/C 15/04

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Verwaltungsgerichtshof

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Leopold Schmitzer

Vastustaja: Bundesministerin für Inneres

Eelotsuse küsimused

| 1) | Kas — piiramata Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta”) artikli 52 lõike 1 ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ (1), millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (edaspidi „direktiiv 2000/78/EÜ”) artikli 6 kohaldamist — tegemist on (otsese) diskrimineerimisega vanuse alusel põhiõiguste harta artikli 21 ja/või direktiivi 2000/78/EÜ artikli 2 lõike 1 ja lõike 2 punkti a tähenduses, kui seoses uutele ametnikele kõrgemale palgaastmele tõusmise uue mittediskrimineeriva korra kehtestamisega saab varasema korra alusel (ametialasel edasijõudmisel 18. eluaasta täitumisele eelnenud perioodide arvesse võtmata jätmise tõttu) diskrimineeritud juba teenistuses olev ametnik küll esitada taotluse uue korra rakendamiseks, mille tulemusel arvutatakse kõrgemale palgaastmele tõusmise lähtekuupäev mittediskrimineerival viisil, kuid sellise taotluse rahuldamine toob siseriikliku õiguse järgi kaasa olukorra, kus tulenevalt uue korra kohasest aeglasemast ametialasest edasijõudmisest ei parane tema õiguslik positsioon (ja koos sellega ka ametipalk, mida tal on õigus saada) hoolimata soodsamast kõrgemale palgaastmele tõusmise lähtekuupäevast sellisel määral, et tema õiguslik positsioon oleks samasugune nagu varasema korra kohaselt diskrimineerival viisil eelisseisundisse seatud juba teenistuses oleval ametnikul (kellel on võrreldavad perioodid kogunenud küll mitte enne, vaid pärast 18. eluaasta täitumist, mida on varasema korra kohaselt juba arvesse võetud), kes ei soovi minna üle uuele korrale? |
| --- | --- |

1)

Kas — piiramata Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta”) artikli 52 lõike 1 ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ (1), millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (edaspidi „direktiiv 2000/78/EÜ”) artikli 6 kohaldamist — tegemist on (otsese) diskrimineerimisega vanuse alusel põhiõiguste harta artikli 21 ja/või direktiivi 2000/78/EÜ artikli 2 lõike 1 ja lõike 2 punkti a tähenduses, kui seoses uutele ametnikele kõrgemale palgaastmele tõusmise uue mittediskrimineeriva korra kehtestamisega saab varasema korra alusel (ametialasel edasijõudmisel 18. eluaasta täitumisele eelnenud perioodide arvesse võtmata jätmise tõttu) diskrimineeritud juba teenistuses olev ametnik küll esitada taotluse uue korra rakendamiseks, mille tulemusel arvutatakse kõrgemale palgaastmele tõusmise lähtekuupäev mittediskrimineerival viisil, kuid sellise taotluse rahuldamine toob siseriikliku õiguse järgi kaasa olukorra, kus tulenevalt uue korra kohasest aeglasemast ametialasest edasijõudmisest ei parane tema õiguslik positsioon (ja koos sellega ka ametipalk, mida tal on õigus saada) hoolimata soodsamast kõrgemale palgaastmele tõusmise lähtekuupäevast sellisel määral, et tema õiguslik positsioon oleks samasugune nagu varasema korra kohaselt diskrimineerival viisil eelisseisundisse seatud juba teenistuses oleval ametnikul (kellel on võrreldavad perioodid kogunenud küll mitte enne, vaid pärast 18. eluaasta täitumist, mida on varasema korra kohaselt juba arvesse võetud), kes ei soovi minna üle uuele korrale?

| 2) | Kui vastus on jaatav, siis kas ametnik saab — põhiõiguste harta artikli 52 lõike 1 ja/või direktiivi 2000/78/EÜ artikli 6 kohase õigustava aluse puudumise korral (vt selle kohta eeskätt järgmine kolmas küsimus) — tugineda õigusliku positsiooni tuvastamise menetluses põhiõiguste harta artikli 21 ja/või direktiivi 2000/78/EÜ artikli 2 vahetule kohaldatavusele ka siis, kui asjaomase taotluse esitamisega muutus uue korra kohane kõrgemale palgaastmele tõusmise soodsam lähtekuupäev tema suhtes juba kohaldatavaks? |
| --- | --- |

2)

Kui vastus on jaatav, siis kas ametnik saab — põhiõiguste harta artikli 52 lõike 1 ja/või direktiivi 2000/78/EÜ artikli 6 kohase õigustava aluse puudumise korral (vt selle kohta eeskätt järgmine kolmas küsimus) — tugineda õigusliku positsiooni tuvastamise menetluses põhiõiguste harta artikli 21 ja/või direktiivi 2000/78/EÜ artikli 2 vahetule kohaldatavusele ka siis, kui asjaomase taotluse esitamisega muutus uue korra kohane kõrgemale palgaastmele tõusmise soodsam lähtekuupäev tema suhtes juba kohaldatavaks?

| 3) | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas uutele ametnikele mittediskrimineeriva korra kehtestamisel edasikestev õiguslikul positsioonil põhinev vahetegemine ühelt poolt eelisseisundisse seatud juba teenistuses olevatel ametnikel, kes ei soovinud minna üle uuele korrale, ja teiselt poolt juba teenistuses olevatel ametnikel, kes on hoolimata uuele korrale üleminekust seatud endiselt ebasoodsamasse olukorda, on üleminekumeetmena halduskoormuse vähendamise ja omandatud õiguste säilitamise ja/või õiguspärase ootuse kaitse kaalutlustel põhiõiguste harta artikli 52 lõike 1 ja/või direktiivi 2000/78/EÜ artikli 6 tähenduses õigustatud, isegi kui






  a) | siseriiklikul seadusandjal ei pea ametialase edasijõudmise korra kehtestamisel olema kollektiivlepingu poolte nõusolekut ja ta peab jääma vaid õiguspärase ootuse kaitse põhiõiguslikesse piiridesse, mis ei nõua eelisseisundisse seatud juba teenistuses olevate ametnike osas, kes ei soovinud minna üle uuele korrale, omandatud õiguste täielikku säilitamist varasema korra tervikuna kehtima jätmise kujul; |
| --- | --- | --- |

3)

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas uutele ametnikele mittediskrimineeriva korra kehtestamisel edasikestev õiguslikul positsioonil põhinev vahetegemine ühelt poolt eelisseisundisse seatud juba teenistuses olevatel ametnikel, kes ei soovinud minna üle uuele korrale, ja teiselt poolt juba teenistuses olevatel ametnikel, kes on hoolimata uuele korrale üleminekust seatud endiselt ebasoodsamasse olukorda, on üleminekumeetmena halduskoormuse vähendamise ja omandatud õiguste säilitamise ja/või õiguspärase ootuse kaitse kaalutlustel põhiõiguste harta artikli 52 lõike 1 ja/või direktiivi 2000/78/EÜ artikli 6 tähenduses õigustatud, isegi kui

a)

siseriiklikul seadusandjal ei pea ametialase edasijõudmise korra kehtestamisel olema kollektiivlepingu poolte nõusolekut ja ta peab jääma vaid õiguspärase ootuse kaitse põhiõiguslikesse piiridesse, mis ei nõua eelisseisundisse seatud juba teenistuses olevate ametnike osas, kes ei soovinud minna üle uuele korrale, omandatud õiguste täielikku säilitamist varasema korra tervikuna kehtima jätmise kujul;

| b) | siseriiklikul seadusandjal oleks sellega seoses olnud ka võimalus tagada juba teenistuses olevate ametnike võrdne kohtlemine 18. eluaasta täitumisele eelnenud perioodide arvessevõtmisega, jättes seni diskrimineeritud juba teenistuses olevate ametnike suhtes kehtima varasemad ametialase edasijõudmise eeskirjad; |
| --- | --- |

b)

siseriiklikul seadusandjal oleks sellega seoses olnud ka võimalus tagada juba teenistuses olevate ametnike võrdne kohtlemine 18. eluaasta täitumisele eelnenud perioodide arvessevõtmisega, jättes seni diskrimineeritud juba teenistuses olevate ametnike suhtes kehtima varasemad ametialase edasijõudmise eeskirjad;

| c) | sellega seotud halduskoormus oleks oodatavate taotluste suurt hulka arvestades küll märkimisväärne, kuid kulude poolest ei oleks see ligilähedaseltki võrreldav töötasu kogusummaga, mis on ebasoodsamasse olukorda seatud ametnikel jäänud saamata ja jääb ka edaspidi saamata võrreldes eelisseisundisse seatud ametnikega; |
| --- | --- |

c)

sellega seotud halduskoormus oleks oodatavate taotluste suurt hulka arvestades küll märkimisväärne, kuid kulude poolest ei oleks see ligilähedaseltki võrreldav töötasu kogusummaga, mis on ebasoodsamasse olukorda seatud ametnikel jäänud saamata ja jääb ka edaspidi saamata võrreldes eelisseisundisse seatud ametnikega;

| d) | üleminekuperiood, mille vältel jätkub juba teenistuses olevate ametnike erinev kohtlemine, kestab mitukümmend aastat ja puudutab pikka aega (tulenevalt uute ametnike põhimõttelisest „teenistusse võtmise peatamisest” avalik-õiguslikus teenistuses) valdavat osa kõikidest ametnikest; |
| --- | --- |

d)

üleminekuperiood, mille vältel jätkub juba teenistuses olevate ametnike erinev kohtlemine, kestab mitukümmend aastat ja puudutab pikka aega (tulenevalt uute ametnike põhimõttelisest „teenistusse võtmise peatamisest” avalik-õiguslikus teenistuses) valdavat osa kõikidest ametnikest;

| e) | kord kehtestati tagasiulatuvalt, millega riivati ametniku kahjuks ametniku suhtes soodsamat õiguslikku olukorda, mida tuli liidu õiguse ülimuslikkust arvestades kohaldada vähemasti ajavahemikul 1. jaanuarist 2004 kuni 30. augustini 2010 ja mille kohaldamist oli ametnik enda suhtes taotlenud juba enne seadusemuudatuse avaldamist? |
| --- | --- |

e)

kord kehtestati tagasiulatuvalt, millega riivati ametniku kahjuks ametniku suhtes soodsamat õiguslikku olukorda, mida tuli liidu õiguse ülimuslikkust arvestades kohaldada vähemasti ajavahemikul 1. jaanuarist 2004 kuni 30. augustini 2010 ja mille kohaldamist oli ametnik enda suhtes taotlenud juba enne seadusemuudatuse avaldamist?

Kui vastus esimesele või teisele küsimusele on eitav või kui vastus kolmandale küsimusele on jaatav:

| 4) | a) | Kas seadusega sätestatud kord, mis näeb töötamise algusperioodil ette pikema kõrgemale palgaastmele tõusmise tähtaja ja raskendab seega kõrgema palgaastme saavutamist, on kaudne diskrimineerimine vanuse alusel? |
| --- | --- | --- |

4)

a)

Kas seadusega sätestatud kord, mis näeb töötamise algusperioodil ette pikema kõrgemale palgaastmele tõusmise tähtaja ja raskendab seega kõrgema palgaastme saavutamist, on kaudne diskrimineerimine vanuse alusel?

| b) | Kui vastus on jaatav, siis kas vähest töökogemust töötamise algusperioodil silmas pidades on selline kord asjakohane ja vajalik? |
| --- | --- |

b)

Kui vastus on jaatav, siis kas vähest töökogemust töötamise algusperioodil silmas pidades on selline kord asjakohane ja vajalik?

Kui vastus kolmandale küsimusele on jaatav:

| 5) | a) | Kas seadusega sätestatud kord, mis näeb ette, et „muid perioode”, kuigi nende eesmärk ei olnud ametialase väljaõppe ega ametialase töökogemuse saamine, võetakse esimese kolme aasta osas arvesse tervikuna ja järgmise kolme aasta osas 50 % ulatuses, kujutab endast vanuse alusel diskrimineerimist? |
| --- | --- | --- |

5)

a)

Kas seadusega sätestatud kord, mis näeb ette, et „muid perioode”, kuigi nende eesmärk ei olnud ametialase väljaõppe ega ametialase töökogemuse saamine, võetakse esimese kolme aasta osas arvesse tervikuna ja järgmise kolme aasta osas 50 % ulatuses, kujutab endast vanuse alusel diskrimineerimist?

| b) | Kui vastus on jaatav, siis kas selline kord on õigustatud, et vältida õigusliku positsiooni halvenemist nende ametnike puhul (mõeldud on ilmselt „ka uute ametnike puhul”), kellel asjaomased enne 18. eluaasta täitumist kogutud arvessevõetavad perioodid puuduvad, kuigi arvesse võib võtta ka muid perioode, mis on kogutud pärast 18. eluaasta täitumist? |
| --- | --- |

b)

Kui vastus on jaatav, siis kas selline kord on õigustatud, et vältida õigusliku positsiooni halvenemist nende ametnike puhul (mõeldud on ilmselt „ka uute ametnike puhul”), kellel asjaomased enne 18. eluaasta täitumist kogutud arvessevõetavad perioodid puuduvad, kuigi arvesse võib võtta ka muid perioode, mis on kogutud pärast 18. eluaasta täitumist?

| 6) | Kui neljanda küsimuse punktile a tuleb vastata jaatavalt ja neljanda küsimuse punktile b eitavalt ja samal ajal tuleb kolmandale küsimusele vastata jaatavalt või kui viienda küsimuse punktile a tuleb vastata jaatavalt ja viienda küsimuse punktile b eitavalt:
  Kas uue korra diskrimineerivad tunnused, mis sellisel juhul esinevad, toovad kaasa selle, et juba teenistuses olevate ametnike erinev kohtlemine ei ole üleminekumeetmena enam õigustatud? |
| --- | --- |

6)

Kui neljanda küsimuse punktile a tuleb vastata jaatavalt ja neljanda küsimuse punktile b eitavalt ja samal ajal tuleb kolmandale küsimusele vastata jaatavalt või kui viienda küsimuse punktile a tuleb vastata jaatavalt ja viienda küsimuse punktile b eitavalt:

Kas uue korra diskrimineerivad tunnused, mis sellisel juhul esinevad, toovad kaasa selle, et juba teenistuses olevate ametnike erinev kohtlemine ei ole üleminekumeetmena enam õigustatud?

---

(1)  Nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (EÜT L 303, lk 16; ELT eriväljaane 05/04, lk 79).

---

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/5

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgerichtshof (Austria) 8. oktoobril 2013 — Kornhuber jt

(Kohtuasi C-531/13)

2014/C 15/05

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Verwaltungsgerichtshof

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitajad: Marktgemeinde Straßwalchen, Heinrich Kornhuber, Helga Kornhuber, Karoline Pöckl, Heinz Kornhuber, Marianne Kornhuber, Wolfgang Kornhuber, Andrea Kornhuber, Alois Herzog, Elfriede Herzog, Katrin Herzog, Stefan Asen, Helmut Zopf, Ingrid Zopf, Silvia Zopf, Daniel Zopf, Maria Zopf, Anton Zopf sen., Paula Loibichler, Theresa Baumann, Josep Schindlauer, Christine Schindlauer, Barbara Schindlauer, Bernhard Schindlauer, Alois Mayrhofer, Daniel Mayrhofer, Georg Rindberger, Maria Rindlberger, Georg Rindlberger sen., Max Herzog, Romana Herzog, Michael Herzog, Markus Herzog, Marianne Herzog, Max Herzog sen., Helmut Lettner, Maria Lettner, Anita Lettner, Alois Lettner sen., Christian Lettner, Sandra Lettner, Anton Nagelseder, Amalie Nagelseder, Josef Nagelseder, Gabriele Schachinger, Thomas Schachinger, Andreas Schinagl, Michaela Schinagl, Lukas Schinagl, Michael Schinagl, Maria Schinagl, Josef Schinagl, Johannn Mayr, Christine Mayr, Martin Mayr, Christian Mayr, Johann Mayr sen., Gerhard Herzog, Anton Mayrhofer, Siegfried Zieher

Vastustaja: Bundesminister für Wirtschaft, Familie und Jugend

Menetlusosaline: Rohöl-Aufsuchungs AG

Eelotsuse küsimused

| 1) | Kas maagaasi ajaliselt ja koguseliselt piiratud proovikaevandamisel, mis viiakse läbi geoloogilise uuringu eesmärgil tehtavate puurimistööde raames, et uurida maagaasi püsiva tootmise majanduslikku tasuvust, on tegemist „maagaasi tootmi(sega) kaubanduslikul otstarbel” vastavalt nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivi 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (1) I lisa punktile 14, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/31/EÜ (direktiiv 85/337) (2)?
  Juhul kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, esitatakse järgmised küsimused: |
| --- | --- |

1)

Kas maagaasi ajaliselt ja koguseliselt piiratud proovikaevandamisel, mis viiakse läbi geoloogilise uuringu eesmärgil tehtavate puurimistööde raames, et uurida maagaasi püsiva tootmise majanduslikku tasuvust, on tegemist „maagaasi tootmi(sega) kaubanduslikul otstarbel” vastavalt nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivi 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (1) I lisa punktile 14, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/31/EÜ (direktiiv 85/337) (2)?

Juhul kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, esitatakse järgmised küsimused:

| 2) | Kas direktiivi 85/337 I lisa punktiga 14 on vastuolus siseriiklik õigusnorm, mis ei seo maagaasi tootmisel direktiivi 85/337 I lisa punktis 14 nimetatud künniseid mitte tootmisega, vaid „kaevandamisega sondi kohta”? |
| --- | --- |

2)

Kas direktiivi 85/337 I lisa punktiga 14 on vastuolus siseriiklik õigusnorm, mis ei seo maagaasi tootmisel direktiivi 85/337 I lisa punktis 14 nimetatud künniseid mitte tootmisega, vaid „kaevandamisega sondi kohta”?

| 3) | Kas direktiivi 85/337 tuleb tõlgendada nii, et põhikohtuasjaga sarnases olukorras, kus taotletakse luba maagaasi proovikaevandamiseks geoloogilise uuringu eesmärgil tehtavate puurimistööde raames, peab pädev asutus kontrollima keskkonnamõju hindamise kohustuse tuvastamiseks ainult kõiki samalaadseid projekte, täpsemalt kõiki omavalitsusüksuse territooriumil kasutusele võetud puurauke nende kumulatiivse toime suhtes? |
| --- | --- |

3)

Kas direktiivi 85/337 tuleb tõlgendada nii, et põhikohtuasjaga sarnases olukorras, kus taotletakse luba maagaasi proovikaevandamiseks geoloogilise uuringu eesmärgil tehtavate puurimistööde raames, peab pädev asutus kontrollima keskkonnamõju hindamise kohustuse tuvastamiseks ainult kõiki samalaadseid projekte, täpsemalt kõiki omavalitsusüksuse territooriumil kasutusele võetud puurauke nende kumulatiivse toime suhtes?

---

(1)  EÜT L 175, lk 40; ELT eriväljaanne 15/01, lk 248.

(2)  EÜT L 140, lk 114.

---

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/5

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Ungari) 9. oktoobril 2013 — Sofia Zoo versus Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség

(Kohtuasi C-532/13)

2014/C 15/06

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Sofia Zoo

Vastustaja: Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség

Eelotsuse küsimused

| 1) | Kas nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 (1) artikli 11 lõike 2 punkti a kohaselt tuleb lubasid või sertifikaate lugeda kehtetuks ainult nende isendite osas, keda kehtetuse alus puudutab, või ka nende isendite osas, kes on lubadel või sertifikaatidel samuti ära toodud? |
| --- | --- |

1)

Kas nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 (1) artikli 11 lõike 2 punkti a kohaselt tuleb lubasid või sertifikaate lugeda kehtetuks ainult nende isendite osas, keda kehtetuse alus puudutab, või ka nende isendite osas, kes on lubadel või sertifikaatidel samuti ära toodud?

| 2) | Kas nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 artikli 11 lõike 2 punkti b alusel tuleb kinni pidada ja võib konfiskeerida kõik sellised isendid, kes on ära toodud punkti a kohaselt kehtetuks loetavatel lubadel või sertifikaatidel, või ainult need isendid, keda kehtetuse alus tegelikult puudutab? |
| --- | --- |

2)

Kas nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 artikli 11 lõike 2 punkti b alusel tuleb kinni pidada ja võib konfiskeerida kõik sellised isendid, kes on ära toodud punkti a kohaselt kehtetuks loetavatel lubadel või sertifikaatidel, või ainult need isendid, keda kehtetuse alus tegelikult puudutab?

---

(1)  Nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel (EÜT L 61, lk 1; ELT eriväljaanne 15/03, lk 136).

---

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/6

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Centrale Raad van Beroep (Madalmaad) 17. oktoobril 2013 — Raad van bestuur van de Sociale verzekeringsbank versus E. Fischer Lintjens

(Kohtuasi C-543/13)

2014/C 15/07

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Centrale Raad van Beroep

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Raad van bestuur van de Sociale verzekeringsbank

Vastustaja: E. Fischer Lintjens

Eelotsuse küsimused

| 1) | Kas mõistet „tuleb maksta” määruse (EMÜ) nr 1408/71 (1) artikli 27 ja sellele järgnevate artiklite tähenduses tuleb tõlgendada nii, et tegemaks kindlaks, millisest kuupäevast tuleb pensioni maksta, on määrav kuupäev, mil tehti pensioni määramise otsus, mille alusel pensioni maksti, või tagasiulatuvalt määratud pensioni alguse kuupäev? |
| --- | --- |

1)

Kas mõistet „tuleb maksta” määruse (EMÜ) nr 1408/71 (1) artikli 27 ja sellele järgnevate artiklite tähenduses tuleb tõlgendada nii, et tegemaks kindlaks, millisest kuupäevast tuleb pensioni maksta, on määrav kuupäev, mil tehti pensioni määramise otsus, mille alusel pensioni maksti, või tagasiulatuvalt määratud pensioni alguse kuupäev?

| 2) | Juhul kui mõistega „tuleb maksta” on mõeldud tagasiulatuvalt määratud pensioni alguse kuupäeva:
  Kas sellega on kooskõlas, et määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 27 kohaldamisalasse kuuluv pensioniõiguslik isik ei saa Madalmaade õigusaktide kohaselt sõlmida samasuguse tagasiulatuva jõuga ravikindlustust? |
| --- | --- |

2)

Juhul kui mõistega „tuleb maksta” on mõeldud tagasiulatuvalt määratud pensioni alguse kuupäeva:

Kas sellega on kooskõlas, et määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 27 kohaldamisalasse kuuluv pensioniõiguslik isik ei saa Madalmaade õigusaktide kohaselt sõlmida samasuguse tagasiulatuva jõuga ravikindlustust?

---

(1)  Nõukogu 14. juuni 1971. aasta määrus (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes (EÜT L 149, lk 2; ELT eriväljaanne 05/01, lk 35).

---

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/6

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Stockholms tingsrätt (Rootsi) 21. oktoobril 2013 — Abcur AB versus Apoteket Farmaci AB

(Kohtuasi C-544/13)

2014/C 15/08

Kohtumenetluse keel: rootsi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Stockholms tingsrätt

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Abcur AB

Kostja: Apoteket Farmaci AB

Eelotsuse küsimused

| 1) | Kas inimtervishoius kasutatav retseptiravim, mida kasutatakse vaid erakorralise arstiabi andmisel ja millel puudub liikmesriigi pädeva asutuse või määruse (EMÜ) nr 2309/93 (1) kohane müügiluba ning mida valmistab Stockholms tingsrätt’i menetluses osalev ettevõtja ja mida tervishoiuasutused tellivad Stockholms tingsrätti menetluses kõne all olevatel tingimustel, kuulub mõne direktiivi 2001/83 (2) inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta artikli 3 lõikes 1 või 2 sätestatud erandi kohaldamisalasse, eriti kui on olemas teine müügiloaga ravim, millel on sama toimeaine, sama annustamiskord ja sama ravimvorm? |
| --- | --- |

1)

Kas inimtervishoius kasutatav retseptiravim, mida kasutatakse vaid erakorralise arstiabi andmisel ja millel puudub liikmesriigi pädeva asutuse või määruse (EMÜ) nr 2309/93 (1) kohane müügiluba ning mida valmistab Stockholms tingsrätt’i menetluses osalev ettevõtja ja mida tervishoiuasutused tellivad Stockholms tingsrätti menetluses kõne all olevatel tingimustel, kuulub mõne direktiivi 2001/83 (2) inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta artikli 3 lõikes 1 või 2 sätestatud erandi kohaldamisalasse, eriti kui on olemas teine müügiloaga ravim, millel on sama toimeaine, sama annustamiskord ja sama ravimvorm?

| 2) | Kui selline inimtervishoius kasutatav retseptiravim, millele on osutatud esimeses küsimuses, kuulub direktiivi 2001/83 artikli 3 lõike 1 või 2 või artikli 5 lõike 1 kohaldamisalasse, siis kas ravimite reklaamimeetmeid käsitlevaid õigusakte võib käsitada ühtlustamata õigusaktidena või kuuluvad meetmed, mille kohta käesolevas asjas väidetakse, et need kujutavad endast reklaami, direktiivi 2006/114 (3) eksitava ja võrdleva reklaami kohta kohaldamisalasse? |
| --- | --- |

2)

Kui selline inimtervishoius kasutatav retseptiravim, millele on osutatud esimeses küsimuses, kuulub direktiivi 2001/83 artikli 3 lõike 1 või 2 või artikli 5 lõike 1 kohaldamisalasse, siis kas ravimite reklaamimeetmeid käsitlevaid õigusakte võib käsitada ühtlustamata õigusaktidena või kuuluvad meetmed, mille kohta käesolevas asjas väidetakse, et need kujutavad endast reklaami, direktiivi 2006/114 (3) eksitava ja võrdleva reklaami kohta kohaldamisalasse?

| 3) | Kui direktiiv 2006/114 eksitava ja võrdleva reklaami kohta on vastavalt teisele küsimusele kohaldatav, siis millistel alustingimustel kujutavad Stockholms tingsrättis kõne all olevad meetmed (ravimi tootenimetuse, tootenumbri ning anatoomilise, terapeutilise ja keemilise klassifikatsiooni koodi kasutamine, ravimi hinna kindlaksmääramine, ravimi kohta riiklikus ravimiregistris (NPL) teabe esitamine, ravimile NPL-tunnuse kinnitamine, ravimi teabelehe levitamine, ravimi tarnimine tervishoiuasutuste elektrooniliste tellimuste alusel ja ravimi kohta siseriikliku kutseorganisatsiooni väljaandes teabe avaldamine) endast reklaami direktiivi 2006/114 tähenduses? |
| --- | --- |

3)

Kui direktiiv 2006/114 eksitava ja võrdleva reklaami kohta on vastavalt teisele küsimusele kohaldatav, siis millistel alustingimustel kujutavad Stockholms tingsrättis kõne all olevad meetmed (ravimi tootenimetuse, tootenumbri ning anatoomilise, terapeutilise ja keemilise klassifikatsiooni koodi kasutamine, ravimi hinna kindlaksmääramine, ravimi kohta riiklikus ravimiregistris (NPL) teabe esitamine, ravimile NPL-tunnuse kinnitamine, ravimi teabelehe levitamine, ravimi tarnimine tervishoiuasutuste elektrooniliste tellimuste alusel ja ravimi kohta siseriikliku kutseorganisatsiooni väljaandes teabe avaldamine) endast reklaami direktiivi 2006/114 tähenduses?

---

(1)  Nõukogu 22. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2309/93, milles sätestatakse ühenduse kord inimtervishoius ja veterinaarias kasutatavate ravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimihindamisamet (EÜT L 214, lk 1; ELT eriväljaanne 13/12, lk 151).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, lk 67; ELT eriväljaanne 13/27, lk 69).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta (ELT L 376, lk 21).

---

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/7

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Stockholms tingsrätt (Rootsi) 21. oktoobril 2013 — Abcur AB versus Apoteket AB ja Apoteket Farmaci AB

(Kohtuasi C-545/13)

2014/C 15/09

Kohtumenetluse keel: rootsi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Stockholms tingsrätt

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Abcur AB

Kostjad: Apoteket AB ja Apoteket Farmaci AB

Eelotsuse küsimused

| 1) | Kas inimtervishoius kasutatavat retseptiravimit, mida valmistatakse ja tarnitakse Stockholms tingsrätt’i (Stockholmi halduskohus) menetluses kõne all olevatel tingimustel ja mille turustamiseks puudub liikmesriigi pädeva asutuse või määruse (EMÜ) nr 2309/93 (1) kohane luba, saab käsitada ravimina direktiivi 2001/83 (2) inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta artikli 3 lõike 1 või 2 tähenduses, eriti kui on olemas teine müügiloa saanud ravim, millel on sama toimeaine, sama annustamiskord ja sama ravimvorm? |
| --- | --- |

1)

Kas inimtervishoius kasutatavat retseptiravimit, mida valmistatakse ja tarnitakse Stockholms tingsrätt’i (Stockholmi halduskohus) menetluses kõne all olevatel tingimustel ja mille turustamiseks puudub liikmesriigi pädeva asutuse või määruse (EMÜ) nr 2309/93 (1) kohane luba, saab käsitada ravimina direktiivi 2001/83 (2) inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta artikli 3 lõike 1 või 2 tähenduses, eriti kui on olemas teine müügiloa saanud ravim, millel on sama toimeaine, sama annustamiskord ja sama ravimvorm?

| 2) | Kui inimtervishoius kasutatav retseptiravim, mida valmistatakse ja tarnitakse Stockholms tingsrätti menetluses kõne all olevatel tingimustel, kuulub direktiivi 2001/83 kohaldamisalasse, siis kas väidetavate reklaamimeetmete suhtes saab direktiiviga 2001/83 paralleelselt kohaldada direktiivi 2005/29 (3), mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul? |
| --- | --- |

2)

Kui inimtervishoius kasutatav retseptiravim, mida valmistatakse ja tarnitakse Stockholms tingsrätti menetluses kõne all olevatel tingimustel, kuulub direktiivi 2001/83 kohaldamisalasse, siis kas väidetavate reklaamimeetmete suhtes saab direktiiviga 2001/83 paralleelselt kohaldada direktiivi 2005/29 (3), mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul?

| 3) | Kui inimtervishoius kasutatav retseptiravim, mida valmistatakse ja tarnitakse Stockholms tingsrätti menetluses kõne all olevatel tingimustel, kuulub direktiivi 2001/83 artikli 3 lõike 1 või 2 või artikli 5 lõike 1 kohaldamisalasse, siis kas ravimite reklaamimeetmeid käsitlevaid õigusakte võib käsitada ühtlustamata õigusaktidena või kuuluvad meetmed, mille kohta käesolevas asjas väidetakse, et need kujutavad endast reklaami, i) direktiivi 2006/114 (4) eksitava ja võrdleva reklaami kohta ja/või ii) direktiivi 2005/29, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul, kohaldamisalasse? |
| --- | --- |

3)

Kui inimtervishoius kasutatav retseptiravim, mida valmistatakse ja tarnitakse Stockholms tingsrätti menetluses kõne all olevatel tingimustel, kuulub direktiivi 2001/83 artikli 3 lõike 1 või 2 või artikli 5 lõike 1 kohaldamisalasse, siis kas ravimite reklaamimeetmeid käsitlevaid õigusakte võib käsitada ühtlustamata õigusaktidena või kuuluvad meetmed, mille kohta käesolevas asjas väidetakse, et need kujutavad endast reklaami, i) direktiivi 2006/114 (4) eksitava ja võrdleva reklaami kohta ja/või ii) direktiivi 2005/29, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul, kohaldamisalasse?

| 4) | Kui vastavalt kolmandale küsimusele kohaldatakse direktiivi 2006/114 eksitava ja võrdleva reklaami kohta, siis millistel põhitingimustel kujutavad Stockholms tingsrätti menetluses kõne all olevad meetmed (ravimi tootenimetuse, tootenumbri ja ATC-koodi kasutamine või ravimile kinnitamine, ravimi fikseeritud hinna kasutamine, ravimi kohta teabe esitamine riiklikus ravimiregistris (NPL), ravimile NPL-tunnuse määramine, ravimi teabelehe ja sellel oleva teabe levitamine elektroonilise tervishoiuteenuste tellimise süsteemis ja ettevõtja enda veebisaidil, ravimi kohta teabe avaldamine riigi kaubandusorganisatsiooni väljaandes, ravimi kohta teabe esitamine Apoteketi toodete keskregistris ja sellega seotud registris (JACA), ravimi kohta teabe esitamine muus riiklikus ravimite andmebaasis (SIL), teabe esitamine Apoteketi terminalisüsteemi (ATS) või muu sarnase turustussüsteemi kaudu, ettevõtja või konkureeriva tarnija ravimi kohta teabe esitamine kirjavahetuses perearstide ja patsiendiorganisatsioonidega, ravimi turustamine, asjaomase ravimi ja konkureerivate ravimite kontrollimeetmed, toodetevahelistest dokumenteeritud ja olulistest erinevustest teatamata jätmine, ettevõtja ravimi koostisest ja seda ravimit puudutavast Läkemedelsverketi (Rootsi ravimiagentuur) hinnangust teatamata jätmine, konkureerivaid tooteid puudutavast Läkemedelsverketi teadusnõukogu hinnangust tervishoiuasutusele teatamata jätmine, ravimi fikseeritud hinnast mittekinnipidamine, retsepti kolmekuulise (3-kuulise) kehtivusperioodi kehtestamata jätmine, ravimi väljastamine apteegist konkureeriva ravimi asemel, kuigi patsiendil on selle konkureeriva ravimi retsept, ning standardpreparaatidelt konkureerivale ravimile ülemineku takistamine, sealhulgas kohalike apteekide keeldumine konkureerivat ravimit müümast, ja fikseeritud hinna kohaldamine sellise kava raames mille alusel on ravimid toetuskõlblikud riigi ametiasutuse eelneva otsuseta) endast reklaami direktiivi 2006/114 tähenduses? |
| --- | --- |

4)

Kui vastavalt kolmandale küsimusele kohaldatakse direktiivi 2006/114 eksitava ja võrdleva reklaami kohta, siis millistel põhitingimustel kujutavad Stockholms tingsrätti menetluses kõne all olevad meetmed (ravimi tootenimetuse, tootenumbri ja ATC-koodi kasutamine või ravimile kinnitamine, ravimi fikseeritud hinna kasutamine, ravimi kohta teabe esitamine riiklikus ravimiregistris (NPL), ravimile NPL-tunnuse määramine, ravimi teabelehe ja sellel oleva teabe levitamine elektroonilise tervishoiuteenuste tellimise süsteemis ja ettevõtja enda veebisaidil, ravimi kohta teabe avaldamine riigi kaubandusorganisatsiooni väljaandes, ravimi kohta teabe esitamine Apoteketi toodete keskregistris ja sellega seotud registris (JACA), ravimi kohta teabe esitamine muus riiklikus ravimite andmebaasis (SIL), teabe esitamine Apoteketi terminalisüsteemi (ATS) või muu sarnase turustussüsteemi kaudu, ettevõtja või konkureeriva tarnija ravimi kohta teabe esitamine kirjavahetuses perearstide ja patsiendiorganisatsioonidega, ravimi turustamine, asjaomase ravimi ja konkureerivate ravimite kontrollimeetmed, toodetevahelistest dokumenteeritud ja olulistest erinevustest teatamata jätmine, ettevõtja ravimi koostisest ja seda ravimit puudutavast Läkemedelsverketi (Rootsi ravimiagentuur) hinnangust teatamata jätmine, konkureerivaid tooteid puudutavast Läkemedelsverketi teadusnõukogu hinnangust tervishoiuasutusele teatamata jätmine, ravimi fikseeritud hinnast mittekinnipidamine, retsepti kolmekuulise (3-kuulise) kehtivusperioodi kehtestamata jätmine, ravimi väljastamine apteegist konkureeriva ravimi asemel, kuigi patsiendil on selle konkureeriva ravimi retsept, ning standardpreparaatidelt konkureerivale ravimile ülemineku takistamine, sealhulgas kohalike apteekide keeldumine konkureerivat ravimit müümast, ja fikseeritud hinna kohaldamine sellise kava raames mille alusel on ravimid toetuskõlblikud riigi ametiasutuse eelneva otsuseta) endast reklaami direktiivi 2006/114 tähenduses?

---

(1)  Nõukogu 22. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2309/93, milles sätestatakse ühenduse kord inimtervishoius ja veterinaarias kasutatavate ravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimihindamisamet (EÜT L 214, lk 1; ELT eriväljaanne 13/12, lk 151).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, lk 67; ELT eriväljaanne 13/27, lk 69).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiiv 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 84/450/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 97/7/EÜ, 98/27/EÜ ja 2002/65/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ebaausate kaubandustavade direktiiv; ELT L 149, lk 22).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta (ELT L 376, lk 21).

---

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/8

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Tallinna Ringkonnakohus (Eesti) 28 oktoobril 2013 — Statoil Fuel & Retail Eesti AS versus Tallinna Ettevõtlusamet

(Kohtuasi C-553/13)

2014/C 15/10

Kohtumenetluse keel: eesti keel

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tallinna Ringkonnakohus

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Statoil Fuel & Retail Eesti AS

Kostja: Tallinna Ettevõtlusamet

Eelotsuse küsimused

| 1) | Kas Euroopa Liidu nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ (1) artikli 1 lõikes 2 sätestatud erieesmärgina saab käsitleda ühistranspordi korraldamise rahastamist kohaliku omavalitsuse üksuse territooriumil, kui sellise ülesande täitmine ja rahastamine on kohaliku omavalitsuse kohustus? |
| --- | --- |

1)

Kas Euroopa Liidu nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ (1) artikli 1 lõikes 2 sätestatud erieesmärgina saab käsitleda ühistranspordi korraldamise rahastamist kohaliku omavalitsuse üksuse territooriumil, kui sellise ülesande täitmine ja rahastamine on kohaliku omavalitsuse kohustus?

| 2) | Kui vastus eelmisele küsimusele on jaatav, siis kas Euroopa Liidu nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ artikli 1 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et sellega on kooskõlas siseriiklikus õiguses sellise kaudse maksu ettenägemine, mida makstakse aktsiisikauba lõpptarbijale müügilt ja mida kasutatakse üksnes ühistranspordi korraldamiseks, kui ühistranspordi korraldamine on maksu saajaks oleva kohaliku omavalitsuse kohustus, mida tuleb täita sõltumata sellise kaudse maksu olemasolust, ning kogutava maksu suurusest lõpptulemusena ühistranspordi korraldamise rahastamise tase automaatselt ei sõltu, sest ühistranspordi korraldamiseks eraldatava summa suurus on täpselt kindlaks määratud nii, et kui kogutavat kaudset maksu laekub rohkem, väheneb selle võrra avaliku võimu poolt muude rahaliste vahendite eraldamine ühistranspordi korraldamiseks ning vastupidi, kui müügimaksu laekub vähem, tuleb kohaliku omavalitsuse muid rahalisi vahendeid ühistranspordi korraldamiseks selle võrra suurendada, maksu prognoositust erineva laekumise korral on aga võimalik ühistranspordi korraldamiseks tehtavate kulutuste suuruse muutmine kohaliku omavalitsuse eelarve muutmise teel? |
| --- | --- |

2)

Kui vastus eelmisele küsimusele on jaatav, siis kas Euroopa Liidu nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ artikli 1 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et sellega on kooskõlas siseriiklikus õiguses sellise kaudse maksu ettenägemine, mida makstakse aktsiisikauba lõpptarbijale müügilt ja mida kasutatakse üksnes ühistranspordi korraldamiseks, kui ühistranspordi korraldamine on maksu saajaks oleva kohaliku omavalitsuse kohustus, mida tuleb täita sõltumata sellise kaudse maksu olemasolust, ning kogutava maksu suurusest lõpptulemusena ühistranspordi korraldamise rahastamise tase automaatselt ei sõltu, sest ühistranspordi korraldamiseks eraldatava summa suurus on täpselt kindlaks määratud nii, et kui kogutavat kaudset maksu laekub rohkem, väheneb selle võrra avaliku võimu poolt muude rahaliste vahendite eraldamine ühistranspordi korraldamiseks ning vastupidi, kui müügimaksu laekub vähem, tuleb kohaliku omavalitsuse muid rahalisi vahendeid ühistranspordi korraldamiseks selle võrra suurendada, maksu prognoositust erineva laekumise korral on aga võimalik ühistranspordi korraldamiseks tehtavate kulutuste suuruse muutmine kohaliku omavalitsuse eelarve muutmise teel?

| 3) | Kui vastus eelmisele küsimusele on jaatav, siis kas Euroopa Liidu nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ artikli 1 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et sellega on kooskõlas aktsiisikauba täiendav maksustamine kaudse maksuga, mille kasutamise sihtotstarve määratakse kindlaks pärast sellise kaudse maksu maksukohustuse tekkimise aega? |
| --- | --- |

3)

Kui vastus eelmisele küsimusele on jaatav, siis kas Euroopa Liidu nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ artikli 1 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et sellega on kooskõlas aktsiisikauba täiendav maksustamine kaudse maksuga, mille kasutamise sihtotstarve määratakse kindlaks pärast sellise kaudse maksu maksukohustuse tekkimise aega?

---

(1)  Nõukogu direktiiv 2008/118/EÜ, 16. detsember 2008, mis käsitleb aktsiisi üldist korda ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/12/EMÜ (ELT L 9, lk 12)

---

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/9

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Arbitral (Portugal) 28. oktoobril 2013 — Merck Canada Inc. versus Accord Healthcare Limited jt

(Kohtuasi C-555/13)

2014/C 15/11

Kohtumenetluse keel: portugali

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal Arbitral

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Merck Canada Inc.

Kostjad: Accord Healthcare Limited, Alter SA, Labochem Ltd, Synthon BV ja Ranbaxy Portugal — Comércio e Desenvolvimento de Produtos Farmacêuticos, Unipessoal L.da.

Eelotsuse küsimus

Kas määruse (EÜ) nr 469/2009 (1) artiklit 13 võib tõlgendada nii, et selle kohaselt on lubatud, et ravimite täiendava kaitse tunnistuse najal võib patenteeritud leiutise kasutamise ainuõiguse kehtimise ajavahemik olla pikem kui 15 aastat, alates kõnealuse ravimi ühenduses turuleviimiseks esmase müügiloa andmisest (arvestamata viidatud artikli 13 lõikes 3 ettenähtud kehtivusaja pikendamise võimalust)?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrus ravimite täiendava kaitse tunnistuse kohta (kodifitseeritud versioon) (ELT L 152, lk 1).

---

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/9

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesgerichtshof (Saksamaa) 29. oktoobril 2013 — Hermann Lutz versus Elke Bäuerle, pankrotihaldur ECZ Autohandel GmbH maksejõuetusmenetluses

(Kohtuasi C-557/13)

2014/C 15/12

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesgerichtshof

Põhikohtuasja pooled

Kostja ja kassatsioonkaebuse esitaja: Hermann Lutz

Hageja ja vastustaja kassatsioonimenetluses: Elke Bäuerle, pankrotihaldur ECZ Autohandel GmbH maksejõuetusmenetluses

Eelotsuse küsimused

| 1) | Kas nõukogu 29. mai 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta (1) artikkel 13 on kohaldatav juhul, kui enne maksejõuetusmenetluse algatamist arestitud summa maksti välja alles pärast maksejõuetusmenetluse algatamist ja pankrotihaldur on selle toimingu vaidlustanud? |
| --- | --- |

1)

Kas nõukogu 29. mai 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta (1) artikkel 13 on kohaldatav juhul, kui enne maksejõuetusmenetluse algatamist arestitud summa maksti välja alles pärast maksejõuetusmenetluse algatamist ja pankrotihaldur on selle toimingu vaidlustanud?

| 2) | Kas juhul, kui esimesele küsimusele tuleb vastata jaatavalt, hõlmab määruse nr 1346/2000 artikli 13 alusel esitatav vastuväide ka aegumistähtaegu, kehtetuks tunnistamise nõude esitamise tähtaegu ja õigust lõpetavaid tähtaegu, mida näeb vaidlustatud toimingu suhtes ette kollisiooninormide järgi kindlaks määratud lõplikult kohaldamisele kuuluv õigus (lex causae)? |
| --- | --- |

2)

Kas juhul, kui esimesele küsimusele tuleb vastata jaatavalt, hõlmab määruse nr 1346/2000 artikli 13 alusel esitatav vastuväide ka aegumistähtaegu, kehtetuks tunnistamise nõude esitamise tähtaegu ja õigust lõpetavaid tähtaegu, mida näeb vaidlustatud toimingu suhtes ette kollisiooninormide järgi kindlaks määratud lõplikult kohaldamisele kuuluv õigus (lex causae)?

| 3) | Kas juhul, kui teisele küsimusele tuleb vastata jaatavalt, tuleb ka vorminõuded, mis on kohaldatavad kehtetuks tunnistamise nõude esitamisele määruse nr 1346/2000 artikli 13 tähenduses, määrata lex causae järgi või tuleb nende puhul aluseks võtta lex fori concursus? |
| --- | --- |

3)

Kas juhul, kui teisele küsimusele tuleb vastata jaatavalt, tuleb ka vorminõuded, mis on kohaldatavad kehtetuks tunnistamise nõude esitamisele määruse nr 1346/2000 artikli 13 tähenduses, määrata lex causae järgi või tuleb nende puhul aluseks võtta lex fori concursus?

---

(1)  EÜT L 160, lk 1, ELT eriväljaanne 19/01, lk 191.

---

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/9

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hovrätten för västra Sverige (Rootsi) 4. novembril 2013 — Kammaråklagaren versus Ove Ahlström, Lennart Kjellberg, Fiskeri AB Ganthi ja Fiskeri AB Nordic

(Kohtuasi C-565/13)

2014/C 15/13

Kohtumenetluse keel: rootsi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hovrätten för västra Sverige

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Kammaråklagaren

Vastustajad: Ove Ahlström, Lennart Kjellberg, Fiskeri AB Ganthi ja Fiskeri AB Nordic

Eelotsuse küsimused

| 1) | Kas Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu artikli 6 lõige 1 on ainuõiguslikkuse klausel seeläbi, et see ei võimalda ühenduse laevadel saada kalapüügiluba Maroko kalapüügipiirkonnas litsentside alusel, mida pädevad Maroko ametiasutused on väljastanud Maroko kalapüügikvoodi omanikele? |
| --- | --- |

1)

Kas Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu artikli 6 lõige 1 on ainuõiguslikkuse klausel seeläbi, et see ei võimalda ühenduse laevadel saada kalapüügiluba Maroko kalapüügipiirkonnas litsentside alusel, mida pädevad Maroko ametiasutused on väljastanud Maroko kalapüügikvoodi omanikele?

| 2) | Kas Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu artikli 6 lõige 1 on ainuõiguslikkuse klausel seeläbi, et see ei võimalda ühenduse laevade prahtimist Maroko äriühingutele laevapereta prahtimislepingu alusel (vastavalt standardile „Barecon 2001” BIMCO Standard Bareboat Charter) kalastamiseks Maroko kalapüügipiirkonnas litsentsi alusel, mille pädevad Maroko ametiasutused on väljastanud Maroko kalapüügikvoodi omanikele? |
| --- | --- |

2)

Kas Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu artikli 6 lõige 1 on ainuõiguslikkuse klausel seeläbi, et see ei võimalda ühenduse laevade prahtimist Maroko äriühingutele laevapereta prahtimislepingu alusel (vastavalt standardile „Barecon 2001” BIMCO Standard Bareboat Charter) kalastamiseks Maroko kalapüügipiirkonnas litsentsi alusel, mille pädevad Maroko ametiasutused on väljastanud Maroko kalapüügikvoodi omanikele?

| 3) | Kas vastust teisele küsimusele mõjutab see, kui prahilepingus antakse Maroko äriühingule pädevus kalalaeva haldamise ja meremeeste töölevõtmise ning tehnilise toe osas? |
| --- | --- |

3)

Kas vastust teisele küsimusele mõjutab see, kui prahilepingus antakse Maroko äriühingule pädevus kalalaeva haldamise ja meremeeste töölevõtmise ning tehnilise toe osas?

| 4) | Kas Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vaheline kalandusalane partnerlusleping tähendab seda, et paralleelselt selle lepinguga on Maroko Kuningriigil õigus arendada ja viia läbi oma tööstuslikku pelaagilist kalapüüki 29. põhjaparalleelist lõunas? Kui see on nii, siis kas leping annab Maroko Kuningriigile õiguse siseriikliku kalapüügi osas prahtida ühenduse kalalaevu või anda neile litsentse otse, ilma et oleks vaja Euroopa Ühenduse luba? |
| --- | --- |

4)

Kas Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vaheline kalandusalane partnerlusleping tähendab seda, et paralleelselt selle lepinguga on Maroko Kuningriigil õigus arendada ja viia läbi oma tööstuslikku pelaagilist kalapüüki 29. põhjaparalleelist lõunas? Kui see on nii, siis kas leping annab Maroko Kuningriigile õiguse siseriikliku kalapüügi osas prahtida ühenduse kalalaevu või anda neile litsentse otse, ilma et oleks vaja Euroopa Ühenduse luba?

---

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/10

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Förvaltningsrätten i Malmö (Rootsi) 6. novembril 2013 — Bricmate AB versus Tullverket

(Kohtuasi C-569/13)

2014/C 15/14

Kohtumenetluse keel: rootsi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Förvaltningsrätten i Malmö

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Bricmate AB

Vastustaja: Tullverket

Eelotsuse küsimused

Kas nõukogu 12. septembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 917/2011 (1), millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste plaatide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT 2011 L 238, lk 1), on kehtetu ühel järgmistest põhjustest:

| 1) | Euroopa Liidu institutsioonide läbi viidud uurimises leidus ilmseid faktivigu; |
| --- | --- |

1)

Euroopa Liidu institutsioonide läbi viidud uurimises leidus ilmseid faktivigu;

| 2) | Euroopa Liidu institutsioonide läbi viidud uurimises tehti ilmseid hindamisvigu; |
| --- | --- |

2)

Euroopa Liidu institutsioonide läbi viidud uurimises tehti ilmseid hindamisvigu;

| 3) | komisjon ei täitnud oma hoolsuskohustust ega järginud nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (2) kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT 2009 L 343, lk 51), artikli 3 lõikeid 2 ja 6; |
| --- | --- |

3)

komisjon ei täitnud oma hoolsuskohustust ega järginud nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (2) kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT 2009 L 343, lk 51), artikli 3 lõikeid 2 ja 6;

| 4) | komisjon ei täitnud talle määruse nr 1225/2009 artikli 20 lõikest 1 tulenevaid kohustusi ja eiras ettevõtja kaitseõigusi; |
| --- | --- |

4)

komisjon ei täitnud talle määruse nr 1225/2009 artikli 20 lõikest 1 tulenevaid kohustusi ja eiras ettevõtja kaitseõigusi;

| 5) | komisjon ei võtnud vastuolus määruse nr 1225/2009 artikliga 17 arvesse teavet, mida see ettevõtja andis; ja/või |
| --- | --- |

5)

komisjon ei võtnud vastuolus määruse nr 1225/2009 artikliga 17 arvesse teavet, mida see ettevõtja andis; ja/või

| 6) | komisjon rikkus oma põhjendamiskohustust (mis tuleneb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 296)? |
| --- | --- |

6)

komisjon rikkus oma põhjendamiskohustust (mis tuleneb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 296)?

---

(1)  ELT L 238, lk 1.

(2)  ELT L 343, lk 51.

---

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/10

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Amtsgericht Rüsselsheim (Saksamaa) 12. novembril 2013 — Thomas Etzold jt versus Condor Flugdienst GmbH

(Kohtuasi C-575/13)

2014/C 15/15

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Amtsgericht Rüsselsheim (Saksamaa)

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: Thomas Etzold, Sandra Etzold, Toni Lennard Etzold

Kostja: Condor Flugdienst GmbH

Eelotsuse küsimused

| 1) | Kas erakorraline asjaolu määruse (1) artikli 5 lõike 3 tähenduses peab olema vahetult seotud broneeritud lennuga? |
| --- | --- |

1)

Kas erakorraline asjaolu määruse (1) artikli 5 lõike 3 tähenduses peab olema vahetult seotud broneeritud lennuga?

| 2) | Juhul kui hilisema lennu jaoks on olulised ka eelnenud lendudel aset leidnud erakorralised asjaolud, siis kas vajalikud meetmed, mida tegutsev lennuettevõtja peab määruse artikli 5 lõike 3 kohaselt võtma, peavad olema seotud üksnes erakorralise asjaolu takistamisega või ka pikema hilinemise vältimisega? |
| --- | --- |

2)

Juhul kui hilisema lennu jaoks on olulised ka eelnenud lendudel aset leidnud erakorralised asjaolud, siis kas vajalikud meetmed, mida tegutsev lennuettevõtja peab määruse artikli 5 lõike 3 kohaselt võtma, peavad olema seotud üksnes erakorralise asjaolu takistamisega või ka pikema hilinemise vältimisega?

| 3) | Kui lennuettevõtja on enda ülesanded, mis on seotud lennukite käitamisega, usaldanud sõltumatult tegutsevatele kolmandatele isikutele, siis kas nende isikute tekitatud kahju võib pidada erakorraliseks asjaoluks määruse artikli 5 lõike 3 tähenduses? |
| --- | --- |

3)

Kui lennuettevõtja on enda ülesanded, mis on seotud lennukite käitamisega, usaldanud sõltumatult tegutsevatele kolmandatele isikutele, siis kas nende isikute tekitatud kahju võib pidada erakorraliseks asjaoluks määruse artikli 5 lõike 3 tähenduses?

| 4) | Juhul kui kolmandale küsimusele vastatakse jaatavalt, siis kas hindamisel on määravaks asjaolu, kes (lennuettevõtja, lennujaama käitaja jne) on ülesande kolmandale isikule usaldanud? |
| --- | --- |

4)

Juhul kui kolmandale küsimusele vastatakse jaatavalt, siis kas hindamisel on määravaks asjaolu, kes (lennuettevõtja, lennujaama käitaja jne) on ülesande kolmandale isikule usaldanud?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91 (ELT L 46, lk 1; ELT eriväljaanne 07/08, lk 10).

---

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/11

---

Europäisch-Iranische Handelsbank AG 19. novembril 2013 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda) 6. septembri 2013. aasta otsuse peale kohtuasjas T-434/11: Europäisch-Iranische Handelsbank AG versus Euroopa Liidu Nõukogu

(Kohtuasi C-585/13 P)

2014/C 15/16

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: Europäisch-Iranische Handelsbank AG (esindajad: solicitor S. Jeffrey, solicitor S. Ashley, solicitor A. Irvine, Rechtsanwalt H. Hohmann, D. Wyatt, QC, ja barrister R. Blakeley)

Teised menetlusosalised: Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Komisjon, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik

Apellandi nõuded

Apellant palub Euroopa Kohtul:

| — | tühistada Üldkohtu otsus apellatsioonkaebuses täpsustatud osas; |
| --- | --- |

—

tühistada Üldkohtu otsus apellatsioonkaebuses täpsustatud osas;

| — | tühistada vaidlustatud meetmed viivitamata osas, milles need on EIH suhtes kohaldatavad; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud meetmed viivitamata osas, milles need on EIH suhtes kohaldatavad;

| — | mõista nõukogult EIH-le välja Üldkohtu menetlusega ja käesoleva apellatsioonimenetlusega seotud kulud. |
| --- | --- |

—

mõista nõukogult EIH-le välja Üldkohtu menetlusega ja käesoleva apellatsioonimenetlusega seotud kulud.

Väited ja peamised argumendid

| 1) | Üldkohus rikkus õigusnormi ja jõudis nõuetega kokkusobimatule järeldusele, kui ta leidis, et EIH möönis, et ta on teinud tehinguid, millele nõukogu tema loetellu kandmisel tugines.






  — | EIH ei möönnud, et ta on teinud tehinguid, millele on viidatud nõukogu esitatud põhjendustes. |
| --- | --- | --- |

1)

Üldkohus rikkus õigusnormi ja jõudis nõuetega kokkusobimatule järeldusele, kui ta leidis, et EIH möönis, et ta on teinud tehinguid, millele nõukogu tema loetellu kandmisel tugines.

—

EIH ei möönnud, et ta on teinud tehinguid, millele on viidatud nõukogu esitatud põhjendustes.

| — | EIH väide, et ta ei ole teinud tehinguid, millele on põhjendustes viidatud, oli tema esitatud menetlusdokumentides piisavalt tõendatud ja oli seega vastuvõetav. |
| --- | --- |

—

EIH väide, et ta ei ole teinud tehinguid, millele on põhjendustes viidatud, oli tema esitatud menetlusdokumentides piisavalt tõendatud ja oli seega vastuvõetav.

| 2) | Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta leidis, et loetellu kandmise sisulised kriteeriumid olid täidetud.






  — | EIH ei möönnud, et ta on teinud tehinguid, millele nõukogu tema loetellu kandmise põhjendamisel tugines, ja nõukogu ei esitanud vastupidiseid tõendeid. |
| --- | --- | --- |

2)

Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta leidis, et loetellu kandmise sisulised kriteeriumid olid täidetud.

—

EIH ei möönnud, et ta on teinud tehinguid, millele nõukogu tema loetellu kandmise põhjendamisel tugines, ja nõukogu ei esitanud vastupidiseid tõendeid.

| — | EIH hagiavalduses viidatud tehingud ei vastanud tehingutele, millele nõukogu tema loetellu kandmise põhjendamisel tugines. |
| --- | --- |

—

EIH hagiavalduses viidatud tehingud ei vastanud tehingutele, millele nõukogu tema loetellu kandmise põhjendamisel tugines.

| — | EIH väide, et teatud tehingud jäävad EL sanktsioonide korra kohaldamisalast välja (nimelt maksed külmutatud kontodele), oli piisavalt tõendatud ja seega vastuvõetav. |
| --- | --- |

—

EIH väide, et teatud tehingud jäävad EL sanktsioonide korra kohaldamisalast välja (nimelt maksed külmutatud kontodele), oli piisavalt tõendatud ja seega vastuvõetav.

| — | EIH ei jätnud esitamata tõendeid lubade kohta, mis talle on antud nõukogu määruse (EÜ) nr 423/2007 (1) artiklite 8-10 alusel, või piisavaid tõendeid lubade kohta, mis talle on antud nõukogu määruse (EL) nr 961/2010 (2) artikli 21 alusel, tehingute jaoks, mis toimusid pärast 2. septembrit 2010. |
| --- | --- |

—

EIH ei jätnud esitamata tõendeid lubade kohta, mis talle on antud nõukogu määruse (EÜ) nr 423/2007 (1) artiklite 8-10 alusel, või piisavaid tõendeid lubade kohta, mis talle on antud nõukogu määruse (EL) nr 961/2010 (2) artikli 21 alusel, tehingute jaoks, mis toimusid pärast 2. septembrit 2010.

| — | Nn kolmanda viisi tehingud kiitis heaks pädev siseriiklik asutus, kes vastutab sanktsioonide täideviimise eest Saksamaal ja EIH üle järelevalve teostamise eest (Bundesbank), ning Üldkohus leidis ekslikult, et Bundesbank on oma pädevust ületanud ja et EIH oleks pidanud kahtluse alla seadma Bundesbanki pädevuse anda selliseid heakskiite, nagu ta andis. |
| --- | --- |

—

Nn kolmanda viisi tehingud kiitis heaks pädev siseriiklik asutus, kes vastutab sanktsioonide täideviimise eest Saksamaal ja EIH üle järelevalve teostamise eest (Bundesbank), ning Üldkohus leidis ekslikult, et Bundesbank on oma pädevust ületanud ja et EIH oleks pidanud kahtluse alla seadma Bundesbanki pädevuse anda selliseid heakskiite, nagu ta andis.

| 3) | Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta lükkas tagasi EIH väite õiguspärase ootuse/õiguskindluse kohta.






  — | Üldkohus käsitles toimikus sisalduvaid asjaolusid vääralt ja leidis ekslikult, et EIH oleks pidanud ette nägema, et ta kantakse loetellu Bundesbanki antud siduvate tagatiste järgimise tõttu. |
| --- | --- | --- |

3)

Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta lükkas tagasi EIH väite õiguspärase ootuse/õiguskindluse kohta.

—

Üldkohus käsitles toimikus sisalduvaid asjaolusid vääralt ja leidis ekslikult, et EIH oleks pidanud ette nägema, et ta kantakse loetellu Bundesbanki antud siduvate tagatiste järgimise tõttu.

| — | Üldkohus leidis ekslikult, et EIH ei või tugineda õiguspärase ootuse kaitse põhimõttele, kuna Bundesbank on oma pädevust ületanud, sest apellant leiab, et Bundesbank ei ületanud oma pädevust ja isegi kui ta oleks seda teinud, ei välistaks see võimalust tugineda õiguspärase ootuse kaitse põhimõttele. |
| --- | --- |

—

Üldkohus leidis ekslikult, et EIH ei või tugineda õiguspärase ootuse kaitse põhimõttele, kuna Bundesbank on oma pädevust ületanud, sest apellant leiab, et Bundesbank ei ületanud oma pädevust ja isegi kui ta oleks seda teinud, ei välistaks see võimalust tugineda õiguspärase ootuse kaitse põhimõttele.

| — | Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta leidis, et asjakohased õigusnormid, mille alusel EIH loetellu kanti, olid üheselt mõistetavad. |
| --- | --- |

—

Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta leidis, et asjakohased õigusnormid, mille alusel EIH loetellu kanti, olid üheselt mõistetavad.

| 4) | Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta leidis, et EIH ei või enda loetellu kandmise vaidlustamisel tugineda nõukogu määruse (EL) nr 961/2010 artikli 32 lõikele 2 ja et EIH-le määratud sanktsioonid tagavad ennetava toime, mida Bundesbankil ei ole võimalik saavutada seeläbi, et ta enam ei kiida heaks kolmanda viisi tehinguid või ei anna enam neile luba.






  — | Juhul kui (mis on välistatud) EIH oleks tegutsenud ebaseaduslikult, oleks artikli 32 lõige 2 välistanud EIH loetellu kandmise, kuna ta tegutses täielikult kooskõlas Bundesbanki nõuannete ja suunistega ning ta ei teadnud ja tal ei olnud ka põhjust mõistlikult kahtlustada, et ta on tegutsenud õigusvastaselt. |
| --- | --- | --- |

4)

Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta leidis, et EIH ei või enda loetellu kandmise vaidlustamisel tugineda nõukogu määruse (EL) nr 961/2010 artikli 32 lõikele 2 ja et EIH-le määratud sanktsioonid tagavad ennetava toime, mida Bundesbankil ei ole võimalik saavutada seeläbi, et ta enam ei kiida heaks kolmanda viisi tehinguid või ei anna enam neile luba.

—

Juhul kui (mis on välistatud) EIH oleks tegutsenud ebaseaduslikult, oleks artikli 32 lõige 2 välistanud EIH loetellu kandmise, kuna ta tegutses täielikult kooskõlas Bundesbanki nõuannete ja suunistega ning ta ei teadnud ja tal ei olnud ka põhjust mõistlikult kahtlustada, et ta on tegutsenud õigusvastaselt.

| — | EIH-le piiravate meetmete kehtestamine oli ebaproportsionaalne, kuna oleks olnud võimalik kasutada proportsionaalsemaid meetmeid, kuivõrd kui nõukogu leidis, et Saksa õigusnormid oleks tulnud uuest läbi vaadata või neid ka muuta, oleks ta võinud vastava ettepaneku Saksa ametiasutustele teha ja Saksa asutused oleksid olnud kohustatud tegema koostööd vastavalt lojaalse koostöö kohustusele, mida Üldkohus ekslikult ei võtnud arvesse. |
| --- | --- |

—

EIH-le piiravate meetmete kehtestamine oli ebaproportsionaalne, kuna oleks olnud võimalik kasutada proportsionaalsemaid meetmeid, kuivõrd kui nõukogu leidis, et Saksa õigusnormid oleks tulnud uuest läbi vaadata või neid ka muuta, oleks ta võinud vastava ettepaneku Saksa ametiasutustele teha ja Saksa asutused oleksid olnud kohustatud tegema koostööd vastavalt lojaalse koostöö kohustusele, mida Üldkohus ekslikult ei võtnud arvesse.

| — | Üldkohus rikkus ka õigusnormi ja jõudis toimikus sisalduvate dokumentidega vastuolus oleva järelduseni, kui ta leidis, et piiravad meetmed olid proportsionaalsed, sest EIH juhul ilmnesid asjakohased tehingud alles tagantjärele. Esiteks kiitis Bundesbank kolmanda viisi heaks enne, kui EIH kooskõlas selle heakskiiduga tegutsema asus. Teiseks, kui kolmanda viisi tehingutele antud heakskiidu Bundesbanki poolt uuesti läbivaatamine oleks kaasa toonud Bundesbanki seisukoha muutumise, oleks sellel olnud ennetav toime kõigile tulevastele tehingutele. |
| --- | --- |

—

Üldkohus rikkus ka õigusnormi ja jõudis toimikus sisalduvate dokumentidega vastuolus oleva järelduseni, kui ta leidis, et piiravad meetmed olid proportsionaalsed, sest EIH juhul ilmnesid asjakohased tehingud alles tagantjärele. Esiteks kiitis Bundesbank kolmanda viisi heaks enne, kui EIH kooskõlas selle heakskiiduga tegutsema asus. Teiseks, kui kolmanda viisi tehingutele antud heakskiidu Bundesbanki poolt uuesti läbivaatamine oleks kaasa toonud Bundesbanki seisukoha muutumise, oleks sellel olnud ennetav toime kõigile tulevastele tehingutele.

---

(1)  Nõukogu 19. aprilli 2007. aasta määrus (EÜ) nr 423/2007, mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid (ELT L 103, lk 1).

(2)  Nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta määrus (EL) nr 961/2010, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 423/2007 (ELT L 281, lk 1).

---

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/12

---

Banco Bilbao Vizcaya Argentaria, S.A. 20. novembril 2013 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kaheksas koda) 9. septembri 2013. aasta määruse peale kohtuasjas T-429/11: Banco Bilbao Vizcaya Argentaria versus komisjon

(Kohtuasi C-587/13 P)

2014/C 15/17

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Apellant: Banco Bilbao Vizcaya Argentaria, S.A. (esindajad: advokaadid J. Ruiz Calzado, M. Núñez Müller ja J. Domínguez Pérez)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon

Apellandi nõuded

| — | tühistada vaidlustatud kohtumäärus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud kohtumäärus;

| — | tunnistada tühistamishagi kohtuasjas T-429/11 vastuvõetavaks ja suunata kohtuasi tagasi Üldkohtusse sisulise otsuse tegemiseks; ja |
| --- | --- |

—

tunnistada tühistamishagi kohtuasjas T-429/11 vastuvõetavaks ja suunata kohtuasi tagasi Üldkohtusse sisulise otsuse tegemiseks; ja

| — | mõista kõik kohtukulud kummaski kohtuastmes välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud kummaski kohtuastmes välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

| 1) | Üldkohus rikkus Liidu õigust, tõlgendades vääralt kohtupraktikat, mis käsitleb tegeliku abisaaja mõistet, selleks et analüüsida hagide vastuvõetavaust, mis esitati otsuste peale, millega tunnistatakse abikava ebaseaduslikuks ja kokkusobimatuks. Täpsemalt:






  — | Üldkohus tõlgendas vääralt kohtupraktikat, mis käsitleb tegeliku abisaaja mõistet ja moonutas fakte, kui kohaldas seda hageja tehingutele, mis leidsid aset pärast 21. detsembrit 2007; |
| --- | --- | --- |

1)

Üldkohus rikkus Liidu õigust, tõlgendades vääralt kohtupraktikat, mis käsitleb tegeliku abisaaja mõistet, selleks et analüüsida hagide vastuvõetavaust, mis esitati otsuste peale, millega tunnistatakse abikava ebaseaduslikuks ja kokkusobimatuks. Täpsemalt:

—

Üldkohus tõlgendas vääralt kohtupraktikat, mis käsitleb tegeliku abisaaja mõistet ja moonutas fakte, kui kohaldas seda hageja tehingutele, mis leidsid aset pärast 21. detsembrit 2007;

| — | Üldkohus rikkus samuti õigusnormi seoses tehingutega, mis leidsid aset enne 21. detsembrit 2007, tõlgendades tegeliku abisaaja mõistet kohtupraktikas. |
| --- | --- |

—

Üldkohus rikkus samuti õigusnormi seoses tehingutega, mis leidsid aset enne 21. detsembrit 2007, tõlgendades tegeliku abisaaja mõistet kohtupraktikas.

| 2) | Üldkohus rikkus õigusnormi, tõlgendades ELTL artikli 263 neljanda lõigu lõpuosa. Üldkohus rikkus õigusnormi, kinnitades et sellised riigiabi kavasid käsitlevad otsused nagu vaidlusalune otsus, nõuavad rakendusmeetmeid asutamislepingu uue sätte tähenduses. |
| --- | --- |

2)

Üldkohus rikkus õigusnormi, tõlgendades ELTL artikli 263 neljanda lõigu lõpuosa. Üldkohus rikkus õigusnormi, kinnitades et sellised riigiabi kavasid käsitlevad otsused nagu vaidlusalune otsus, nõuavad rakendusmeetmeid asutamislepingu uue sätte tähenduses.

| 3) | Üldkohus rikkus õigusnormi, tehes otsuse, mis rikub õigust tõhusale õiguskaitsevahendile. Vaidlustatud kohtumäärus lähtub selle õiguse puhtalt teoreetilisest mõistest, mis takistab apellandil kasutada tavapärastel tingimustel ja seaduslikult eelotsusemenetlust, et asjaomast otsust vaidlustada. |
| --- | --- |

3)

Üldkohus rikkus õigusnormi, tehes otsuse, mis rikub õigust tõhusale õiguskaitsevahendile. Vaidlustatud kohtumäärus lähtub selle õiguse puhtalt teoreetilisest mõistest, mis takistab apellandil kasutada tavapärastel tingimustel ja seaduslikult eelotsusemenetlust, et asjaomast otsust vaidlustada.

---

Üldkohus

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/14

---

Üldkohtu 28. novembri 2013. aasta otsus — Lorenz Shoe Group versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Fuzhou Fuan Leather Plastics Clothing Making (Ganeder)

(Kohtuasi T-374/09) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Vastulausemenetlus - Ühenduse sõnamärgi Ganeder taotlus - Varasem ühenduse sõnamärk Ganter - Suhteline keeldumispõhjus - Tähiste sarnasus - Segiajamise tõenäosus - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b)

2014/C 15/18

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Lorenz Shoe Group AG (Taufkirchen an der Pram, Austria) (esindajad: advokaat M. Douglas, hiljem advokaat N. Hebeis)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindajad: R. Pethke ja A. Schifko)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: Fuzhou Fuan Leather Plastics Clothing Making Co. Ltd (Cangshan Fuzhou, Hiina) (esindaja: advokaat A. Paschke)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 16. juuli 2009. aasta otsuse (asi R 1289/2008-1) peale, mis käsitles shoe fashion group Lorenz AG ja Fuzhou Fuan Leather Plastics Clothing Making Co. Ltd vahelist vastulausemenetlust

Resolutsioon

| 1) | Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 16. juuli 2009. aasta otsus (asi R 1289/2008-1). |
| --- | --- |

1)

Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 16. juuli 2009. aasta otsus (asi R 1289/2008-1).

| 2) | Jätta ühtlustamisameti kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Lorenz Shoe Group AG kohtukulud. |
| --- | --- |

2)

Jätta ühtlustamisameti kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Lorenz Shoe Group AG kohtukulud.

| 3) | Jätta Fuzhou Fuan Leather Plastics Clothing Making Co. Ltd kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3)

Jätta Fuzhou Fuan Leather Plastics Clothing Making Co. Ltd kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 282, 21.11.2009.

---

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/14

---

Üldkohtu 28. novembri 2013. aasta otsus — Herbacin cosmetic versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Laboratoire Garnier (HERBA SHINE)

(Kohtuasi T-34/12) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Vastulausemenetlus - Ühenduse sõnamärgi HERBA SHINE taotlus - Varasem siseriiklik, ühenduse ja rahvusvaheline sõnamärk Herbacin - Suhteline keeldumispõhjus - Varasemate kaubamärkide tegelik kasutamine - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 42 lõiked 2 ja 3 - Põhjendamiskohustus - Määruse nr 207/2009 artikkel 75)

2014/C 15/19

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Herbacin cosmetic GmbH (Wutha-Farnroda, Saksamaa) (esindaja: advokaat J. Eberhardt)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: D. Walicka)

Teine menetluspool ühtlustamisameti apellatsioonikojas: Laboratoire Garnier et Cie (Pariis, Prantsusmaa)

Ese

Hagi, mis on esitatud Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 22. novembri 2011. aasta otsuse R 2255/2010-1 peale, mis puudutab Herbacin cosmetic GmbH ja Laboratoire Garnier et Cie vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

| 1) | Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 22. novembri 2011. aasta otsus R 2255/2010-1. |
| --- | --- |

1)

Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 22. novembri 2011. aasta otsus R 2255/2010-1.

| 2) | Mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

2)

Mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

---

(1)  ELT C 80, 17.3.2012.

---

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/15

---

Üldkohtu 28. novembri 2013. aasta otsus — Vitaminaqua versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Energy Brands (vitaminaqua)

(Kohtuasi T-410/12) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Vastulausemenetlus - Ühenduse kujutismärgi vitaminaqua taotlus - Varasemad siseriiklikud sõnamärgid VITAMINWATER - Varasem ühenduse kujutismärk GLACEAU vitamin water - Segiajamise tõenäosus - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikkel 8 lõige 1 punkt b)

2014/C 15/20

Kohtumenetluse keel: ungari

Pooled

Hageja: Vitaminaqua Ltd (London, Ühendkuningriik) (esindaja: advokaat A. Krajnyák)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindajad: J. Németh ja D. Walicka)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: Energy Brands, Inc (Whitestone, Ameerika Ühendriigid) (esindajad: advokaadid S. Malynicz, D. Stone ja L. Ritchie)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja otsuse peale (asi R 997/2011-1), mis on tehtud Energy Brands Inc ja Vitaminaqua Ltd vahelises vastulausemenetluses.

Resolutsioon

| 1) | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1)

Jätta hagi rahuldamata.

| 2) | Mõista kohtukulud välja Vitaminaqua Ltd-lt. |
| --- | --- |

2)

Mõista kohtukulud välja Vitaminaqua Ltd-lt.

---

(1)  ELT C 355, 17.11.2012.

---

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/15

---

Üldkohtu 28. novembri 2013. aasta otsus — Gaumina versus EIGE

(Kohtuasi T-424/12) (1)

(Teenuste riigihanked - Hankemenetlus - EIGE teavitustegevuseks tugiteenuste osutamine - Pakkuja pakkumuse tagasilükkamine - Põhjendamiskohustus)

2014/C 15/21

Kohtumenetluse keel: leedu

Pooled

Hageja: UAB Gaumina (Vilnius, Leedu) (esindajad: advokaadid S. Aviža ja D. Soloveičikas)

Kostja: Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE) (esindajad: V. Langbakk, keda abistasid advokaadid J. Stuyck ja A.-M. Vandromme)

Ese

Nõue tühistada Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) 26. juuli 2012. aasta otsus, millega lükati tagasi hageja pakkumus hankemenetluses EIGE/2012/ADM/13.

Resolutsioon

| 1) | Tühistada Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) 26. juuli 2012. aasta otsus, millega lükati tagasi UAB Gaumina pakkumus hankemenetluses EIGE/2012/ADM/13. |
| --- | --- |

1)

Tühistada Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) 26. juuli 2012. aasta otsus, millega lükati tagasi UAB Gaumina pakkumus hankemenetluses EIGE/2012/ADM/13.

| 2) | Mõista Gaumina kohtukulud välja EIGElt, kes kannab ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

2)

Mõista Gaumina kohtukulud välja EIGElt, kes kannab ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 373, 1.12.2012.

---

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/16

---

Üldkohtu 18. novembri 2013. aasta määrus — Trabelsi versus Nõukogu

(Kohtuasi T-162/12) (1)

(Ühine välis- ja julgeolekupoliitika - Teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravad meetmed seoses olukorraga Tuneesias - Rahaliste vahendite külmutamise pikendamine - Rahaliste vahendite esialgsete külmutamismeetmete tühistamine - Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

2014/C 15/22

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Mohamed Trabelsi (Pariis, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat A. Tekari)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: G. Étienne ja M. Bishop)

Ese

Nõue tühistada nõukogu 27. jaanuari 2012. aasta otsus 2012/50/ÜVJP, millega muudetakse otsust 2011/72/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Tuneesias (ELT L 27, lk 11), osas, milles see puudutab hagejat.

Resolutsioon

| 1) | Otsuse tegemise vajadus on ära langenud. |
| --- | --- |

1)

Otsuse tegemise vajadus on ära langenud.

| 2) | Mõista kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult. |
| --- | --- |

2)

Mõista kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult.

---

(1)  ELT C 355, 17.11.2012.

---

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/16

---

Üldkohtu 11. novembri 2013. aasta määrus — Mory jt versus Komisjon

(Kohtuasi T-545/12) (1)

(Tühistamishagi - Riigiabi - Tava- ja kiirsaadetised - Otsus mitte laiendada tagasimaksmise kohustust abi saaja, kelle suhtes on algatatud pankrotimenetlus, potentsiaalsele ostjale - Põhjendatud huvi puudumine - Vastuvõetamatus)

2014/C 15/23

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: Mory SA (Pantin, Prantsusmaa); Mory Team (Pantin); Superga Invest, varem Compagnie française superga d’investissement dans le service (CFSIS) (Miraumont, Prantsusmaa) (esindajad: advokaadid B. Vatiert ja F. Loubières)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: T. Maxian Rusche ja B. Stromsky)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 4. aprilli 2012. aasta otsus K(2012) 2401 lõplik, mis puudutab kontserni Sernam vara üleandmist tema pankrotimenetluse käigus.

Resolutsioon

| 1) | Jätta hagiavaldus käiguta. |
| --- | --- |

1)

Jätta hagiavaldus käiguta.

| 2) | Puudub vajadus lahendada Prantsuse Vabariigi ja Calbersoni menetlusse astumise avaldusi. |
| --- | --- |

2)

Puudub vajadus lahendada Prantsuse Vabariigi ja Calbersoni menetlusse astumise avaldusi.

| 3) | Jätta Mory SA, Mory Teami ja Superga Investi kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud. |
| --- | --- |

3)

Jätta Mory SA, Mory Teami ja Superga Investi kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud.

| 4) | Jätta menetlusse astujate Prantsuse Vabariik ja Calberson kohtukulud nende endi kanda. |
| --- | --- |

4)

Jätta menetlusse astujate Prantsuse Vabariik ja Calberson kohtukulud nende endi kanda.

---

(1)  ELT C 71, 9.3.2013.

---

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/17

---

Üldkohtu 19. novembri 2013. aasta määrus — 1. garantovaná versus komisjon

(Kohtuasi T-42/13) (1)

(Tühistamishagi - Konkurents - Keelatud kokkulepped - Terase- ja gaasitööstuse jaoks ette nähtud kaltsiumkarbiidi ja magneesiumi turg EMP-s, välja arvatud Iirimaa, Hispaania, Portugal ja Ühendkuningriik - Trahvid - Viivitusintress - Vaidlustamatu akt - Vastuvõetamatus)

2014/C 15/24

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: 1. garantovaná a.s. (Bratislava, Slovakkia) (esindajad: solicitor M. Powell, barrister G. Forwood, advokaadid M. Staroň ja P. Hodál, hiljem K. Lasok, QC, barrister J. Holmes, barrister B. Hartnett ja advokaat O. Geiss)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: V. Bottka, F. Dintilhac ja N. von Lingen)

Ese

Nõue tühistada otsus, mis väidetavalt sisaldub Euroopa Komisjoni 21. detsembri 2012. aasta kirjas (juhtum COMP/39.396 — Terase- ja gaasitööstusele mõeldud kaltsiumkarbiidil ja magneesiumil põhinevad reaktiivid), milles komisjon nõuab hagejalt komisjoni 22. juuli 2009. aasta otsusega K(2009) 5791 (lõplik) (EÜ) artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta hagejale määratud trahvi tasumata osa maksmist koos viivisega või komisjoni kasuks selle summa ulatuses pangagarantii esitamist.

Resolutsioon

| 1) | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1)

Jätta hagi rahuldamata.

| 2) | Jätta 1. garantovaná kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud. |
| --- | --- |

2)

Jätta 1. garantovaná kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud.

---

(1)  ELT C 79, 16.3.2013.

---

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/17

---

Üldkohtu 14. novembri 2013. aasta määrus — Marcuccio versus komisjon

(Kohtuasi T-229/13 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Avalik teenistus - Esimeses kohtuastmes hagi läbi vaatamata jätmine ilmselge vastuvõetamatuse tõttu - Faksi teel edastud hagi ja hiljem esitatud originaal ei ole identsed - Originaali esitamine pärast tähtaja möödumist - Hilinenult esitatud hagi - Ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus)

2014/C 15/25

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Luigi Marcuccio (Tricase, Itaalia) (esindaja: advokaat G. Cipressa)

Teine menetluspool: Euroopa Komisjon (esindajad: C. Berardis-Kayser ja G. Gattinara, keda abistab advokaat A. Dal Ferro)

Ese

Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (esimene koda) 21. veebruari 2013. aasta määruse peale kohtuasjas F-113/11: Marcuccio vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata), millega palutakse see kohtumäärus tühistada

Resolutsioon

| 1) | Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. |
| --- | --- |

1)

Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

| 2) | Jätta Luigi Marcuccio kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud käesolevas menetlusastmes. |
| --- | --- |

2)

Jätta Luigi Marcuccio kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud käesolevas menetlusastmes.

---

(1)  ELT C 171, 15.6.2013.

---

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/18

---

Üldkohtu 14. novembri 2013. aasta määrus — Marcuccio versus komisjon

(Kohtuasi T-283/13 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Avalik teenistus - Esimeses kohtuastmes hagi läbi vaatamata jätmine ilmselge vastuvõetamatuse tõttu - Asjaolu, et faksi teel esitatud hagiavaldus ei kattu täielikult hiljem esitatud originaaldokumendiga - Originaaldokumendi esitamine pärast tähtaja möödumist - Hilinenult esitatud hagi - Ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus)

2014/C 15/26

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Luigi Marcuccio (Tricase, Itaalia) (esindaja: advokaat G. Cipressa)

Teine menetluspool: Euroopa Komisjon (esindajad: C. Berardis-Kayser ja G. Gattinara)

Ese

Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (kolmas koda) 11. märtsi 2013. aasta määruse peale kohtuasjas F-131/12: Marcuccio vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata), nõudega see määrus tühistada.

Resolutsioon

| 1) | Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. |
| --- | --- |

1)

Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

| 2) | Jätta L. Marcuccio käesoleva kohtuastme kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud käesolevas kohtuastmes. |
| --- | --- |

2)

Jätta L. Marcuccio käesoleva kohtuastme kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud käesolevas kohtuastmes.

---

(1)  ELT C 207, 20.7.2013.

---

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/18

---

Üldkohtu 14. novembri 2013. aasta määrus — Marcuccio versus komisjon

(Kohtuasi T-284/13 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Avalik teenistus - Esimeses kohtuastmes hagi läbi vaatamata jätmine ilmselge vastuvõetamatuse tõttu - Asjaolu, et faksi teel esitatud hagiavaldus ei kattu täielikult hiljem esitatud originaaldokumendiga - Originaaldokumendi esitamine pärast tähtaja möödumist - Hilinenult esitatud hagi - Ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus)

2014/C 15/27

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Luigi Marcuccio (Tricase, Itaalia) (esindaja: advokaat G. Cipressa)

Teine menetluspool: Euroopa Komisjon (esindajad: C. Berardis-Kayser ja G. Gattinara, keda abistas advokaat A. Dal Ferro)

Ese

Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (kolmas koda) 11. märtsi 2013. aasta määruse peale kohtuasjas F-17/12: Marcuccio vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata), nõudega see määrus tühistada.

Resolutsioon

| 1) | Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. |
| --- | --- |

1)

Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

| 2) | Jätta L. Marcuccio käesoleva kohtuastme kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud käesolevas kohtuastmes. |
| --- | --- |

2)

Jätta L. Marcuccio käesoleva kohtuastme kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud käesolevas kohtuastmes.

---

(1)  ELT C 207, 20.7.2013.

---

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/19

---

Üldkohtu presidendi 11. novembri 2013. aasta määrus — CSF versus Komisjon

(Kohtuasi T-337/13 R)

(Ajutiste meetmete kohaldamine - Tarbijate ja töötajate tervise ja turvalisuse kaitse masinate kasutamisest tulenevate ohtude eest - Taani ametivõimude võetud meede, millega keelustati teatavat liiki mitmeotstarbelised pinnaseteisaldusmasinad, millel ei ole sobivat kaitsekonstruktsiooni - Komisjoni otsus, millega meede tunnistatakse põhjendatuks - Taotlus kohaldamine peatada - Kiireloomulisuse puudumine)

2014/C 15/28

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: CSF Srl (Grumolo delle Abbadesse, Itaalia) (esindajad: advokaadid R. Santoro, S. Armellini ja R. Bugaro)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: G. Zavvos, keda abistab M. Pappalardo)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 8. aprilli 2013. aasta otsus 2013/173/EL, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/42/EÜ artikli 11 alusel Taani riigi poolt võetud meetme kohta, millega keelustati teatavat liiki mitmeotstarbelised pinnaseteisaldusmasinad (teatavaks tehtud numbri C(2013) 1874) all.

Resolutsioon

| 1) | Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata. |
| --- | --- |

1)

Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata.

| 2) | Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi. |
| --- | --- |

2)

Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi.

---

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/19

---

2. oktoobril 2013 esitatud hagi — Inclusion Alliance for Europe versus komisjon

(Kohtuasi T-539/13)

2014/C 15/29

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Inclusion Alliance for Europe GEIE (Bukarest, Rumeenia) (esindaja: advokaat S. Famiani)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Euroopa Komisjoni 17. juuli 2013. aasta otsus, millega ta nõudis kokku 212 411,89 euro suuruse summa tasumist: projekti nr 224482 eest nimetusega MARE (80 352,07 eurot), projekti nr 216820 eest nimetusega SENIOR (53 138,40 eurot) ja projekti nr 225010 eest nimetusega ECRN (78 231,42 eurot); ja |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Komisjoni 17. juuli 2013. aasta otsus, millega ta nõudis kokku 212 411,89 euro suuruse summa tasumist: projekti nr 224482 eest nimetusega MARE (80 352,07 eurot), projekti nr 216820 eest nimetusega SENIOR (53 138,40 eurot) ja projekti nr 225010 eest nimetusega ECRN (78 231,42 eurot); ja

| — | mõista Euroopa komisjonilt välja hüvitis varalise ja mittevaralise kahju eest summas 3 000 000 eurot või muu summa, mille suurus määratakse kohtumenetluse käigus, ühtlasi mõista temalt välja kohtukulud koos intressiga, arvestades inflatsiooniga väljamõistetud summalt. |
| --- | --- |

—

mõista Euroopa komisjonilt välja hüvitis varalise ja mittevaralise kahju eest summas 3 000 000 eurot või muu summa, mille suurus määratakse kohtumenetluse käigus, ühtlasi mõista temalt välja kohtukulud koos intressiga, arvestades inflatsiooniga väljamõistetud summalt.

Väited ja peamised argumendid

Käesolevas asjas hagi esitanud äriühing, kes osales kolmes projektis, mis on heaks kiidetud Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007-2013) alusel, vaidlustab komisjoni otsuse nõuda antud abi osaliselt tagasi.

Hagi põhjenduseks esitab hageja kaheksa väidet.

| 1) | Esimene väide, et 2010. aasta finantsjuhend ei ole projektidele MARE ja SENIOR kohaldatav ega tekita nende suhtes tagajärgi.






  — | Selles osas tugineb hageja 2010. aasta finantsjuhendi tagasiulatuva jõu puudumisele, nii et oleks tulnud kohaldada 2007. aasta juhendeid, mis kehtisid lepingute allakirjutamise ajal. |
| --- | --- | --- |

1)

Esimene väide, et 2010. aasta finantsjuhend ei ole projektidele MARE ja SENIOR kohaldatav ega tekita nende suhtes tagajärgi.

—

Selles osas tugineb hageja 2010. aasta finantsjuhendi tagasiulatuva jõu puudumisele, nii et oleks tulnud kohaldada 2007. aasta juhendeid, mis kehtisid lepingute allakirjutamise ajal.

| 2) | Teine väide, et Euroopa Komisjon ja auditi eest vastutav äriühing keeldusid arvestamast hageja õigust olla ära kuulatud.






  — | Selles osas väidab hageja, et Euroopa Komisjon eiras lepingu II lisa nõudeid nii selles osas, mis puudutab õigust olla ära kuulatud, kui ka selles, mis puudutab aruannete esitamise tähtaegadest kinnipidamist. |
| --- | --- | --- |

2)

Teine väide, et Euroopa Komisjon ja auditi eest vastutav äriühing keeldusid arvestamast hageja õigust olla ära kuulatud.

—

Selles osas väidab hageja, et Euroopa Komisjon eiras lepingu II lisa nõudeid nii selles osas, mis puudutab õigust olla ära kuulatud, kui ka selles, mis puudutab aruannete esitamise tähtaegadest kinnipidamist.

| 3) | Kolmas väide, et komisjon on suhetes hagejaga rikkunud koostöö ja vastastikuse usalduse põhimõtet, eeskätt on tegemist väärhalduse ja kahtlustava hoiakuga, mis on kahjustav. |
| --- | --- |

3)

Kolmas väide, et komisjon on suhetes hagejaga rikkunud koostöö ja vastastikuse usalduse põhimõtet, eeskätt on tegemist väärhalduse ja kahtlustava hoiakuga, mis on kahjustav.

| 4) | Neljas väide, et nõuded, mida väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suhtes projekti kulude tunnustamisel kohaldatakse, on ebakindlad.






  — | Selles osas väidab hageja, et Euroopa Komisjon ei toonita ohtu, mis seondub raamatupidamissüsteemi veamehhanismidega, mis võivad viia projekti kõigi kulude tunnustamisest keeldumiseni. |
| --- | --- | --- |

4)

Neljas väide, et nõuded, mida väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suhtes projekti kulude tunnustamisel kohaldatakse, on ebakindlad.

—

Selles osas väidab hageja, et Euroopa Komisjon ei toonita ohtu, mis seondub raamatupidamissüsteemi veamehhanismidega, mis võivad viia projekti kõigi kulude tunnustamisest keeldumiseni.

| 5) | Viies väide, et ei ole kohaldatud Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni standardeid ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate auditeerimise valdkonnas kehtivaid Euroopa õigusakte. |
| --- | --- |

5)

Viies väide, et ei ole kohaldatud Rahvusvahelise Arvestusekspertide Föderatsiooni standardeid ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate auditeerimise valdkonnas kehtivaid Euroopa õigusakte.

| 6) | Kuues väide, et projekti kulud on abikõlblikud ja auditi hinnangud puuduvad. |
| --- | --- |

6)

Kuues väide, et projekti kulud on abikõlblikud ja auditi hinnangud puuduvad.

| 7) | Seitsmes väide, et auditi eest vastutav äriühing rajas kulude tunnustamisest keeldumist puudutavad järeldused peamiselt asjaolule, et kasutati eranditult vaid tööajatabeleid.






  — | Selles osas väidab hageja, et audiitorid keeldusid tunnustamast teatud reisikulusid, kuna need ei sisaldunud esialgses planeerimisdokumendis (Dow), samas kui on tavapärane, et projektide töökavasid aasta-aastalt täpsustatakse. |
| --- | --- | --- |

7)

Seitsmes väide, et auditi eest vastutav äriühing rajas kulude tunnustamisest keeldumist puudutavad järeldused peamiselt asjaolule, et kasutati eranditult vaid tööajatabeleid.

—

Selles osas väidab hageja, et audiitorid keeldusid tunnustamast teatud reisikulusid, kuna need ei sisaldunud esialgses planeerimisdokumendis (Dow), samas kui on tavapärane, et projektide töökavasid aasta-aastalt täpsustatakse.

| 8) | Kaheksas väide, et hagejal on seaduslik õigus saada tasu korrektselt ellu viidud tegevuse eest ja et Euroopa Komisjon on alusetult rikastunud.






  — | Selles osas väidab hageja, et projektide MARE, SENIOR ja ECNR töötulemused on Euroopa Komisjonile ettenähtud tähtaegade jooksul üle antud, komisjon võttis saavutatud suurepärased töötulemused täieliku heakskiiduga vastu ning Euroopa Komisjoni vastava valdkonna volinik kiitis need heaks ja andis oma allkirja, samuti pikendati ECNR projekti veel kuueks kuuks, kuna tehtud töö oli seda väärt. Projektide kõigi kulude tunnustamisest keeldumine läheb seega vastuollu seadusliku õigusega saada tehtud töö eest tasu ja toob kaasa Euroopa Komisjoni alusetu rikastumise. |
| --- | --- | --- |

8)

Kaheksas väide, et hagejal on seaduslik õigus saada tasu korrektselt ellu viidud tegevuse eest ja et Euroopa Komisjon on alusetult rikastunud.

—

Selles osas väidab hageja, et projektide MARE, SENIOR ja ECNR töötulemused on Euroopa Komisjonile ettenähtud tähtaegade jooksul üle antud, komisjon võttis saavutatud suurepärased töötulemused täieliku heakskiiduga vastu ning Euroopa Komisjoni vastava valdkonna volinik kiitis need heaks ja andis oma allkirja, samuti pikendati ECNR projekti veel kuueks kuuks, kuna tehtud töö oli seda väärt. Projektide kõigi kulude tunnustamisest keeldumine läheb seega vastuollu seadusliku õigusega saada tehtud töö eest tasu ja toob kaasa Euroopa Komisjoni alusetu rikastumise.

---

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/20

---

Üldkohtu 11. novembri 2013. aasta määrus — EuroChem MCC versus Nõukogu

(Kohtuasi T-234/08) (1)

2014/C 15/30

Kohtumenetluse keel: inglise

Esimese koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 209, 15.8.2008.

---

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/20

---

Üldkohtu 11. novembri 2013. aasta määrus — Prantsusmaa versus komisjon

(Kohtuasi T-485/09) (1)

2014/C 15/31

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Neljanda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 37, 13.2.2010.

---

Avaliku Teenistuse Kohus

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/21

---

22. oktoobril 2013 esitatud hagi — ZZ jt versus Kontrollikoda

(Kohtuasi F-105/13)

2014/C 15/32

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: ZZ jt (esindajad: advokaadid A. Coolen, J-N. Louis, É. Marchal ja D. Abreu Caldas)

Kostja: Kontrollikoda

Hagi ese ja sisu

Nõue tühistada Kontrollikoja 13. detsembri 2002. aasta otsus mitte pöörduda Euroopa Kohtusse küsimusega, kas S, kes oli kohtuasja asjaolude toimumise ajal Kontrollikoja liige, ei vastanud enam nõutavatele tingimustele ega sobinud enam talle pandud kohustuste täitmiseks, ja mitte teha hagejate kaebuste kohta otsust, mitte võtta meetmeid selleks, et tunnistada avalikult hagejate ahistamist ja neile põhjustatud kannatusi ning mitte võtta meetmeid selleks, et taastada hagejate rikutud maine, usaldusväärsus ja väärikus ning hüvitada neile põhjustatud mittevaraline ja varaline kahju.

Hageja nõuded

| — | tühistada Kontrollkoja kui ametisse nimetava asutuse 13. detsembri 2002. aasta otsus mitte teha hagejate kaebuste kohta otsust, mitte võtta meetmeid selleks, et tunnistada avalikult hagejate ahistamist ja neile põhjustatud kannatusi ning mitte võtta meetmeid selleks, et taastada hagejate rikutud maine, usaldusväärsus ja väärikus ning hüvitada neile põhjustatud mittevaraline ja varaline kahju; |
| --- | --- |

—

tühistada Kontrollkoja kui ametisse nimetava asutuse 13. detsembri 2002. aasta otsus mitte teha hagejate kaebuste kohta otsust, mitte võtta meetmeid selleks, et tunnistada avalikult hagejate ahistamist ja neile põhjustatud kannatusi ning mitte võtta meetmeid selleks, et taastada hagejate rikutud maine, usaldusväärsus ja väärikus ning hüvitada neile põhjustatud mittevaraline ja varaline kahju;

| — | mõista kohtukulud välja Kontrollikojalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Kontrollikojalt.

---

| 18.1.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 15/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.1.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 15/21

---

4. novembril 2013 esitatud hagi — ZZ versus ENISA

(Kohtuasi F-109/13)

2014/C 15/33

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: ZZ (esindajad: advokaadid L. Levi ja A. Tymen)

Kostja: Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA)

Hagi ese ja sisu

Nõue tühistada otsus hageja töölepingu lõpetamise kohta, ja sellest tulenevalt kohustada kostjat ennistama hageja tööle, maksma talle hüvitist töölepingu lõpetamise jõustumisest kuni tööellu taaslõimumiseni, arvestades maha tema võimalik sissetulek sama ajavahemiku eest, millele lisandub Euroopa Keskpanga kursi alusel arvutatud intressid, millele lisandub 3 protsendipunkti, ja lõpetuseks mõista kostjalt välja hüvitis hagejale tekitatud mittevaralise kahju eest.

Hageja nõuded

| — | tühistada 31. jaanuari 2013. aasta otsus hageja töölepingu lõpetamise kohta; |
| --- | --- |

—

tühistada 31. jaanuari 2013. aasta otsus hageja töölepingu lõpetamise kohta;

| — | tühistada 22. augusti 2013. aasta otsus hageja kaebuse rahuldamata jätmise kohta; |
| --- | --- |

—

tühistada 22. augusti 2013. aasta otsus hageja kaebuse rahuldamata jätmise kohta;

| — | sellest tulenevalt määrata, et hageja taaslõimitaks tööellu ja makstaks talle hüvitist töölepingu lõpetamise jõustumisest kuni tööellu taaslõimumiseni, arvestades maha tema võimalik sissetulek sama ajavahemiku eest, millele lisandub Euroopa Keskpanga kursi alusel arvutatud intressid, millele lisandub 3 protsendipunkti; |
| --- | --- |

—

sellest tulenevalt määrata, et hageja taaslõimitaks tööellu ja makstaks talle hüvitist töölepingu lõpetamise jõustumisest kuni tööellu taaslõimumiseni, arvestades maha tema võimalik sissetulek sama ajavahemiku eest, millele lisandub Euroopa Keskpanga kursi alusel arvutatud intressid, millele lisandub 3 protsendipunkti;

| — | hüvitada hagejale tekitatud mittevaraline kahju, ex aequo et bono hinnanguliselt 10 000 eurot; |
| --- | --- |

—

hüvitada hagejale tekitatud mittevaraline kahju, ex aequo et bono hinnanguliselt 10 000 eurot;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

---