# Den Europæiske Unions C 32/2014

| | ISSN 1977-0871
  doi:10.3000/19770871.C_2014.032.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 32 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 57. årgang4. februar 2014 |

ISSN 1977-0871

doi:10.3000/19770871.C_2014.032.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 32

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

57. årgang4. februar 2014

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2014/C 032/01 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.7111 — Mitsui/ArcelorMittal Gonvarri Brasil Produtos Siderúrgicos/M Steel Comércio de Produtos Siderúrgicos) (
  1
  ) | 1 |
| 2014/C 032/02 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.7112 — Sigma Alimentos/Campofrio) (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2014/C 032/01

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.7111 — Mitsui/ArcelorMittal Gonvarri Brasil Produtos Siderúrgicos/M Steel Comércio de Produtos Siderúrgicos) (
  1
  )

1

1

2014/C 032/02

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.7112 — Sigma Alimentos/Campofrio) (
  1
  )

1

1

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2014/C 032/03 | Rådets konklusioner om sportens bidrag til EU's økonomi og navnlig til at bekæmpe ungdomsarbejdsløshed og skabe social inklusion | 2 |
| 2014/C 032/04 | Konklusioner fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om mediefrihed og -pluralisme i det digitale miljø | 6 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2014/C 032/05 | Den Europæiske Centralbanks rentesats for de vigtigste refinansieringstransaktioner: 0,25 % pr. 1. februar 2014 — Euroens vekselkurs | 8 |
| | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse |
| 2014/C 032/06 | Resumé af udtalelsen fra Den europæiske tilsynsførende for Databeskyttelse om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme og forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oplysninger, der skal medsendes ved pengeoverførsler | 9 |
| 2014/C 032/07 | Resumé af udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Den Russiske Føderation om narkotikaprækursorer | 13 |
| 2014/C 032/08 | Resumé af udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet med titlen Styrkelse af samarbejdet om retshåndhævelse i EU: den europæiske informationsudvekslingsmodel (EIXM) | 15 |
| 2014/C 032/09 | Resumé af udtalelsen fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (EDPS) om det ændrede forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om gennemsigtighed i prisbestemmelserne for humanmedicinske lægemidler og disse lægemidlers inddragelse under de offentlige sygesikringsordninger | 17 |
| 2014/C 032/10 | Resumé af udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om Kommissionens og Den Europæiske Unions højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitiks fælles meddelelse om en EU-strategi for cybersikkerhed: Et åbent, sikkert og beskyttet cyberspace og om Kommissionens forslag til et direktiv om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles niveau for net- og informationssikkerhed i hele EU | 19 |
| 2014/C 032/11 | Resumé af udtalelsen fra Den Europæisk Tilsynsførende for Databeskyttelse (EDPS) om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varemærker (omarbejdning) og forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 207/2009 om EF-varemærker | 23 |
| 2014/C 032/12 | Resumé af udtalelsen fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (EDPS) om forslaget til forordning om oprettelse af et ind- og udrejsesystem (EES) og forslaget til forordning om indførelse af et program for registrerede rejsende (RTP) | 25 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2014/C 032/03

Rådets konklusioner om sportens bidrag til EU's økonomi og navnlig til at bekæmpe ungdomsarbejdsløshed og skabe social inklusion

2

2014/C 032/04

Konklusioner fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om mediefrihed og -pluralisme i det digitale miljø

6

Europa-Kommissionen

2014/C 032/05

Den Europæiske Centralbanks rentesats for de vigtigste refinansieringstransaktioner: 0,25 % pr. 1. februar 2014 — Euroens vekselkurs

8

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

2014/C 032/06

Resumé af udtalelsen fra Den europæiske tilsynsførende for Databeskyttelse om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme og forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oplysninger, der skal medsendes ved pengeoverførsler

9

2014/C 032/07

Resumé af udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Den Russiske Føderation om narkotikaprækursorer

13

2014/C 032/08

Resumé af udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet med titlen Styrkelse af samarbejdet om retshåndhævelse i EU: den europæiske informationsudvekslingsmodel (EIXM)

15

2014/C 032/09

Resumé af udtalelsen fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (EDPS) om det ændrede forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om gennemsigtighed i prisbestemmelserne for humanmedicinske lægemidler og disse lægemidlers inddragelse under de offentlige sygesikringsordninger

17

2014/C 032/10

Resumé af udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om Kommissionens og Den Europæiske Unions højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitiks fælles meddelelse om en EU-strategi for cybersikkerhed: Et åbent, sikkert og beskyttet cyberspace og om Kommissionens forslag til et direktiv om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles niveau for net- og informationssikkerhed i hele EU

19

2014/C 032/11

Resumé af udtalelsen fra Den Europæisk Tilsynsførende for Databeskyttelse (EDPS) om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varemærker (omarbejdning) og forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 207/2009 om EF-varemærker

23

2014/C 032/12

Resumé af udtalelsen fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (EDPS) om forslaget til forordning om oprettelse af et ind- og udrejsesystem (EES) og forslaget til forordning om indførelse af et program for registrerede rejsende (RTP)

25

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2014/C 032/13 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.7144 — Apollo/Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito/Synergy) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 30 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2014/C 032/13

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.7144 — Apollo/Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito/Synergy) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 4.2.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 32/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 32/1

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.7111 — Mitsui/ArcelorMittal Gonvarri Brasil Produtos Siderúrgicos/M Steel Comércio de Produtos Siderúrgicos)

(EØS-relevant tekst)

2014/C 32/01

Den 29. januar 2014 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32014M7111. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32014M7111. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

| 4.2.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 32/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 32/1

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.7112 — Sigma Alimentos/Campofrio)

(EØS-relevant tekst)

2014/C 32/02

Den 29. januar 2014 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32014M7112. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32014M7112. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 4.2.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 32/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 32/2

---

Rådets konklusioner om sportens bidrag til EU's økonomi og navnlig til at bekæmpe ungdomsarbejdsløshed og skabe social inklusion

2014/C 32/03

RÅDET OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

I.   SOM ER KLAR OVER UNGDOMSARBEJDSLØSHEDSPROBLEMETS ALVOR I EUROPA, OG HVILKE KONSEKVENSER DET HAR:

| 1. | Ungdomsarbejdsløsheden udgør fortsat en stor udfordring for EU og dets medlemsstater. I august 2013 lå ungdomsarbejdsløsheden på 23,3 % i EU 28 (1), idet der var store forskelle mellem medlemsstater og regioner i medlemsstaterne (2). |
| --- | --- |

1.

Ungdomsarbejdsløsheden udgør fortsat en stor udfordring for EU og dets medlemsstater. I august 2013 lå ungdomsarbejdsløsheden på 23,3 % i EU 28 (1), idet der var store forskelle mellem medlemsstater og regioner i medlemsstaterne (2).

| 2. | De unge er blevet ramt uforholdsmæssigt hårdt af den økonomiske krise. I alle EU's medlemsstater er ungdomsarbejdsløsheden generelt meget højere end arbejdsløsheden for andre aldersgrupper. Ved udgangen af 2012 var ungdomsarbejdsløsheden 2,6 gange højere end den samlede arbejdsløshed (3). |
| --- | --- |

2.

De unge er blevet ramt uforholdsmæssigt hårdt af den økonomiske krise. I alle EU's medlemsstater er ungdomsarbejdsløsheden generelt meget højere end arbejdsløsheden for andre aldersgrupper. Ved udgangen af 2012 var ungdomsarbejdsløsheden 2,6 gange højere end den samlede arbejdsløshed (3).

| 3. | Denne udvikling har ikke kun alvorlige konsekvenser for de berørte enkeltpersoner, men også for samfundet og økonomien som helhed. Langtidsledighed kan øge marginalisering og føre til fattigdom og større risiko for social udstødelse. Det indebærer også alvorlige farer for lokalsamfund, eftersom manglende deltagelse på arbejdsmarkedet kan få nogle unge til at fravælge deltagelse i civilsamfundet, hvilket kan føre til yderligere social fragmentering. |
| --- | --- |

3.

Denne udvikling har ikke kun alvorlige konsekvenser for de berørte enkeltpersoner, men også for samfundet og økonomien som helhed. Langtidsledighed kan øge marginalisering og føre til fattigdom og større risiko for social udstødelse. Det indebærer også alvorlige farer for lokalsamfund, eftersom manglende deltagelse på arbejdsmarkedet kan få nogle unge til at fravælge deltagelse i civilsamfundet, hvilket kan føre til yderligere social fragmentering.

| 4. | Et af de vigtigste spørgsmål, Europas unge står over for i dag som følge af krisen, er udfordringen i forbindelse med manglen på arbejdspladser og arbejdserfaring. Der er også en voksende kløft mellem de kvalifikationer, som visse arbejdsgivere efterspørger, og kvalifikationerne hos mange af de arbejdssøgende. |
| --- | --- |

4.

Et af de vigtigste spørgsmål, Europas unge står over for i dag som følge af krisen, er udfordringen i forbindelse med manglen på arbejdspladser og arbejdserfaring. Der er også en voksende kløft mellem de kvalifikationer, som visse arbejdsgivere efterspørger, og kvalifikationerne hos mange af de arbejdssøgende.

II.   SOM MINDER OM, AT DET EUROPÆISKE RÅD:

| 5. | Har anerkendt, at bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed »er et særligt og øjeblikkeligt mål«, og understreget vigtigheden af at »være tilstrækkeligt opmærksom på arbejdsmarkedsdeltagelsen blandt grupper af sårbare unge med specifikke udfordringer« (4), |
| --- | --- |

5.

Har anerkendt, at bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed »er et særligt og øjeblikkeligt mål«, og understreget vigtigheden af at »være tilstrækkeligt opmærksom på arbejdsmarkedsdeltagelsen blandt grupper af sårbare unge med specifikke udfordringer« (4),

III.   UNDERSTREGER SPORTENS POTENTIALE TIL AT TACKLE DISSE UDFORDRINGER:

| 6. | Ved at engagere sig i sporten opnår unge særlige personlige og faglige kvalifikationer og kompetencer, som gør dem mere beskæftigelsesegnede. Disse omfatter: at lære at lære, sociale og medborgerlige kompetencer, lederskab, kommunikation, teamwork, disciplin, kreativitet og iværksætterånd. Sporten giver også faglig viden og faglige kvalifikationer inden for markedsføring, ledelse og offentlig sikkerhed. Alle disse kvalifikationer og kompetencer støtter aktivt unges deltagelse, udvikling og uddannelses- og beskæftigelsesmæssige fremgang på måder, som er relevante og kan anvendes på arbejdsmarkedet, og som arbejdsgivere værdsætter og efterspørger. |
| --- | --- |

6.

Ved at engagere sig i sporten opnår unge særlige personlige og faglige kvalifikationer og kompetencer, som gør dem mere beskæftigelsesegnede. Disse omfatter: at lære at lære, sociale og medborgerlige kompetencer, lederskab, kommunikation, teamwork, disciplin, kreativitet og iværksætterånd. Sporten giver også faglig viden og faglige kvalifikationer inden for markedsføring, ledelse og offentlig sikkerhed. Alle disse kvalifikationer og kompetencer støtter aktivt unges deltagelse, udvikling og uddannelses- og beskæftigelsesmæssige fremgang på måder, som er relevante og kan anvendes på arbejdsmarkedet, og som arbejdsgivere værdsætter og efterspørger.

| 7. | Tilrettelæggelse, administration og gennemførelse af sportsaktiviteter i Europa er traditionelt baseret på frivillig deltagelse. Ifølge en Eurobarometerundersøgelse fra 2011 (5) er næsten en fjerdedel af de frivillige (24 %) aktive på idrætsområdet. Frivilligt arbejde på idrætsområdet, som hovedsagelig foregår inden for breddeidrætten og via klubber, er af stor værdi i en social, økonomisk og demokratisk henseende |
| --- | --- |

7.

Tilrettelæggelse, administration og gennemførelse af sportsaktiviteter i Europa er traditionelt baseret på frivillig deltagelse. Ifølge en Eurobarometerundersøgelse fra 2011 (5) er næsten en fjerdedel af de frivillige (24 %) aktive på idrætsområdet. Frivilligt arbejde på idrætsområdet, som hovedsagelig foregår inden for breddeidrætten og via klubber, er af stor værdi i en social, økonomisk og demokratisk henseende

| 8. | Sporten har en universel værdi og kender ingen kulturelle eller samfundsøkonomiske grænser. Den har en international karakter og tiltrækker mange forskellige mennesker. Sportsaktiviteter er derfor en fremragende måde at integrere minoritetsgrupper og marginaliserede grupper på. Sporten er følelsesmæssigt opløftende og kan bidrage betydeligt til at give en følelse af sammenhold og derigennem være med til at skabe stabilitet, samhørighed og fred i lokalsamfund. |
| --- | --- |

8.

Sporten har en universel værdi og kender ingen kulturelle eller samfundsøkonomiske grænser. Den har en international karakter og tiltrækker mange forskellige mennesker. Sportsaktiviteter er derfor en fremragende måde at integrere minoritetsgrupper og marginaliserede grupper på. Sporten er følelsesmæssigt opløftende og kan bidrage betydeligt til at give en følelse af sammenhold og derigennem være med til at skabe stabilitet, samhørighed og fred i lokalsamfund.

| 9. | Sportssektoren, herunder frivillige idrætsaktiviteter, udgør en målelig og vigtig økonomisk og social værdi i de nationale økonomier. Der er i stigende grad bevis for, at sporten yder et betydeligt bidrag til Europas økonomi og er en vigtig drivkraft for vækst og beskæftigelse, der samtidig sikrer social samhørighed og velfærd, hvorved der tages et betragteligt skridt hen imod at nå målene i Europa 2020-strategien (6). |
| --- | --- |

9.

Sportssektoren, herunder frivillige idrætsaktiviteter, udgør en målelig og vigtig økonomisk og social værdi i de nationale økonomier. Der er i stigende grad bevis for, at sporten yder et betydeligt bidrag til Europas økonomi og er en vigtig drivkraft for vækst og beskæftigelse, der samtidig sikrer social samhørighed og velfærd, hvorved der tages et betragteligt skridt hen imod at nå målene i Europa 2020-strategien (6).

| 10. | Ifølge en nylig undersøgelse i hele EU om økonomisk vækst og beskæftigelse i EU (7) udgør sportens andel 1,76 % af den samlede værditilvækst i EU (8). Andelen af sportsrelateret beskæftigelse er på 2,12 % i EU. Når multiplikatoreffekten tages i betragtning, stiger sportens andel endda til 2,98 % af den samlede bruttoværditilvækst i EU. Ifølge undersøgelsen kan sportens andel i den europæiske værditilvækst dermed sammenlignes med landbrugets, skovbrugets og fiskeriets andel kombineret, hvor hver tresindstyvende euro, der genereres og tjenes i EU, er relateret til sport. |
| --- | --- |

10.

Ifølge en nylig undersøgelse i hele EU om økonomisk vækst og beskæftigelse i EU (7) udgør sportens andel 1,76 % af den samlede værditilvækst i EU (8). Andelen af sportsrelateret beskæftigelse er på 2,12 % i EU. Når multiplikatoreffekten tages i betragtning, stiger sportens andel endda til 2,98 % af den samlede bruttoværditilvækst i EU. Ifølge undersøgelsen kan sportens andel i den europæiske værditilvækst dermed sammenlignes med landbrugets, skovbrugets og fiskeriets andel kombineret, hvor hver tresindstyvende euro, der genereres og tjenes i EU, er relateret til sport.

| 11. | Sporten er en robust sektor i økonomien. Deltagelsen forbliver forholdsvis stabil gennem den økonomiske cyklus' forskellige faser. Sporten er struktureret gennem et system af sportsbegivenheder og -aktiviteter, der er tilrettelagt af sportsorganisationer og spænder fra begivenheder på græsrodsniveau til topniveau. Disse begivenheder forbliver populære, navnlig blandt unge, selv under vanskelige økonomiske vilkår. Selv om sportsbegivenheder kan påvirkes af skiftende økonomiske vilkår, forbliver sportsbegivenhedernes og idrætsaktiviteternes rammer stabile. |
| --- | --- |

11.

Sporten er en robust sektor i økonomien. Deltagelsen forbliver forholdsvis stabil gennem den økonomiske cyklus' forskellige faser. Sporten er struktureret gennem et system af sportsbegivenheder og -aktiviteter, der er tilrettelagt af sportsorganisationer og spænder fra begivenheder på græsrodsniveau til topniveau. Disse begivenheder forbliver populære, navnlig blandt unge, selv under vanskelige økonomiske vilkår. Selv om sportsbegivenheder kan påvirkes af skiftende økonomiske vilkår, forbliver sportsbegivenhedernes og idrætsaktiviteternes rammer stabile.

| 12. | Sporten har potentialet til at skabe arbejdspladser og støtter den økonomiske udvikling på lokalt plan gennem opførelse og vedligeholdelse af sportsanlæg, tilrettelæggelse af sportsbegivenheder, markedsaktiviteter inden for sportsartikler og serviceerhverv og relaterede aktiviteter i andre sektorer. Infrastrukturen i tilknytning til sportsbegivenheder og -aktiviteter (på lokalt plan) kan, når den planlægges nøje med et multifunktionelt formål og en klar vision om dens fremtidige funktionelle rolle, være med til at stabilisere og styrke økonomien. |
| --- | --- |

12.

Sporten har potentialet til at skabe arbejdspladser og støtter den økonomiske udvikling på lokalt plan gennem opførelse og vedligeholdelse af sportsanlæg, tilrettelæggelse af sportsbegivenheder, markedsaktiviteter inden for sportsartikler og serviceerhverv og relaterede aktiviteter i andre sektorer. Infrastrukturen i tilknytning til sportsbegivenheder og -aktiviteter (på lokalt plan) kan, når den planlægges nøje med et multifunktionelt formål og en klar vision om dens fremtidige funktionelle rolle, være med til at stabilisere og styrke økonomien.

| 13. | Sporten har en afsmittende virkning på andre sektorer. Sportsbegivenheder og mesterskaber har generelt en positiv indvirkning på sektorer som f.eks. turisme, kultur, transport, medier, offentlig infrastruktur osv. De har også en evne til at bringe mennesker sammen og skabe en følelse af at høre til og af fælles succes. Sporten kan således gøre det væsentlig lettere for EU at overvinde de igangværende økonomiske vanskeligheder. |
| --- | --- |

13.

Sporten har en afsmittende virkning på andre sektorer. Sportsbegivenheder og mesterskaber har generelt en positiv indvirkning på sektorer som f.eks. turisme, kultur, transport, medier, offentlig infrastruktur osv. De har også en evne til at bringe mennesker sammen og skabe en følelse af at høre til og af fælles succes. Sporten kan således gøre det væsentlig lettere for EU at overvinde de igangværende økonomiske vanskeligheder.

IV.   UNDERSTREGER FØLGENDE POLITISKE NØGLEBUDSKABER:

| 14. | På grund af sportssektorens betydning for økonomien og de muligheder, denne sektor giver unge — herunder særligt sårbare og ugunstigt stillede unge — for at erhverve nyttige kvalifikationer og viden, kan sporten spille en vigtig rolle, når det gælder om at tackle det presserende ungdomsarbejdsløshedsproblem og skabe incitament til økonomisk genopretning. Der kræves et bredt spektrum af tiltag, herunder mobilisering af forskellige interessenter, for at løse ovenstående udfordringer. |
| --- | --- |

14.

På grund af sportssektorens betydning for økonomien og de muligheder, denne sektor giver unge — herunder særligt sårbare og ugunstigt stillede unge — for at erhverve nyttige kvalifikationer og viden, kan sporten spille en vigtig rolle, når det gælder om at tackle det presserende ungdomsarbejdsløshedsproblem og skabe incitament til økonomisk genopretning. Der kræves et bredt spektrum af tiltag, herunder mobilisering af forskellige interessenter, for at løse ovenstående udfordringer.

| 15. | Deltagelse i frivillige aktiviteter kan, om end det ikke erstatter lønnet beskæftigelse, udruste borgerne med nye kvalifikationer og derved bidrage positivt til deres beskæftigelsesegnethed og styrke deres følelse af at høre til i samfundet. Unges deltagelse, navnlig inden for breddeidrætten — enten som deltagere, formidlere eller arrangører — udvikler vigtige personlige kvalifikationer og kompetencer. Frivillige idrætsaktiviteter som en form for ikkeformel og uformel læring hjælper unge med at erhverve kvalifikationer og kompetencer, som supplerer formel uddannelse. |
| --- | --- |

15.

Deltagelse i frivillige aktiviteter kan, om end det ikke erstatter lønnet beskæftigelse, udruste borgerne med nye kvalifikationer og derved bidrage positivt til deres beskæftigelsesegnethed og styrke deres følelse af at høre til i samfundet. Unges deltagelse, navnlig inden for breddeidrætten — enten som deltagere, formidlere eller arrangører — udvikler vigtige personlige kvalifikationer og kompetencer. Frivillige idrætsaktiviteter som en form for ikkeformel og uformel læring hjælper unge med at erhverve kvalifikationer og kompetencer, som supplerer formel uddannelse.

| 16. | Sporten udstikker nogle rammer for unges udvikling af disse kvalifikationer og forbedrer derved beskæftigelsesegnetheden og den fremtidige produktivitet på et tidspunkt, hvor arbejdsmarkedsvilkårene er yderst krævende, hvor der er ringe jobmuligheder og kun begrænsede muligheder for udvikling af erhvervskvalifikationer. |
| --- | --- |

16.

Sporten udstikker nogle rammer for unges udvikling af disse kvalifikationer og forbedrer derved beskæftigelsesegnetheden og den fremtidige produktivitet på et tidspunkt, hvor arbejdsmarkedsvilkårene er yderst krævende, hvor der er ringe jobmuligheder og kun begrænsede muligheder for udvikling af erhvervskvalifikationer.

| 17. | Deltagelse i sporten, navnlig i breddeidrætten, giver unge mulighed for at kanalisere deres energi, håb og iboende entusiasme på en konstruktiv måde, som bidrager til det lokalsamfund, de lever i. Sporten kan være med til at bekæmpe sociale problemer i medlemsstaterne, f.eks. social fragmentering og fordomme mod specifikke grupper, ved at give unge, navnlig dem uden lønnet beskæftigelse eller muligheder for relevant uddannelse, et positivt og konstruktivt fokus med udgangspunkt i lokalsamfundet. |
| --- | --- |

17.

Deltagelse i sporten, navnlig i breddeidrætten, giver unge mulighed for at kanalisere deres energi, håb og iboende entusiasme på en konstruktiv måde, som bidrager til det lokalsamfund, de lever i. Sporten kan være med til at bekæmpe sociale problemer i medlemsstaterne, f.eks. social fragmentering og fordomme mod specifikke grupper, ved at give unge, navnlig dem uden lønnet beskæftigelse eller muligheder for relevant uddannelse, et positivt og konstruktivt fokus med udgangspunkt i lokalsamfundet.

| 18. | Begrænsede offentlige investeringer i lokale sportsanlæg og støtte til lokalt baserede sportsklubber kan generere betydelige fordele med hensyn til stærkere og mere trygge lokalsamfund med større sammenhængskraft. |
| --- | --- |

18.

Begrænsede offentlige investeringer i lokale sportsanlæg og støtte til lokalt baserede sportsklubber kan generere betydelige fordele med hensyn til stærkere og mere trygge lokalsamfund med større sammenhængskraft.

| 19. | Deltagelse i tilrettelæggelsen af nationale og internationale sportsbegivenheder og deltagelse i udviklingen og vedligeholdelsen af — enten lokal eller national — sportsinfrastruktur kan være en af nøglefaktorerne til at skabe nye arbejdspladser, navnlig for unge. |
| --- | --- |

19.

Deltagelse i tilrettelæggelsen af nationale og internationale sportsbegivenheder og deltagelse i udviklingen og vedligeholdelsen af — enten lokal eller national — sportsinfrastruktur kan være en af nøglefaktorerne til at skabe nye arbejdspladser, navnlig for unge.

V.   OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL SOM SVAR PÅ DE POLITISKE NØGLEBUDSKABER OG UNDER BEHØRIG IAGTTAGELSE AF NÆRHEDSPRINCIPPET AT:

| 20. | Udveksle gode erfaringer og god praksis om:






  — | hvordan unges deltagelse i sports- og samfundslivet på lokalt plan kan styrkes, navnlig når de forlader de formelle uddannelsesstrukturer |
| --- | --- | --- |

20.

Udveksle gode erfaringer og god praksis om:

—

hvordan unges deltagelse i sports- og samfundslivet på lokalt plan kan styrkes, navnlig når de forlader de formelle uddannelsesstrukturer

| — | hvordan det frivillige engagement i sportsklubber og -organisationer kan forbedre bløde kvalifikationer og kompetencer |
| --- | --- |

—

hvordan det frivillige engagement i sportsklubber og -organisationer kan forbedre bløde kvalifikationer og kompetencer

| — | hvordan deltagelse i idrætsaktiviteter kan skabe mere trygge lokalsamfund med større sammenhængskraft |
| --- | --- |

—

hvordan deltagelse i idrætsaktiviteter kan skabe mere trygge lokalsamfund med større sammenhængskraft

| — | hvordan lærepladser og praktikophold i sportsorganisationer kan tilrettelægges, så unge motiveres, og en national og tværnational adgang til arbejdsmarkedet fremmes. |
| --- | --- |

—

hvordan lærepladser og praktikophold i sportsorganisationer kan tilrettelægges, så unge motiveres, og en national og tværnational adgang til arbejdsmarkedet fremmes.

| 21. | Fremme politiske foranstaltninger, som sigter mod at udvikle jobfærdigheder gennem sporten, og i den forbindelse støtte frivillige organisationer og/eller sportsklubber samt sportsaktiviteter og/eller -begivenheder — inden for breddeidrætten og/eller den professionelle sport. |
| --- | --- |

21.

Fremme politiske foranstaltninger, som sigter mod at udvikle jobfærdigheder gennem sporten, og i den forbindelse støtte frivillige organisationer og/eller sportsklubber samt sportsaktiviteter og/eller -begivenheder — inden for breddeidrætten og/eller den professionelle sport.

| 22. | Undersøge, hvordan uddannelsesforløb for fremtidige professionelle og frivillige på sportsområdet kan forbedres, og fremme læring på arbejdspladsen for at udvikle kvalifikationer, som kan anerkendes inden for de nationale kvalifikationsrammer. Disse kan forsynes med en henvisning til den europæiske referenceramme for kvalifikationer og derved forbedre den internationale gennemsigtighed og mobilitet for de pågældende unge. Muligheden for at anerkende kvalifikationer, der er opnået gennem uformel og ikkeformel læring inden for sporten, bør også undersøges. |
| --- | --- |

22.

Undersøge, hvordan uddannelsesforløb for fremtidige professionelle og frivillige på sportsområdet kan forbedres, og fremme læring på arbejdspladsen for at udvikle kvalifikationer, som kan anerkendes inden for de nationale kvalifikationsrammer. Disse kan forsynes med en henvisning til den europæiske referenceramme for kvalifikationer og derved forbedre den internationale gennemsigtighed og mobilitet for de pågældende unge. Muligheden for at anerkende kvalifikationer, der er opnået gennem uformel og ikkeformel læring inden for sporten, bør også undersøges.

| 23. | Tilskynde til strategiske investeringer i sporten ved at gøre brug af mulighederne i EU's finansieringsinstrumenter, når det er relevant, herunder EU's strukturfonde (navnlig Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling) og EU's finansieringsværktøjer, bl.a. finansiering fra Den Europæiske Investeringsbank. |
| --- | --- |

23.

Tilskynde til strategiske investeringer i sporten ved at gøre brug af mulighederne i EU's finansieringsinstrumenter, når det er relevant, herunder EU's strukturfonde (navnlig Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling) og EU's finansieringsværktøjer, bl.a. finansiering fra Den Europæiske Investeringsbank.

| 24. | Fremme et effektivt internt samarbejde i de offentlige myndigheder på tværs af sektorer på social-, ungdoms- og beskæftigelsesområdet og det økonomiske område for at sikre større bevidsthed om sportens sociale og økonomiske rolle. |
| --- | --- |

24.

Fremme et effektivt internt samarbejde i de offentlige myndigheder på tværs af sektorer på social-, ungdoms- og beskæftigelsesområdet og det økonomiske område for at sikre større bevidsthed om sportens sociale og økonomiske rolle.

VI.   OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER OG UNDER BEHØRIG IAGTTAGELSE AF NÆRHEDSPRINCIPPET TIL AT:

| 25. | Fremme et tværsektorielt engagement med eksperter på uddannelses-, ungdoms- og beskæftigelsesområdet med henblik på at udforske udviklingen af kvalifikationer og kompetencer. |
| --- | --- |

25.

Fremme et tværsektorielt engagement med eksperter på uddannelses-, ungdoms- og beskæftigelsesområdet med henblik på at udforske udviklingen af kvalifikationer og kompetencer.

| 26. | Gøre fuld brug af Erasmus+-programmet som en mulighed for at udvikle personlige og faglige kvalifikationer og kompetencer. |
| --- | --- |

26.

Gøre fuld brug af Erasmus+-programmet som en mulighed for at udvikle personlige og faglige kvalifikationer og kompetencer.

| 27. | Vurdere, hvordan sporten kan finansieres med henblik på at fremme social inklusion og ungdomsbeskæftigelse gennem strukturfondene (navnlig Den Europæiske Socialfond eller Den Europæiske Fond for Regionaludvikling) eller andre finansieringsmekanismer i EU, f.eks. finansiering fra Den Europæiske Investeringsbank, navnlig udvikling og eventuelt vedligeholdelse af mindre offentlig sportsinfrastruktur i både mindre og større byer med særlig vægt på socialt udsatte områder. Mindre infrastruktur af denne art kan være med til at opfylde mange forskellige sociale mål, f.eks. jobskabelse, social inklusion og forbedring af sundheden. |
| --- | --- |

27.

Vurdere, hvordan sporten kan finansieres med henblik på at fremme social inklusion og ungdomsbeskæftigelse gennem strukturfondene (navnlig Den Europæiske Socialfond eller Den Europæiske Fond for Regionaludvikling) eller andre finansieringsmekanismer i EU, f.eks. finansiering fra Den Europæiske Investeringsbank, navnlig udvikling og eventuelt vedligeholdelse af mindre offentlig sportsinfrastruktur i både mindre og større byer med særlig vægt på socialt udsatte områder. Mindre infrastruktur af denne art kan være med til at opfylde mange forskellige sociale mål, f.eks. jobskabelse, social inklusion og forbedring af sundheden.

| 28. | Styrke dialogen og fælles initiativer med centrale interessenter, navnlig sportsorganisationer, industrien for sportsartikler og ungdomsorganisationer med henblik på at videreudvikle gunstige rammer, der kan tiltrække unge til sportssektoren. |
| --- | --- |

28.

Styrke dialogen og fælles initiativer med centrale interessenter, navnlig sportsorganisationer, industrien for sportsartikler og ungdomsorganisationer med henblik på at videreudvikle gunstige rammer, der kan tiltrække unge til sportssektoren.

| 29. | Overveje, hvordan sportens bidrag til udviklingen af unges kvalifikationer og bevarelsen af socialt inklusive lokalsamfund i tider med høj ungdomsarbejdsløshed kan behandles mest effektivt i forbindelse med det fremtidige arbejde med sporten på EU-niveau. |
| --- | --- |

29.

Overveje, hvordan sportens bidrag til udviklingen af unges kvalifikationer og bevarelsen af socialt inklusive lokalsamfund i tider med høj ungdomsarbejdsløshed kan behandles mest effektivt i forbindelse med det fremtidige arbejde med sporten på EU-niveau.

VII.   OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL SOM SVAR PÅ DE POLITISKE NØGLEBUDSKABER AT:

| 30. | Tilrettelægge et tværsektorielt seminar på højt niveau om sportens bidrag til jobskabelse og tackling af arbejdsløsheden i EU, navnlig ungdomsarbejdsløsheden. |
| --- | --- |

30.

Tilrettelægge et tværsektorielt seminar på højt niveau om sportens bidrag til jobskabelse og tackling af arbejdsløsheden i EU, navnlig ungdomsarbejdsløsheden.

| 31. | Forberede en undersøgelse om sportens bidrag til unges beskæftigelsesegnethed i forbindelse med Europa 2020-strategien, der er baseret på det igangværende EU-samarbejde på ekspertniveau. |
| --- | --- |

31.

Forberede en undersøgelse om sportens bidrag til unges beskæftigelsesegnethed i forbindelse med Europa 2020-strategien, der er baseret på det igangværende EU-samarbejde på ekspertniveau.

---

(1)  Ungdomsarbejdsløsheden er over 50 % i nogle medlemsstater og over 70 % i visse regioner, mens den i nogle få regioner er lavere end 5 %.

(2)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/3-30082013-AP/EN/3-30082013-AP-EN.PDF

(3)  Se fodnote 2.

(4)  Konklusionerne fra Det Europæiske Råd (den 27.-28. juni 2013) — EUCO 104/2/13 REV 2.

(5)  Særlig Eurobarometerundersøgelse om »Frivilligt arbejde og solidaritet mellem generationerne«, oktober 2011.

(6)  Kommissionens undersøgelse om sportens bidrag til økonomisk vækst og beskæftigelse i EU (2012).

(7)  Ifølge Vilniusdefinitionen af sport i bred forstand: alle aktiviteter, som kræver sport som input, samt alle aktiviteter, som udgør et input til sport samt den statistiske definition af sport, jf. NACE 92.6 Rev. 1.1.

(8)  Undersøgelse om »Sportens bidrag til den økonomiske vækst og beskæftigelsen i EU«, bestilt af Kommissionen, konsortium under ledelse af SportsEconAustria, endelig rapport, november 2012.

---

| 4.2.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 32/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 32/6

---

Konklusioner fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om mediefrihed og -pluralisme i det digitale miljø

2014/C 32/04

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

SOM NOTERER SIG, AT:

| 1. | mediefrihed og -pluralisme er grundlæggende værdier, som er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. De udgør en grundsøjle i demokratiet, idet medierne spiller en vigtig rolle med hensyn til at sikre gennemsigtighed og ansvarlighed og har betydning for den offentlige mening og borgernes deltagelse i og bidrag til beslutningsprocesserne |
| --- | --- |

1.

mediefrihed og -pluralisme er grundlæggende værdier, som er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. De udgør en grundsøjle i demokratiet, idet medierne spiller en vigtig rolle med hensyn til at sikre gennemsigtighed og ansvarlighed og har betydning for den offentlige mening og borgernes deltagelse i og bidrag til beslutningsprocesserne

| 2. | der i de seneste år er konstateret en række udfordringer for mediefriheden og -pluralismen i Den Europæiske Union. Det drejer sig om spørgsmål, der er kommet frem i forbindelse med retssager, officielle undersøgelser og rapporter fra Europa-Parlamentet og ikkestatslige organisationer samt nationale og europæiske parlamentsdebatter |
| --- | --- |

2.

der i de seneste år er konstateret en række udfordringer for mediefriheden og -pluralismen i Den Europæiske Union. Det drejer sig om spørgsmål, der er kommet frem i forbindelse med retssager, officielle undersøgelser og rapporter fra Europa-Parlamentet og ikkestatslige organisationer samt nationale og europæiske parlamentsdebatter

| 3. | gennemsigtighed med hensyn til medieejerskab og finansieringskilder er afgørende med henblik på at sikre mediefrihed og -pluralisme |
| --- | --- |

3.

gennemsigtighed med hensyn til medieejerskab og finansieringskilder er afgørende med henblik på at sikre mediefrihed og -pluralisme

| 4. | sikring af journalisters beskyttelse mod utilbørlig påvirkning er af central betydning med henblik på at sikre mediefrihed, hvilket bliver mere relevant i en tid med økonomisk krise og forandring af mediesektoren |
| --- | --- |

4.

sikring af journalisters beskyttelse mod utilbørlig påvirkning er af central betydning med henblik på at sikre mediefrihed, hvilket bliver mere relevant i en tid med økonomisk krise og forandring af mediesektoren

| 5. | sikring af tilstrækkelig beskyttelse af journalistiske kilder er et centralt element i mediefriheden |
| --- | --- |

5.

sikring af tilstrækkelig beskyttelse af journalistiske kilder er et centralt element i mediefriheden

| 6. | direktivet om audiovisuelle medietjenester, den reguleringsmæssige ramme i EU for de audiovisuelle medietjenester, bidrager til at fremme mediefrihed og -pluralisme. De kompetente audiovisuelle reguleringsmyndigheder i medlemsstaterne spiller en afgørende rolle for gennemførelsen af denne ramme |
| --- | --- |

6.

direktivet om audiovisuelle medietjenester, den reguleringsmæssige ramme i EU for de audiovisuelle medietjenester, bidrager til at fremme mediefrihed og -pluralisme. De kompetente audiovisuelle reguleringsmyndigheder i medlemsstaterne spiller en afgørende rolle for gennemførelsen af denne ramme

| 7. | Kommissionen har finansieret en række undersøgelser, rapporter, projekter og koordinerende tiltag på området for mediefrihed og -pluralisme |
| --- | --- |

7.

Kommissionen har finansieret en række undersøgelser, rapporter, projekter og koordinerende tiltag på området for mediefrihed og -pluralisme

| 8. | Europarådet udfører et meget væsentligt arbejde på området for mediefrihed og -pluralisme. I den forbindelse anfører aftalememorandummet fra 2007 mellem Europarådet og Den Europæiske Union ytrings- og informationsfrihed som en af de fælles prioriteter og et af de fælles fokusområder for samarbejdet mellem disse organisationer |
| --- | --- |

8.

Europarådet udfører et meget væsentligt arbejde på området for mediefrihed og -pluralisme. I den forbindelse anfører aftalememorandummet fra 2007 mellem Europarådet og Den Europæiske Union ytrings- og informationsfrihed som en af de fælles prioriteter og et af de fælles fokusområder for samarbejdet mellem disse organisationer

| 9. | internettet letter adgangen til information og giver borgerne nye muligheder for deltagelse, debat og meningsdannelse. Selv om dette bidrager til ytringsfriheden og fremmer meningspluralismen, skaber det samtidig nye udfordringer med hensyn til den måde, hvorpå borgerne får adgang til og vurderer information. Der bør rettes særlig opmærksomhed mod de eventuelle negative virkninger af såvel en overdreven koncentration i sektoren som styrkelsen af gatekeepervirksomhedernes stilling |
| --- | --- |

9.

internettet letter adgangen til information og giver borgerne nye muligheder for deltagelse, debat og meningsdannelse. Selv om dette bidrager til ytringsfriheden og fremmer meningspluralismen, skaber det samtidig nye udfordringer med hensyn til den måde, hvorpå borgerne får adgang til og vurderer information. Der bør rettes særlig opmærksomhed mod de eventuelle negative virkninger af såvel en overdreven koncentration i sektoren som styrkelsen af gatekeepervirksomhedernes stilling

| 10. | internettets globale karakter ikke gør det muligt at holde disse spørgsmål inden for geografisk definerede grænser, |
| --- | --- |

10.

internettets globale karakter ikke gør det muligt at holde disse spørgsmål inden for geografisk definerede grænser,

ER ENIGE OM FØLGENDE:

| 11. | En høj grad af medieuafhængighed og -pluralisme er afgørende ikke blot for demokratiet, men bidrager ligeledes til at øge den økonomiske vækst og dens bæredygtighed. |
| --- | --- |

11.

En høj grad af medieuafhængighed og -pluralisme er afgørende ikke blot for demokratiet, men bidrager ligeledes til at øge den økonomiske vækst og dens bæredygtighed.

| 12. | Europarådet spiller en vigtig rolle med hensyn til at fastlægge standarder for mediefrihed og -pluralisme, og samarbejdet med dette organ bør videreføres og styrkes. |
| --- | --- |

12.

Europarådet spiller en vigtig rolle med hensyn til at fastlægge standarder for mediefrihed og -pluralisme, og samarbejdet med dette organ bør videreføres og styrkes.

| 13. | Oplysninger om ejerskab af et givet medieforetagende og om andre enheder eller personer, der har gavn af dette ejerskab, skal være lettilgængelige for borgerne, så de kan foretage en informeret vurdering af de foreliggende oplysninger. I denne forbindelse spiller mediekendskab en vigtig rolle. |
| --- | --- |

13.

Oplysninger om ejerskab af et givet medieforetagende og om andre enheder eller personer, der har gavn af dette ejerskab, skal være lettilgængelige for borgerne, så de kan foretage en informeret vurdering af de foreliggende oplysninger. I denne forbindelse spiller mediekendskab en vigtig rolle.

| 14. | Samarbejde og udveksling af bedste praksis blandt audiovisuelle reguleringsmyndigheder og andre relevante myndigheder bidrager til et velfungerende indre marked i EU og til et åbent og pluralistisk medielandskab. |
| --- | --- |

14.

Samarbejde og udveksling af bedste praksis blandt audiovisuelle reguleringsmyndigheder og andre relevante myndigheder bidrager til et velfungerende indre marked i EU og til et åbent og pluralistisk medielandskab.

| 15. | Sikring af en høj grad af mediefrihed og -pluralisme er afgørende for, at EU er troværdigt i forhandlinger med tiltrædende lande og i internationale fora; |
| --- | --- |

15.

Sikring af en høj grad af mediefrihed og -pluralisme er afgørende for, at EU er troværdigt i forhandlinger med tiltrædende lande og i internationale fora;

SER MED TILFREDSHED PÅ:

| 16. | Kommissionens grønbog — Forberedelse på en fuldt ud konvergeret audiovisuel verden (1); |
| --- | --- |

16.

Kommissionens grønbog — Forberedelse på en fuldt ud konvergeret audiovisuel verden (1);

NOTERER SIG:

| 17. | den uafhængige rapport fra Gruppen på Højt Plan om Pressefrihed og Mediepluralisme (2) og fra Media Futures Forum (forum om mediernes fremtid) (3); |
| --- | --- |

17.

den uafhængige rapport fra Gruppen på Højt Plan om Pressefrihed og Mediepluralisme (2) og fra Media Futures Forum (forum om mediernes fremtid) (3);

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL:

| 18. | at sikre de audiovisuelle reguleringsmyndigheders uafhængighed |
| --- | --- |

18.

at sikre de audiovisuelle reguleringsmyndigheders uafhængighed

| 19. | at træffe passende foranstaltninger til at opnå reel gennemsigtighed med hensyn tilmedieejerskab |
| --- | --- |

19.

at træffe passende foranstaltninger til at opnå reel gennemsigtighed med hensyn tilmedieejerskab

| 20. | at træffe passende foranstaltninger til at værne om journalisters ret til at beskytte deres kilder og beskytte journalister mod utilbørlig påvirkning |
| --- | --- |

20.

at træffe passende foranstaltninger til at værne om journalisters ret til at beskytte deres kilder og beskytte journalister mod utilbørlig påvirkning

| 21. | afhængigt af deres nationale kontekst at træffe passende foranstaltninger til at forebygge eventuelle negative virkninger af en overdreven koncentration af medieejerskab; |
| --- | --- |

21.

afhængigt af deres nationale kontekst at træffe passende foranstaltninger til at forebygge eventuelle negative virkninger af en overdreven koncentration af medieejerskab;

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR SIT KOMPETENCEOMRÅDE:

| 22. | fortsat at støtte projekter, der tager sigte på at forbedre beskyttelsen af journalister og fagfolk fra medieverdenen |
| --- | --- |

22.

fortsat at støtte projekter, der tager sigte på at forbedre beskyttelsen af journalister og fagfolk fra medieverdenen

| 23. | fortsat at støtte det uafhængige overvågningsværktøj til evaluering af risici for mediepluralisme i EU (Observatorium for Mediepluralisme), der gennemføres af Det Europæiske Universitetsinstitut i Firenze, og tilskynde til dets videre anvendelse af medlemsstaterne og alle relevante interessenter |
| --- | --- |

23.

fortsat at støtte det uafhængige overvågningsværktøj til evaluering af risici for mediepluralisme i EU (Observatorium for Mediepluralisme), der gennemføres af Det Europæiske Universitetsinstitut i Firenze, og tilskynde til dets videre anvendelse af medlemsstaterne og alle relevante interessenter

| 24. | ved hjælp af ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger (4) at styrke samarbejdet mellem medlemsstaternes audiovisuelle reguleringsmyndigheder og fremme bedste praksis vedrørende gennemsigtighed inden for medieejerskab |
| --- | --- |

24.

ved hjælp af ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger (4) at styrke samarbejdet mellem medlemsstaternes audiovisuelle reguleringsmyndigheder og fremme bedste praksis vedrørende gennemsigtighed inden for medieejerskab

| 25. | at vurdere effektiviteten af disse foranstaltninger med henblik på at overveje eventuelle yderligere tiltag; |
| --- | --- |

25.

at vurdere effektiviteten af disse foranstaltninger med henblik på at overveje eventuelle yderligere tiltag;

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER:

| 26. | at sikre, fremme og følge de værdier, der er nedfældet i EU's charter om grundlæggende rettigheder, og i denne forbindelse tackle udfordringerne for mediefriheden og -pluralismen inden for EU i fuld overensstemmelse med nærhedsprincippet. |
| --- | --- |

26.

at sikre, fremme og følge de værdier, der er nedfældet i EU's charter om grundlæggende rettigheder, og i denne forbindelse tackle udfordringerne for mediefriheden og -pluralismen inden for EU i fuld overensstemmelse med nærhedsprincippet.

---

(1)  Dok. 8934/13 — COM(2013) 231 final.

(2)  http://ec.europa.eu/digital-agenda/sites/digital-agenda/files/HLG%20Final%20Report.pdf

(3)  http://ec.europa.eu/information_society/media_taskforce/doc/pluralism/forum/report.pdf

(4)  Kommissionen er uenig med henvisningen til »ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger« og så hellere en mere åben formulering.

---

Europa-Kommissionen

| 4.2.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 32/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 32/8

---

Den Europæiske Centralbanks rentesats for de vigtigste refinansieringstransaktioner (1):

0,25 % pr. 1. februar 2014

Euroens vekselkurs (2)

3. februar 2014

2014/C 32/05

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3498 |
| JPY | japanske yen | 137,82 |
| DKK | danske kroner | 7,4621 |
| GBP | pund sterling | 0,82590 |
| SEK | svenske kroner | 8,8318 |
| CHF | schweiziske franc | 1,2226 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 8,4525 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 27,527 |
| HUF | ungarske forint | 311,76 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| PLN | polske zloty | 4,2242 |
| RON | rumænske leu | 4,4938 |
| TRY | tyrkiske lira | 3,0533 |
| AUD | australske dollar | 1,5346 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4950 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,5609 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6643 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,7341 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 463,63 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 15,0135 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,1798 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,6525 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 521,49 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,5519 |
| PHP | filippinske pesos | 61,267 |
| RUB | russiske rubler | 47,4730 |
| THB | thailandske bath | 44,806 |
| BRL | brasilianske real | 3,2478 |
| MXN | mexicanske pesos | 17,9892 |
| INR | indiske rupee | 84,3710 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3498

JPY

japanske yen

137,82

DKK

danske kroner

7,4621

GBP

pund sterling

0,82590

SEK

svenske kroner

8,8318

CHF

schweiziske franc

1,2226

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

8,4525

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

27,527

HUF

ungarske forint

311,76

LTL

litauiske litas

3,4528

PLN

polske zloty

4,2242

RON

rumænske leu

4,4938

TRY

tyrkiske lira

3,0533

AUD

australske dollar

1,5346

CAD

canadiske dollar

1,4950

HKD

hongkongske dollar

10,5609

NZD

newzealandske dollar

1,6643

SGD

singaporeanske dollar

1,7341

KRW

sydkoreanske won

1 463,63

ZAR

sydafrikanske rand

15,0135

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,1798

HRK

kroatiske kuna

7,6525

IDR

indonesiske rupiah

16 521,49

MYR

malaysiske ringgit

4,5519

PHP

filippinske pesos

61,267

RUB

russiske rubler

47,4730

THB

thailandske bath

44,806

BRL

brasilianske real

3,2478

MXN

mexicanske pesos

17,9892

INR

indiske rupee

84,3710

---

(1)  Rentesats for den seneste transaktion inden den angivne dato. Ved refinansieringstransaktioner til en variabel rente er rentesatsen den marginale rentesats.

(2)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

| 4.2.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 32/9 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 32/9

---

Resumé af udtalelsen fra Den europæiske tilsynsførende for Databeskyttelse om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme og forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oplysninger, der skal medsendes ved pengeoverførsler

(Den fulde ordlyd af denne udtalelse findes på EN, FR og DE på EDPS' websted http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/06

1.   Indledning

1.1.   Høring af den tilsynsførende

| 1. | Den 5. februar 2013 vedtog Kommissionen to forslag, nemlig et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme (1) (i det følgende benævnt »det foreslåede direktiv«) og et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oplysninger, der skal medsendes ved pengeoverførsler (2) (i det følgende benævnt »den foreslåede forordning«), tilsammen i det følgende benævnt »forslagene«. Forslagene blev sendt til den tilsynsførelse til høring den 12. februar 2013. |
| --- | --- |

1.

Den 5. februar 2013 vedtog Kommissionen to forslag, nemlig et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme (1) (i det følgende benævnt »det foreslåede direktiv«) og et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oplysninger, der skal medsendes ved pengeoverførsler (2) (i det følgende benævnt »den foreslåede forordning«), tilsammen i det følgende benævnt »forslagene«. Forslagene blev sendt til den tilsynsførelse til høring den 12. februar 2013.

| 2. | Den tilsynsførende hilser med tilfredshed, at han er blevet hørt af Kommissionen, og at der er medtaget en henvisning til høringen i præamblerne til forslagene. |
| --- | --- |

2.

Den tilsynsførende hilser med tilfredshed, at han er blevet hørt af Kommissionen, og at der er medtaget en henvisning til høringen i præamblerne til forslagene.

| 3. | Inden forslaget blev vedtaget, havde den tilsynsførende mulighed for at fremsætte uformelle bemærkninger til Kommissionen. Der er blevet taget hensyn til nogle af disse bemærkninger. |
| --- | --- |

3.

Inden forslaget blev vedtaget, havde den tilsynsførende mulighed for at fremsætte uformelle bemærkninger til Kommissionen. Der er blevet taget hensyn til nogle af disse bemærkninger.

1.2.   Forslagenes mål og anvendelsesområde

| 4. | Hvidvaskning af penge betyder i store træk konvertering af udbyttet fra kriminelle handlinger til midler, der tilsyneladende er »rene«, normalt gennem det finansielle system (3). Dette sker ved at tilsløre, hvor pengene stammer fra, ved at ændre deres form eller flytte midlerne til et sted, hvor der er mindre sandsynlighed for, at de vil tiltrække sig opmærksomhed. Ved finansiering af terrorisme forstås levering eller indsamling af midler på en hvilken som helst måde, både direkte og indirekte, med den hensigt at anvende dem eller med viden om, at de vil blive anvendt til at gennemføre terrorhandlinger (4). |
| --- | --- |

4.

Hvidvaskning af penge betyder i store træk konvertering af udbyttet fra kriminelle handlinger til midler, der tilsyneladende er »rene«, normalt gennem det finansielle system (3). Dette sker ved at tilsløre, hvor pengene stammer fra, ved at ændre deres form eller flytte midlerne til et sted, hvor der er mindre sandsynlighed for, at de vil tiltrække sig opmærksomhed. Ved finansiering af terrorisme forstås levering eller indsamling af midler på en hvilken som helst måde, både direkte og indirekte, med den hensigt at anvende dem eller med viden om, at de vil blive anvendt til at gennemføre terrorhandlinger (4).

| 5. | På EU-plan er der siden 1991 blev indført lovgivning med henblik på at forhindre hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme. Disse lovovertrædelser betragtes som en trussel mod den finansielle sektors integritet og stabilitet og mere generelt som en trussel mod det indre marked. Retsgrundlaget for forslagene er artikel 114 i TEUF. |
| --- | --- |

5.

På EU-plan er der siden 1991 blev indført lovgivning med henblik på at forhindre hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme. Disse lovovertrædelser betragtes som en trussel mod den finansielle sektors integritet og stabilitet og mere generelt som en trussel mod det indre marked. Retsgrundlaget for forslagene er artikel 114 i TEUF.

| 6. | De EU-bestemmelser, der har til formål at forhindre hvidvaskning af penge, bygger i vid udstrækning på standarder, som er vedtaget af Den Finansielle Aktionsgruppe (FATF) (5). Forslagene har til formål at gennemføre de reviderede internationale standarder for bekæmpelse af hvidvaskning af penge, som FATF indførte i 2012, på EU-niveau. Det nuværende direktiv, det såkaldte tredje direktiv om hvidvaskning af penge (6), har været i kraft siden 2005. Det udgør en europæisk ramme om de internationale FATF-standarder. |
| --- | --- |

6.

De EU-bestemmelser, der har til formål at forhindre hvidvaskning af penge, bygger i vid udstrækning på standarder, som er vedtaget af Den Finansielle Aktionsgruppe (FATF) (5). Forslagene har til formål at gennemføre de reviderede internationale standarder for bekæmpelse af hvidvaskning af penge, som FATF indførte i 2012, på EU-niveau. Det nuværende direktiv, det såkaldte tredje direktiv om hvidvaskning af penge (6), har været i kraft siden 2005. Det udgør en europæisk ramme om de internationale FATF-standarder.

| 7. | Det tredje direktiv om hvidvaskning af penge finder anvendelse på den finansielle sektor (kredit- og finansieringsinstitutter) samt på faggrupper såsom advokater, notarer, revisorer, ejendomsmæglere, kasinoer og udbydere af tjenesteydelser til selskaber. Det omfatter også alle udbydere af varer, når betalingerne afvikles kontant for beløb på over 15 000 EUR. Alle disse adressater betragtes som »forpligtede enheder«. I henhold til direktivet skal disse forpligtede enheder identificere og kontrollere kundernes (såkaldte kundelegitimationskrav) og de reelle ejeres identitet og overvågne kundernes finansielle transaktioner. Direktivet omfatter endvidere forpligtelser til at underrette de relevante finansielle efterretningsenheder (FIU'er), når der foreligger mistanke om hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme, samt andre forpligtelser i tilknytning hertil. Med direktivet indføres der også supplerende krav og beskyttelsesforanstaltninger (såsom kravet om skærpede kundelegitimationskrav) i forbindelse med situationer med højere risici. |
| --- | --- |

7.

Det tredje direktiv om hvidvaskning af penge finder anvendelse på den finansielle sektor (kredit- og finansieringsinstitutter) samt på faggrupper såsom advokater, notarer, revisorer, ejendomsmæglere, kasinoer og udbydere af tjenesteydelser til selskaber. Det omfatter også alle udbydere af varer, når betalingerne afvikles kontant for beløb på over 15 000 EUR. Alle disse adressater betragtes som »forpligtede enheder«. I henhold til direktivet skal disse forpligtede enheder identificere og kontrollere kundernes (såkaldte kundelegitimationskrav) og de reelle ejeres identitet og overvågne kundernes finansielle transaktioner. Direktivet omfatter endvidere forpligtelser til at underrette de relevante finansielle efterretningsenheder (FIU'er), når der foreligger mistanke om hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme, samt andre forpligtelser i tilknytning hertil. Med direktivet indføres der også supplerende krav og beskyttelsesforanstaltninger (såsom kravet om skærpede kundelegitimationskrav) i forbindelse med situationer med højere risici.

| 8. | Det foreslåede direktiv udvider anvendelsesområdet for den nuværende ramme og har til formål at skærpe disse forpligtelser, f.eks. ved at medtage udbydere af spilletjenester og forhandlere af varer blandt de forpligtede enheder med en tærskel på 7 500 EUR, kræver mere omfattende oplysninger om det reelle ejerskab, skærper kravene til »politisk udsatte personer« og indfører krav om undersøgelse af familiemedlemmer eller nære medarbejdere til politisk udsatte personer. Listen over de prædikatforbrydelser (7), der ligger til grund for hvidvaskning af penge, er blevet udvidet til at omfatte skattekriminalitet i relation til direkte og indirekte skatter. |
| --- | --- |

8.

Det foreslåede direktiv udvider anvendelsesområdet for den nuværende ramme og har til formål at skærpe disse forpligtelser, f.eks. ved at medtage udbydere af spilletjenester og forhandlere af varer blandt de forpligtede enheder med en tærskel på 7 500 EUR, kræver mere omfattende oplysninger om det reelle ejerskab, skærper kravene til »politisk udsatte personer« og indfører krav om undersøgelse af familiemedlemmer eller nære medarbejdere til politisk udsatte personer. Listen over de prædikatforbrydelser (7), der ligger til grund for hvidvaskning af penge, er blevet udvidet til at omfatte skattekriminalitet i relation til direkte og indirekte skatter.

| 9. | Den foreslåede forordning erstatter forordning (EF) nr. 1781/2006 om oplysninger, der skal medsendes om betaler ved pengeoverførsler (i det følgende også benævnt »pengeoverførselsforordningen«), som har til formål at gøre det nemmere at spore betalinger. Pengeoverførselsforordningen supplerer de andre foranstaltninger til bekæmpelse af hvidvaskning af penge ved at sikre, at de retshåndhævende myndigheder og/eller påtalemyndighederne straks har grundlæggende oplysninger om betaleren af pengeoverførsler til rådighed, således at de kan konstatere, undersøge og retsforfølge terrorister og andre kriminelle og spore deres aktiver. |
| --- | --- |

9.

Den foreslåede forordning erstatter forordning (EF) nr. 1781/2006 om oplysninger, der skal medsendes om betaler ved pengeoverførsler (i det følgende også benævnt »pengeoverførselsforordningen«), som har til formål at gøre det nemmere at spore betalinger. Pengeoverførselsforordningen supplerer de andre foranstaltninger til bekæmpelse af hvidvaskning af penge ved at sikre, at de retshåndhævende myndigheder og/eller påtalemyndighederne straks har grundlæggende oplysninger om betaleren af pengeoverførsler til rådighed, således at de kan konstatere, undersøge og retsforfølge terrorister og andre kriminelle og spore deres aktiver.

4.   Konklusioner

| 98. | Den tilsynsførende anerkender betydningen af politikker for bekæmpelse af hvidvaskning af penge for medlemsstaternes økonomiske og finansielle omdømme. Han understreger dog, at det legitime mål om at opnå gennemsigtighed med hensyn til betalingers, indlåns og overførslers oprindelse med det formål at bekæmpe terrorisme og hvidvaskning af penge skal forfølges, idet det sikres, at databeskyttelseskravene er opfyldt. |
| --- | --- |

98.

Den tilsynsførende anerkender betydningen af politikker for bekæmpelse af hvidvaskning af penge for medlemsstaternes økonomiske og finansielle omdømme. Han understreger dog, at det legitime mål om at opnå gennemsigtighed med hensyn til betalingers, indlåns og overførslers oprindelse med det formål at bekæmpe terrorisme og hvidvaskning af penge skal forfølges, idet det sikres, at databeskyttelseskravene er opfyldt.

| 99. | Følgende spørgsmål bør tages op i begge forslag:






  — | Der bør indsættes en udtrykkelig henvisning til gældende EU-lovgivning om databeskyttelse i en specifik materiel bestemmelse, hvori navnlig direktiv 95/46/EF, den nationale gennemførelseslovgivning til direktiv 95/46/EF og forordning (EF) nr. 45/2001 nævnes for så vidt angår EU-institutioners og EU-organers behandling af personoplysninger. Det bør klart fremgå af denne bestemmelse, at forslagene ikke berører anvendelsen af gældende lovgivning om databeskyttelse. Henvisningen i betragtning 33 til Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA af 27. november 2008 bør udelades. |
| --- | --- | --- |

99.

Følgende spørgsmål bør tages op i begge forslag:

—

Der bør indsættes en udtrykkelig henvisning til gældende EU-lovgivning om databeskyttelse i en specifik materiel bestemmelse, hvori navnlig direktiv 95/46/EF, den nationale gennemførelseslovgivning til direktiv 95/46/EF og forordning (EF) nr. 45/2001 nævnes for så vidt angår EU-institutioners og EU-organers behandling af personoplysninger. Det bør klart fremgå af denne bestemmelse, at forslagene ikke berører anvendelsen af gældende lovgivning om databeskyttelse. Henvisningen i betragtning 33 til Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA af 27. november 2008 bør udelades.

| — | Der bør tilføjes en definition af »kompetente myndigheder« og »FIU'er« i det foreslåede direktiv. Denne definition bør garantere, at »kompetente myndigheder« ikke betragtes som »kompetente myndigheder« i henhold til artikel 2, litra h), i rammeafgørelse 2008/977/RIA. |
| --- | --- |

—

Der bør tilføjes en definition af »kompetente myndigheder« og »FIU'er« i det foreslåede direktiv. Denne definition bør garantere, at »kompetente myndigheder« ikke betragtes som »kompetente myndigheder« i henhold til artikel 2, litra h), i rammeafgørelse 2008/977/RIA.

| — | Det bør præciseres i betragtning 32, at den juridiske begrundelse for behandlingen er, at den er nødvendig for, at de forpligtede enheder, kompetente myndigheder og FIU'er kan overholde en retlig forpligtelse (artikel 7, litra c), i direktiv 95/46/EF). |
| --- | --- |

—

Det bør præciseres i betragtning 32, at den juridiske begrundelse for behandlingen er, at den er nødvendig for, at de forpligtede enheder, kompetente myndigheder og FIU'er kan overholde en retlig forpligtelse (artikel 7, litra c), i direktiv 95/46/EF).

| — | Der bør erindres om, at det eneste formål med behandlingen skal være forebyggelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme, og at oplysninger ikke senere må behandles til formål, som ikke er forenelige. |
| --- | --- |

—

Der bør erindres om, at det eneste formål med behandlingen skal være forebyggelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme, og at oplysninger ikke senere må behandles til formål, som ikke er forenelige.

| — | Det udtrykkelige forbud mod at behandle oplysninger til kommercielle formål, der nu er nævnt i betragtning 31 i det foreslåede direktiv og i betragtning 7 i den foreslåede forordning, bør fastsættes i en materiel bestemmelse. |
| --- | --- |

—

Det udtrykkelige forbud mod at behandle oplysninger til kommercielle formål, der nu er nævnt i betragtning 31 i det foreslåede direktiv og i betragtning 7 i den foreslåede forordning, bør fastsættes i en materiel bestemmelse.

| — | Der bør tilføjes en særlig betragtning for at præcisere, at bekæmpelsen af skatteunddragelse kun omfatter skatteunddragelse som prædikatforbrydelse. |
| --- | --- |

—

Der bør tilføjes en særlig betragtning for at præcisere, at bekæmpelsen af skatteunddragelse kun omfatter skatteunddragelse som prædikatforbrydelse.

| — | Med hensyn til internationale overførsler bør der tilføjes særlige materielle bestemmelser om overførsler af personoplysninger, ifølge hvilke der skal tilvejebringes et passende retsgrundlag for koncerninterne overførsler/overførsler mellem betalingsformidlere, og som respekterer teksten til og fortolkningen af artikel 26 i direktiv 95/46/EF, sådan som Artikel 29-gruppen vedrørende Beskyttelse af Personoplysninger går ind for. Den tilsynsførende anbefaler, at det tages op til fornyet vurdering, om det er formålstjenligt at kræve masseoverførsler af personoplysninger og følsomme oplysninger til andre lande med henblik på bekæmpelse af hvidvaskning af penge/finansiering af terrorisme, og at man vælger en mere afbalanceret strategi. |
| --- | --- |

—

Med hensyn til internationale overførsler bør der tilføjes særlige materielle bestemmelser om overførsler af personoplysninger, ifølge hvilke der skal tilvejebringes et passende retsgrundlag for koncerninterne overførsler/overførsler mellem betalingsformidlere, og som respekterer teksten til og fortolkningen af artikel 26 i direktiv 95/46/EF, sådan som Artikel 29-gruppen vedrørende Beskyttelse af Personoplysninger går ind for. Den tilsynsførende anbefaler, at det tages op til fornyet vurdering, om det er formålstjenligt at kræve masseoverførsler af personoplysninger og følsomme oplysninger til andre lande med henblik på bekæmpelse af hvidvaskning af penge/finansiering af terrorisme, og at man vælger en mere afbalanceret strategi.

| — | Med hensyn til offentliggørelsen af sanktioner anbefaler den tilsynsførende, at man overvejer andre, mindre indgribende løsninger som alternativ til den generelle offentliggørelsesforpligtelse, og at man i det foreslåede direktiv under alle omstændigheder anfører:






  — | formålet med en sådan offentliggørelse, hvis den opretholdes |
| --- | --- | --- |

—

Med hensyn til offentliggørelsen af sanktioner anbefaler den tilsynsførende, at man overvejer andre, mindre indgribende løsninger som alternativ til den generelle offentliggørelsesforpligtelse, og at man i det foreslåede direktiv under alle omstændigheder anfører:

—

formålet med en sådan offentliggørelse, hvis den opretholdes

| — | de personoplysninger, der skal offentliggøres |
| --- | --- |

—

de personoplysninger, der skal offentliggøres

| — | at de registrerede skal underrettes før offentliggørelsen af afgørelsen og er garanteret ret til at klage over denne afgørelse, inden offentliggørelsen foretages |
| --- | --- |

—

at de registrerede skal underrettes før offentliggørelsen af afgørelsen og er garanteret ret til at klage over denne afgørelse, inden offentliggørelsen foretages

| — | at de registrerede har ret til indsigelse i henhold til artikel 14 i direktiv 95/46/EF, når der foreligger vægtige legitime grunde |
| --- | --- |

—

at de registrerede har ret til indsigelse i henhold til artikel 14 i direktiv 95/46/EF, når der foreligger vægtige legitime grunde

| — | yderligere begrænsninger vedrørende onlineoffentliggørelse. |
| --- | --- |

—

yderligere begrænsninger vedrørende onlineoffentliggørelse.

| — | Med hensyn til opbevaring af oplysninger bør der tilføjes en materiel bestemmelse, der fastsætter en maksimumsopbevaringsperiode, som skal overholdes af medlemsstaterne, med yderligere præciseringer. |
| --- | --- |

—

Med hensyn til opbevaring af oplysninger bør der tilføjes en materiel bestemmelse, der fastsætter en maksimumsopbevaringsperiode, som skal overholdes af medlemsstaterne, med yderligere præciseringer.

| 100. | Med hensyn til det foreslåede direktiv anbefaler den tilsynsførende endvidere,






  — | at der tilføjes en særlig bestemmelse, hvori der erindres om princippet om, at de registrerede skal orienteres om behandlingen af deres personoplysninger (i overensstemmelse med artikel 10 og 11 i direktiv 95/46/EF), og hvori det anføres, hvem der er ansvarlig for at orientere disse registrerede |
| --- | --- | --- |

100.

Med hensyn til det foreslåede direktiv anbefaler den tilsynsførende endvidere,

—

at der tilføjes en særlig bestemmelse, hvori der erindres om princippet om, at de registrerede skal orienteres om behandlingen af deres personoplysninger (i overensstemmelse med artikel 10 og 11 i direktiv 95/46/EF), og hvori det anføres, hvem der er ansvarlig for at orientere disse registrerede

| — | at proportionalitetsprincippet overholdes i forbindelse med begrænsning af registreredes rettigheder, og at der som følge heraf tilføjes en særlig bestemmelse med angivelse af, på hvilke betingelser de registreredes rettigheder kan begrænses |
| --- | --- |

—

at proportionalitetsprincippet overholdes i forbindelse med begrænsning af registreredes rettigheder, og at der som følge heraf tilføjes en særlig bestemmelse med angivelse af, på hvilke betingelser de registreredes rettigheder kan begrænses

| — | at det klart anføres, hvorvidt risikovurderinger, der foretages af den udpegede myndighed og af de forpligtede enheder, kan indebære behandling af personoplysninger. I bekræftende fald bør det i det foreslåede direktiv kræves, at der træffes de nødvendige databeskyttelsesgarantier |
| --- | --- |

—

at det klart anføres, hvorvidt risikovurderinger, der foretages af den udpegede myndighed og af de forpligtede enheder, kan indebære behandling af personoplysninger. I bekræftende fald bør det i det foreslåede direktiv kræves, at der træffes de nødvendige databeskyttelsesgarantier

| — | at der tilføjes en detaljeret liste over de oplysninger, der skal eller ikke skal tages i betragtning ved opfyldelsen af kundelegitimationskravet. Det skal præciseres, hvorvidt der i dette øjemed skal indsamles følsomme oplysninger i henhold til artikel 8, stk. 1, i direktiv 95/46/EF. Hvis en sådan behandling skulle vise sig nødvendig, bør medlemsstaterne sikre, at den udføres under kontrol af en offentlig myndighed, og at der gives særlige passende garantier i henhold til den nationale lovgivning |
| --- | --- |

—

at der tilføjes en detaljeret liste over de oplysninger, der skal eller ikke skal tages i betragtning ved opfyldelsen af kundelegitimationskravet. Det skal præciseres, hvorvidt der i dette øjemed skal indsamles følsomme oplysninger i henhold til artikel 8, stk. 1, i direktiv 95/46/EF. Hvis en sådan behandling skulle vise sig nødvendig, bør medlemsstaterne sikre, at den udføres under kontrol af en offentlig myndighed, og at der gives særlige passende garantier i henhold til den nationale lovgivning

| — | at artikel 21 ændres for mere præcist at begrænse de situationer, hvor risiciene er så store, at de begrunder skærpede kundelegitimationskrav, og at der gives proceduremæssige garantier mod misbrug |
| --- | --- |

—

at artikel 21 ændres for mere præcist at begrænse de situationer, hvor risiciene er så store, at de begrunder skærpede kundelegitimationskrav, og at der gives proceduremæssige garantier mod misbrug

| — | at artikel 42 ændres for at medtage en henvisning til fortrolighed, der skal respekteres af alle ansatte, som er involveret i procedurer vedrørende kundelegitimationskrav |
| --- | --- |

—

at artikel 42 ændres for at medtage en henvisning til fortrolighed, der skal respekteres af alle ansatte, som er involveret i procedurer vedrørende kundelegitimationskrav

| — | at der i en materiel bestemmelse anføres de typer af identifikationsoplysninger, der skal indsamles om den reelle ejer, også når der ikke er tale om en forvaltningsfond. |
| --- | --- |

—

at der i en materiel bestemmelse anføres de typer af identifikationsoplysninger, der skal indsamles om den reelle ejer, også når der ikke er tale om en forvaltningsfond.

| 101. | Med hensyn til den foreslåede forordning anbefaler den tilsynsførende endvidere,






  — | at man undlader at benytte det nationale identifikationsnummer som reference uden særlige restriktioner og/eller garantier, men i stedet benytter transaktionsnummeret |
| --- | --- | --- |

101.

Med hensyn til den foreslåede forordning anbefaler den tilsynsførende endvidere,

—

at man undlader at benytte det nationale identifikationsnummer som reference uden særlige restriktioner og/eller garantier, men i stedet benytter transaktionsnummeret

| — | at der erindres om vigtigheden af at overholde princippet om korrekte oplysninger, jf. artikel 6, litra d), i direktiv 95/46/EF, i forbindelse med procedurer for bekæmpelse af hvidvaskning af penge |
| --- | --- |

—

at der erindres om vigtigheden af at overholde princippet om korrekte oplysninger, jf. artikel 6, litra d), i direktiv 95/46/EF, i forbindelse med procedurer for bekæmpelse af hvidvaskning af penge

| — | at der tilføjes en bestemmelse om, at »oplysningerne kun bør være tilgængelige for udpegede personer eller grupper af personer« |
| --- | --- |

—

at der tilføjes en bestemmelse om, at »oplysningerne kun bør være tilgængelige for udpegede personer eller grupper af personer«

| — | at der tilføjes en bestemmelse om, at ansatte, der håndterer personoplysninger om betaler og betalingsmodtager, skal respektere fortroligheds- og databeskyttelsesforpligtelser |
| --- | --- |

—

at der tilføjes en bestemmelse om, at ansatte, der håndterer personoplysninger om betaler og betalingsmodtager, skal respektere fortroligheds- og databeskyttelsesforpligtelser

| — | at det præciseres i artikel 15, at ingen andre eksterne myndigheder eller parter, der ikke har nogen interesse i at bekæmpe hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme, bør have adgang til de lagrede oplysninger |
| --- | --- |

—

at det præciseres i artikel 15, at ingen andre eksterne myndigheder eller parter, der ikke har nogen interesse i at bekæmpe hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme, bør have adgang til de lagrede oplysninger

| — | at artikel 21 suppleres ved at angive, til hvilken myndighed overtrædelser af forordningen skal indberettes, og ved at kræve, at der træffes passende tekniske og organisatoriske foranstaltninger til beskyttelse af oplysninger mod hændelig eller ulovlig tilintetgørelse, hændeligt tab, manipulering eller ulovlig udbredelse. |
| --- | --- |

—

at artikel 21 suppleres ved at angive, til hvilken myndighed overtrædelser af forordningen skal indberettes, og ved at kræve, at der træffes passende tekniske og organisatoriske foranstaltninger til beskyttelse af oplysninger mod hændelig eller ulovlig tilintetgørelse, hændeligt tab, manipulering eller ulovlig udbredelse.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. juli 2013.

Giovanni BUTTARELLI

Assisterende Europæisk Tilsynsførende for Databeskyttelse

---

(1)  COM(2013) 45 final.

1

(2)  COM(2013) 44 final.

2

(3)  Se artikel 1, stk. 2, i det foreslåede direktiv.

3

(4)  Se artikel 1, stk. 4, i det foreslåede direktiv.

4

(5)  FATF er det internationale organ, der fastsætter standarderne for foranstaltninger til bekæmpelse af hvidvaskning af penge, finansiering af terrorisme og (som det allerseneste) finansiering af spredning. Det er et mellemstatsligt organ med 36 medlemmer, og hvori der deltager over 180 lande. Europa-Kommissionen er et af de stiftende medlemmer af FATF. 15 EU-medlemsstater er selvstændige medlemmer af FATF.

5

(6)  Direktiv 2005/60/EF af 26. oktober 2005 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme.

6

(7)  En prædikatforbrydelse er en lovovertrædelse, hvis udbytte anvendes til at begå en anden lovovertrædelse. I den forbindelse kan kriminelle aktiviteter, der ligger til grund for hvidvaskning af penge, f.eks. være svig, korruption, narkotikahandel og andre former for grov kriminalitet.

7

---

| 4.2.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 32/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 32/13

---

Resumé af udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Den Russiske Føderation om narkotikaprækursorer

(Udtalelsen i sin helhed findes på engelsk, fransk og tysk på den tilsynsførendes hjemmeside http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/07

I.   Indledning

I.1.   Baggrund for høringen af den tilsynsførende

| 1. | Den 21. januar 2013 vedtog Kommissionen et forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Den Russiske Føderation om narkotikaprækursorer (i det følgende benævnt »forslaget«) (1). Forslaget blev sendt til den tilsynsførende med henblik på høring samme dag. |
| --- | --- |

1.

Den 21. januar 2013 vedtog Kommissionen et forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Den Russiske Føderation om narkotikaprækursorer (i det følgende benævnt »forslaget«) (1). Forslaget blev sendt til den tilsynsførende med henblik på høring samme dag.

| 2. | Forslaget indeholder teksten til aftalen mellem Den Europæiske Union og Den Russiske Føderation om narkotikaprækursorer (i det følgende benævnt »aftalen«) (2). Bilag II til aftalen indeholder en liste over definitioner og principper for databeskyttelse (i det følgende benævnt »databeskyttelsesprincipperne«) (3). |
| --- | --- |

2.

Forslaget indeholder teksten til aftalen mellem Den Europæiske Union og Den Russiske Føderation om narkotikaprækursorer (i det følgende benævnt »aftalen«) (2). Bilag II til aftalen indeholder en liste over definitioner og principper for databeskyttelse (i det følgende benævnt »databeskyttelsesprincipperne«) (3).

| 3. | Kommissionen havde tidligere hørt den tilsynsførende. Denne udtalelse bygger på anbefalingerne i den forbindelse og på den tilsynsførendes udtalelse om ændring af forordningerne om regler for overvågning af handel med narkotikaprækursorer mellem Fællesskabet og tredjelande (4). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen havde tidligere hørt den tilsynsførende. Denne udtalelse bygger på anbefalingerne i den forbindelse og på den tilsynsførendes udtalelse om ændring af forordningerne om regler for overvågning af handel med narkotikaprækursorer mellem Fællesskabet og tredjelande (4).

I.2.   Formålet med aftalen

| 4. | Aftalen har til formål at styrke samarbejdet mellem Den Europæiske Union og Den Russiske Føderation om at forhindre ulovlig anvendelse af narkotikaprækursorer i lovlig handel til fremstilling af narkotika eller psykotrope stoffer (i det følgende benævnt »narkotikaprækursorer«). |
| --- | --- |

4.

Aftalen har til formål at styrke samarbejdet mellem Den Europæiske Union og Den Russiske Føderation om at forhindre ulovlig anvendelse af narkotikaprækursorer i lovlig handel til fremstilling af narkotika eller psykotrope stoffer (i det følgende benævnt »narkotikaprækursorer«).

| 5. | På grundlag af De Forenede Nationers konvention af 1988 mod ulovlig handel med narkotika og psykotrope stoffer (i det følgende benævnt »1988-konventionen«) (5) vil aftalen gøre det muligt at koordinere procedurerne for overvågning af handel og gensidig bistand mellem parternes (EU og Rusland) kompetente myndigheder, etablere teknisk og videnskabeligt samarbejde og nedsætte en blandet opfølgningsekspertgruppe. |
| --- | --- |

5.

På grundlag af De Forenede Nationers konvention af 1988 mod ulovlig handel med narkotika og psykotrope stoffer (i det følgende benævnt »1988-konventionen«) (5) vil aftalen gøre det muligt at koordinere procedurerne for overvågning af handel og gensidig bistand mellem parternes (EU og Rusland) kompetente myndigheder, etablere teknisk og videnskabeligt samarbejde og nedsætte en blandet opfølgningsekspertgruppe.

IV.   Konklusioner

| 35. | Den tilsynsførende glæder sig over bestemmelserne om beskyttelse af personoplysninger i aftaleteksten og inddragelsen i bilaget af databeskyttelsesprincipper, som skal respekteres af parterne. |
| --- | --- |

35.

Den tilsynsførende glæder sig over bestemmelserne om beskyttelse af personoplysninger i aftaleteksten og inddragelsen i bilaget af databeskyttelsesprincipper, som skal respekteres af parterne.

| 36. | Den tilsynsførende foreslår, at der indsættes en eksplicit henvisning til, at EU's nationale lovgivninger til gennemførelse af direktiv 95/46/EF finder anvendelse på EU's overførsler af personoplysninger til de russiske myndigheder og på EU-myndighedernes behandling af personoplysninger. Den tilsynsførende foreslår endvidere, at der indsættes en henvisning til artikel 7 og 8 i EU's charter om grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

36.

Den tilsynsførende foreslår, at der indsættes en eksplicit henvisning til, at EU's nationale lovgivninger til gennemførelse af direktiv 95/46/EF finder anvendelse på EU's overførsler af personoplysninger til de russiske myndigheder og på EU-myndighedernes behandling af personoplysninger. Den tilsynsførende foreslår endvidere, at der indsættes en henvisning til artikel 7 og 8 i EU's charter om grundlæggende rettigheder.

| 37. | Han anbefaler endvidere, at alle de kategorier af personoplysninger, der kan udveksles, anføres i artikel 3, stk. 2, artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 3. Derudover bør yderligere databeskyttelsesgarantier, såsom kortere opbevaringsperioder og skærpede sikkerhedsforanstaltninger inddrages i aftalen eller i bilag II, for så vidt angår oplysninger om mistænkelige transaktioner. De andre formål, til hvilke personoplysningerne kan gøres til genstand for behandling i henhold til artikel 5, stk. 3, bør eksplicit fremgå af aftalen og bør være forenelige med det oprindelige formål, til hvilket personoplysningerne er videregivet. |
| --- | --- |

37.

Han anbefaler endvidere, at alle de kategorier af personoplysninger, der kan udveksles, anføres i artikel 3, stk. 2, artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 3. Derudover bør yderligere databeskyttelsesgarantier, såsom kortere opbevaringsperioder og skærpede sikkerhedsforanstaltninger inddrages i aftalen eller i bilag II, for så vidt angår oplysninger om mistænkelige transaktioner. De andre formål, til hvilke personoplysningerne kan gøres til genstand for behandling i henhold til artikel 5, stk. 3, bør eksplicit fremgå af aftalen og bør være forenelige med det oprindelige formål, til hvilket personoplysningerne er videregivet.

| 38. | Den tilsynsførende glæder sig også over forbuddet mod at opbevare oplysningerne længere end nødvendigt i aftalens artikel 5, stk. 2, men anbefaler mindst at angive maksimumsopbevaringsperioder. |
| --- | --- |

38.

Den tilsynsførende glæder sig også over forbuddet mod at opbevare oplysningerne længere end nødvendigt i aftalens artikel 5, stk. 2, men anbefaler mindst at angive maksimumsopbevaringsperioder.

| 39. | Den tilsynsførende bifalder inddragelsen af obligatoriske databeskyttelsesprincipper. Den tilsynsførende anbefaler ikke desto mindre at supplere dem som følger:






  — | Tilføjelse af bestemmelser om »datasikkerhed« og de specifikke krav til behandling af »følsomme oplysninger«. |
| --- | --- | --- |

39.

Den tilsynsførende bifalder inddragelsen af obligatoriske databeskyttelsesprincipper. Den tilsynsførende anbefaler ikke desto mindre at supplere dem som følger:

—

Tilføjelse af bestemmelser om »datasikkerhed« og de specifikke krav til behandling af »følsomme oplysninger«.

| — | Præcisering af procedurerne for at sikre anvendelse af principperne for »gennemsigtighed« og »ret til indsigt, berigtigelse, sletning og blokering af oplysninger« i aftaleteksten eller bilaget. |
| --- | --- |

—

Præcisering af procedurerne for at sikre anvendelse af principperne for »gennemsigtighed« og »ret til indsigt, berigtigelse, sletning og blokering af oplysninger« i aftaleteksten eller bilaget.

| — | For så vidt angår »videreoverførsel« bør det tilføjes, at parternes kompetente myndigheder ikke må videregive personoplysninger til andre nationale modtagere, medmindre modtageren sikrer tilstrækkelig beskyttelse og anvender oplysningerne til de formål, hvortil de er videregivet. |
| --- | --- |

—

For så vidt angår »videreoverførsel« bør det tilføjes, at parternes kompetente myndigheder ikke må videregive personoplysninger til andre nationale modtagere, medmindre modtageren sikrer tilstrækkelig beskyttelse og anvender oplysningerne til de formål, hvortil de er videregivet.

| — | For så vidt angår princippet om »klageadgang« bør det præciseres, at begrebet »kompetente myndigheder«, som anvendes i resten af aftalen i en anden sammenhæng, her henviser til de myndigheder, der er kompetente i forbindelse med beskyttelse af personoplysninger og tilsynet med behandlingen heraf. |
| --- | --- |

—

For så vidt angår princippet om »klageadgang« bør det præciseres, at begrebet »kompetente myndigheder«, som anvendes i resten af aftalen i en anden sammenhæng, her henviser til de myndigheder, der er kompetente i forbindelse med beskyttelse af personoplysninger og tilsynet med behandlingen heraf.

| — | De relevante myndigheder og de praktiske oplysninger om retsmidler bør nævnes i aftalen eller i det mindste i skrivelser udvekslet mellem parterne eller i ledsagedokumenter til aftalen. |
| --- | --- |

—

De relevante myndigheder og de praktiske oplysninger om retsmidler bør nævnes i aftalen eller i det mindste i skrivelser udvekslet mellem parterne eller i ledsagedokumenter til aftalen.

| — | For så vidt angår princippet for »undtagelser fra gennemsigtighed og ret til indsigt« bør det præciseres, at der i tilfælde, hvor registrerede ikke kan opnå ret til indsigt, bør gives indirekte indsigt gennem EU's nationale databeskyttelsesmyndigheder. |
| --- | --- |

—

For så vidt angår princippet for »undtagelser fra gennemsigtighed og ret til indsigt« bør det præciseres, at der i tilfælde, hvor registrerede ikke kan opnå ret til indsigt, bør gives indirekte indsigt gennem EU's nationale databeskyttelsesmyndigheder.

| 41. | Det bør også præciseres, at parternes databeskyttelsesmyndigheder i fællesskab bør føre tilsyn med gennemførelsen af aftalen, enten i den blandede opfølgningsekspertgruppes regi eller som led i en selvstændig proces. Hvis det ikke i tilstrækkeligt omfang kan dokumenteres, at den russiske tilsynsmyndighed handler uafhængigt, bør det præciseres, at EU's nationale databeskyttelsesmyndigheder bør være involveret i tilsynet med de russiske myndigheders gennemførelse af aftalen. Resultaterne af gennemgangen bør forelægges for Europa-Parlamentet og Rådet, om nødvendigt under fuld iagttagelse af fortroligheden. |
| --- | --- |

41.

Det bør også præciseres, at parternes databeskyttelsesmyndigheder i fællesskab bør føre tilsyn med gennemførelsen af aftalen, enten i den blandede opfølgningsekspertgruppes regi eller som led i en selvstændig proces. Hvis det ikke i tilstrækkeligt omfang kan dokumenteres, at den russiske tilsynsmyndighed handler uafhængigt, bør det præciseres, at EU's nationale databeskyttelsesmyndigheder bør være involveret i tilsynet med de russiske myndigheders gennemførelse af aftalen. Resultaterne af gennemgangen bør forelægges for Europa-Parlamentet og Rådet, om nødvendigt under fuld iagttagelse af fortroligheden.

| 42. | Den tilsynsførende anbefaler også at supplere aftalens artikel 12 med en klausul, der gør det muligt for parterne at suspendere eller ophæve aftalen, hvis den anden part ikke opfylder sine forpligtelser i henhold til aftalen, herunder respekterer databeskyttelsesprincipperne. |
| --- | --- |

42.

Den tilsynsførende anbefaler også at supplere aftalens artikel 12 med en klausul, der gør det muligt for parterne at suspendere eller ophæve aftalen, hvis den anden part ikke opfylder sine forpligtelser i henhold til aftalen, herunder respekterer databeskyttelsesprincipperne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. april 2013.

Giovanni BUTTARELLI

Assisterende Europæisk Tilsynsførende for Databeskyttelse

---

(1)  COM(2013) 4 final.

1

(2)  Bilag til forslaget.

2

(3)  Bilag II til aftalen.

3

(4)  Den tilsynsførendes udtalelse af 18. januar 2013 om forslaget til forordning om ændring af forordning (EF) nr. 273/2004 om narkotikaprækursorer og forslaget til forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 111/2005 om regler for overvågning af handel med narkotikaprækursorer mellem Fællesskabet og tredjelande, særlig s. 9-10, findes på: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2013/13-01-18_Drug_precursors_EN.pdf

4

(5)  De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af ulovlig handel med narkotika og psykotrope stoffer, vedtaget i Wien den 19. december 1988, findes på: http://www.unodc.org/pdf/convention_1988_en.pdf

5

---

| 4.2.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 32/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 32/15

---

Resumé af udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet med titlen »Styrkelse af samarbejdet om retshåndhævelse i EU: den europæiske informationsudvekslingsmodel (EIXM)«

(Udtalelsen i sin helhed findes på engelsk, fransk og tysk på den tilsynsførendes hjemmeside http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/08

1.   Indledning

1.1.   Høring af den tilsynsførende

| 1. | Den 7. december 2012 vedtog Kommissionen en meddelelse med titlen »Styrkelse af samarbejdet om retshåndhævelse i EU: den europæiske informationsudvekslingsmodel (EIXM)« (i det følgende benævnt »meddelelsen«) (1). Samme dag vedtog Kommissionen en rapport om gennemførelsen af Rådets afgørelse 2008/615/RIA af 23. juni 2008 om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (»Prümafgørelsen«) (2). Denne rapport vil ikke blive kommenteret særskilt i udtalelsen, men nævnes her for at sikre bedre forståelse af konteksten. |
| --- | --- |

1.

Den 7. december 2012 vedtog Kommissionen en meddelelse med titlen »Styrkelse af samarbejdet om retshåndhævelse i EU: den europæiske informationsudvekslingsmodel (EIXM)« (i det følgende benævnt »meddelelsen«) (1). Samme dag vedtog Kommissionen en rapport om gennemførelsen af Rådets afgørelse 2008/615/RIA af 23. juni 2008 om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (»Prümafgørelsen«) (2). Denne rapport vil ikke blive kommenteret særskilt i udtalelsen, men nævnes her for at sikre bedre forståelse af konteksten.

| 2. | Inden vedtagelsen af meddelelsen fik den tilsynsførende mulighed for at fremsætte uformelle bemærkninger til Kommissionen. Den tilsynsførende glæder sig over, at der er taget hensyn til visse af disse bemærkninger i meddelelsen. |
| --- | --- |

2.

Inden vedtagelsen af meddelelsen fik den tilsynsførende mulighed for at fremsætte uformelle bemærkninger til Kommissionen. Den tilsynsførende glæder sig over, at der er taget hensyn til visse af disse bemærkninger i meddelelsen.

1.2.   Mål og baggrund for meddelelsen

| 3. | Stockholmprogrammet (3) har til formål at tackle fremtidige udfordringer og yderligere styrke området frihed, sikkerhed og retfærdighed med foranstaltninger, der fokuserer på borgernes interesser og behov. Det fastlægger EU's prioriteter inden for retlige og indre anliggender for perioden 2010-2014 og udformer strategiske retningslinjer for den lovgivningsmæssige og operationelle programudformning i området med frihed, sikkerhed og retfærdighed i overensstemmelse med artikel 68 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«) (4). |
| --- | --- |

3.

Stockholmprogrammet (3) har til formål at tackle fremtidige udfordringer og yderligere styrke området frihed, sikkerhed og retfærdighed med foranstaltninger, der fokuserer på borgernes interesser og behov. Det fastlægger EU's prioriteter inden for retlige og indre anliggender for perioden 2010-2014 og udformer strategiske retningslinjer for den lovgivningsmæssige og operationelle programudformning i området med frihed, sikkerhed og retfærdighed i overensstemmelse med artikel 68 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«) (4).

| 4. | Stockholmprogrammet anerkender især behovet for sammenhæng og konsolidering i udviklingen af informationsstyring og -udveksling inden for EU's interne sikkerhed og opfordrer Rådet og Kommissionen til at gennemføre EU's informationsstyringsstrategi for intern sikkerhed, herunder en stærk databeskyttelsesordning. I den sammenhæng opfordres Kommissionen i Stockholmprogrammet endvidere til at vurdere behovet for en europæisk informationsudvekslingsmodel (EIXM) baseret på en evaluering af de eksisterende instrumenter inden for EU's informationsudveksling. Denne vurdering bør gøre det muligt at slå fast, om de pågældende instrumenter fungerer efter den oprindelige hensigt og opfylder målsætningerne i informationsstyringsstrategien (5). |
| --- | --- |

4.

Stockholmprogrammet anerkender især behovet for sammenhæng og konsolidering i udviklingen af informationsstyring og -udveksling inden for EU's interne sikkerhed og opfordrer Rådet og Kommissionen til at gennemføre EU's informationsstyringsstrategi for intern sikkerhed, herunder en stærk databeskyttelsesordning. I den sammenhæng opfordres Kommissionen i Stockholmprogrammet endvidere til at vurdere behovet for en europæisk informationsudvekslingsmodel (EIXM) baseret på en evaluering af de eksisterende instrumenter inden for EU's informationsudveksling. Denne vurdering bør gøre det muligt at slå fast, om de pågældende instrumenter fungerer efter den oprindelige hensigt og opfylder målsætningerne i informationsstyringsstrategien (5).

| 5. | Som opfølgning på Stockholmprogrammet offentliggjorde Kommissionen i juli 2010 en meddelelse (6) (i det følgende benævnt »meddelelsen fra 2010«), som giver et fuldt overblik over de EU-foranstaltninger, der er iværksat, under gennemførelse eller under overvejelse, og som regulerer indsamling, lagring og grænseoverskridende udveksling af personoplysninger med henblik på retshåndhævelse og migrationsforvaltning. |
| --- | --- |

5.

Som opfølgning på Stockholmprogrammet offentliggjorde Kommissionen i juli 2010 en meddelelse (6) (i det følgende benævnt »meddelelsen fra 2010«), som giver et fuldt overblik over de EU-foranstaltninger, der er iværksat, under gennemførelse eller under overvejelse, og som regulerer indsamling, lagring og grænseoverskridende udveksling af personoplysninger med henblik på retshåndhævelse og migrationsforvaltning.

| 6. | På grundlag af opfordringer fra Stockholmprogrammet og baseret på meddelelsen fra 2010 har denne meddelelse til formål at gøre status over, hvordan den grænseoverskridende informationsudveksling i EU fungerer i praksis, og den indeholder anbefalinger til, hvordan den kan forbedres. |
| --- | --- |

6.

På grundlag af opfordringer fra Stockholmprogrammet og baseret på meddelelsen fra 2010 har denne meddelelse til formål at gøre status over, hvordan den grænseoverskridende informationsudveksling i EU fungerer i praksis, og den indeholder anbefalinger til, hvordan den kan forbedres.

3.   Konklusioner

| 37. | Den tilsynsførende bifalder, at der generelt fokuseres på databeskyttelse i meddelelsen, som fremhæver behovet for at sikre høj datakvalitet, -sikkerhed og -beskyttelse, og minder om, at uanset kombinationen eller sekvensen for informationsudvekslingen skal reglerne for databeskyttelse, -sikkerhed og -kvalitet overholdes, og det formål, til hvilket instrumenterne kan anvendes, respekteres. |
| --- | --- |

37.

Den tilsynsførende bifalder, at der generelt fokuseres på databeskyttelse i meddelelsen, som fremhæver behovet for at sikre høj datakvalitet, -sikkerhed og -beskyttelse, og minder om, at uanset kombinationen eller sekvensen for informationsudvekslingen skal reglerne for databeskyttelse, -sikkerhed og -kvalitet overholdes, og det formål, til hvilket instrumenterne kan anvendes, respekteres.

| 38. | Den tilsynsførende:






  — | bifalder, at meddelelsen konkluderer, at der hverken er behov for nye retshåndhævelsesdatabaser eller instrumenter til informationsudveksling på EU-plan |
| --- | --- | --- |

38.

Den tilsynsførende:

—

bifalder, at meddelelsen konkluderer, at der hverken er behov for nye retshåndhævelsesdatabaser eller instrumenter til informationsudveksling på EU-plan

| — | understreger behovet for en fuld proces for evaluering af instrumenterne og initiativerne inden for området retlige og indre anliggender, hvis resultater bør føre til en omfattende, integreret og velstruktureret EU-politik for informationsstyring og -udveksling, og tilskynder Kommissionen til at fortsætte vurderingen af andre eksisterende instrumenter |
| --- | --- |

—

understreger behovet for en fuld proces for evaluering af instrumenterne og initiativerne inden for området retlige og indre anliggender, hvis resultater bør føre til en omfattende, integreret og velstruktureret EU-politik for informationsstyring og -udveksling, og tilskynder Kommissionen til at fortsætte vurderingen af andre eksisterende instrumenter

| — | opfordrer Kommissionen til at gøre sig overvejelser om i) databeskyttelsesprincippernes effektivitet i lyset af den teknologiske udvikling, udviklingerne inden for store it-systemer og den stigende anvendelse af data, der oprindelig blev indsamlet til formål, som ikke vedrører bekæmpelse af kriminalitet, samt om ii) effektiviteten, når det gælder den offentlige orden, af den nuværende tendens til udbredt, systematisk og proaktiv overvågning af individer, der ikke er under mistanke, og dens reelle nytte i bekæmpelsen af kriminalitet. Resultatet af disse overvejelser bør føre til en omfattende, integreret og velstruktureret EU-politik for informationsstyring og -udveksling på området |
| --- | --- |

—

opfordrer Kommissionen til at gøre sig overvejelser om i) databeskyttelsesprincippernes effektivitet i lyset af den teknologiske udvikling, udviklingerne inden for store it-systemer og den stigende anvendelse af data, der oprindelig blev indsamlet til formål, som ikke vedrører bekæmpelse af kriminalitet, samt om ii) effektiviteten, når det gælder den offentlige orden, af den nuværende tendens til udbredt, systematisk og proaktiv overvågning af individer, der ikke er under mistanke, og dens reelle nytte i bekæmpelsen af kriminalitet. Resultatet af disse overvejelser bør føre til en omfattende, integreret og velstruktureret EU-politik for informationsstyring og -udveksling på området

| — | understreger, at de igangværende drøftelser om forslaget til et direktiv ikke bør forhindre Kommissionen i at gøre status over databeskyttelsesproblemer og -risici og undersøge, hvordan der kan sikres forbedringer inden for de nuværende juridiske rammer, og anbefaler, at disse drøftelser om især sondringen mellem behandling af personoplysninger for henholdsvis mistænkte og ikke-mistænkte personer anvendes til yderligere udvikling af den europæiske informationsudvekslingsmodel |
| --- | --- |

—

understreger, at de igangværende drøftelser om forslaget til et direktiv ikke bør forhindre Kommissionen i at gøre status over databeskyttelsesproblemer og -risici og undersøge, hvordan der kan sikres forbedringer inden for de nuværende juridiske rammer, og anbefaler, at disse drøftelser om især sondringen mellem behandling af personoplysninger for henholdsvis mistænkte og ikke-mistænkte personer anvendes til yderligere udvikling af den europæiske informationsudvekslingsmodel

| — | støtter fuldt ud behovet for at gennemgå eksisterende instrumenter med det formål at sikre overensstemmelse med det foreslåede direktiv og tilskynder Kommissionen til at træffe yderligere foranstaltninger |
| --- | --- |

—

støtter fuldt ud behovet for at gennemgå eksisterende instrumenter med det formål at sikre overensstemmelse med det foreslåede direktiv og tilskynder Kommissionen til at træffe yderligere foranstaltninger

| — | opfordrer Kommissionen til at fortsætte vurderingen af eksisterende instrumenter i forbindelse med og efter deres fulde gennemførelse |
| --- | --- |

—

opfordrer Kommissionen til at fortsætte vurderingen af eksisterende instrumenter i forbindelse med og efter deres fulde gennemførelse

| — | anbefaler, at den vejledning, Rådet opfordres til at give, for så vidt angår valg af kanal, tager hensyn til konsekvenserne, hvad angår formålsbegrænsning og ansvarsfordeling |
| --- | --- |

—

anbefaler, at den vejledning, Rådet opfordres til at give, for så vidt angår valg af kanal, tager hensyn til konsekvenserne, hvad angår formålsbegrænsning og ansvarsfordeling

| — | opfordrer Kommissionen til tydeligere at begrunde valget af Europol-kanalen baseret på SIENA-værktøjet som standardkanal og vurdere, om dette valg er i overensstemmelse med princippet om indbygget privatlivsbeskyttelse |
| --- | --- |

—

opfordrer Kommissionen til tydeligere at begrunde valget af Europol-kanalen baseret på SIENA-værktøjet som standardkanal og vurdere, om dette valg er i overensstemmelse med princippet om indbygget privatlivsbeskyttelse

| — | noterer sig med tilfredshed, at meddelelsen minder om, at oplysninger kun må udveksles og anvendes, når det er tilladt i henhold til lovgivningen, hvilket indebærer overholdelse af regler for databeskyttelse, og opfordrer Kommissionen til at begynde at arbejde med harmoniserede vilkår for SPOC'er med henblik på at sikre, at kravene er ens i alle medlemsstaterne og reelt beskytter borgerne |
| --- | --- |

—

noterer sig med tilfredshed, at meddelelsen minder om, at oplysninger kun må udveksles og anvendes, når det er tilladt i henhold til lovgivningen, hvilket indebærer overholdelse af regler for databeskyttelse, og opfordrer Kommissionen til at begynde at arbejde med harmoniserede vilkår for SPOC'er med henblik på at sikre, at kravene er ens i alle medlemsstaterne og reelt beskytter borgerne

| — | anbefaler at inddrage uddannelse i informationssikkerhed og databeskyttelse i den ordning, Kommissionen lægger op til, samt i den uddannelse, medlemsstaterne opfordres til at varetage. |
| --- | --- |

—

anbefaler at inddrage uddannelse i informationssikkerhed og databeskyttelse i den ordning, Kommissionen lægger op til, samt i den uddannelse, medlemsstaterne opfordres til at varetage.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. april 2013.

Peter HUSTINX

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

---

(1)  COM(2012) 735 final.

1

(2)  COM(2012) 732 final.

2

(3)  Stockholmprogrammet — Et åbent og sikkert Europa i borgernes tjeneste og til deres beskyttelse, Rådets dokument 5731/10 af 3.3.2010.

3

(4)  Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, (EUT C 83 af 30.3.2010, s. 47).

4

(5)  Stockholmprogrammet — Et åbent og sikkert Europa i borgernes tjeneste og til deres beskyttelse, Rådets dokument 5731/10 af 3.3.2010, afsnit 4.2.2.

5

(6)  Meddelelse af 20. juli 2010 fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet »Oversigt over informationsstyring på området frihed, sikkerhed og retfærdighed«, KOM(2010) 385 endelig.

6

---

| 4.2.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 32/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 32/17

---

Resumé af udtalelsen fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (EDPS) om det ændrede forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om gennemsigtighed i prisbestemmelserne for humanmedicinske lægemidler og disse lægemidlers inddragelse under de offentlige sygesikringsordninger

(Den fulde ordlyd af denne udtalelse findes på EN, FR og DE på den tilsynsførendes websted http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/09

1.   Indledning

1.1.   Høring af den tilsynsførende

| 1. | Den 18. marts 2013 vedtog Kommissionen et ændret forslag til direktiv om gennemsigtighed i prisbestemmelserne for humanmedicinske lægemidler og disse lægemidlers inddragelse under de offentlige sygesikringsordninger (i det følgende benævnt »det foreslåede direktiv«) (1). Dette forslag blev sendt til høring hos den tilsynsførelse den 19. marts 2013. |
| --- | --- |

1.

Den 18. marts 2013 vedtog Kommissionen et ændret forslag til direktiv om gennemsigtighed i prisbestemmelserne for humanmedicinske lægemidler og disse lægemidlers inddragelse under de offentlige sygesikringsordninger (i det følgende benævnt »det foreslåede direktiv«) (1). Dette forslag blev sendt til høring hos den tilsynsførelse den 19. marts 2013.

| 2. | Den tilsynsførende glæder sig over, at han er blevet hørt af Kommissionen, og at der er henvist til denne udtalelse i præamblen til instrumentet. Den tilsynsførende beklager dog, at han ikke blev hørt af Kommissionen under udarbejdelsen eller i det mindste efter vedtagelsen af det oprindelige forslag fra 1. marts 2012 (2). |
| --- | --- |

2.

Den tilsynsførende glæder sig over, at han er blevet hørt af Kommissionen, og at der er henvist til denne udtalelse i præamblen til instrumentet. Den tilsynsførende beklager dog, at han ikke blev hørt af Kommissionen under udarbejdelsen eller i det mindste efter vedtagelsen af det oprindelige forslag fra 1. marts 2012 (2).

1.2.   Forslagets mål og anvendelsesområde

| 3. | Kommissionen anfører i sin begrundelse til det foreslåede direktiv, at medlemsstaterne er ansvarlige for organisation og levering af sundhedstjenesteydelser og behandling på sundhedsområdet, herunder fordelingen af de midler, der afsættes hertil. Inden for disse rammer kan hver medlemsstat træffe foranstaltninger til at styre forbruget af medicin, regulere deres priser eller fastsætte betingelserne for den offentlige finansiering. Et lægemiddel, der er godkendt i overensstemmelse med EU's lovgivning på grundlag af dets kvalitet, sikkerhed og virkning, kan derfor være underlagt yderligere lovgivningskrav på medlemsstatsniveau, inden det kan markedsføres eller udleveres til patienter under den offentlige sygesikringsordning. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen anfører i sin begrundelse til det foreslåede direktiv, at medlemsstaterne er ansvarlige for organisation og levering af sundhedstjenesteydelser og behandling på sundhedsområdet, herunder fordelingen af de midler, der afsættes hertil. Inden for disse rammer kan hver medlemsstat træffe foranstaltninger til at styre forbruget af medicin, regulere deres priser eller fastsætte betingelserne for den offentlige finansiering. Et lægemiddel, der er godkendt i overensstemmelse med EU's lovgivning på grundlag af dets kvalitet, sikkerhed og virkning, kan derfor være underlagt yderligere lovgivningskrav på medlemsstatsniveau, inden det kan markedsføres eller udleveres til patienter under den offentlige sygesikringsordning.

| 4. | Kommissionen forklarer endvidere, at direktiv 89/105/EØF (3) blev vedtaget for at gøre det muligt for markedsaktørerne at kontrollere, at nationale pris- og godtgørelsesbestemmelser ikke er i strid med princippet om fri bevægelighed for varer. Til dette formål fastlægger direktiv 80/105/EØF en række proceduremæssige krav for at sikre gennemsigtighed i de pris- og godtgørelsesbestemmelser, som medlemsstaterne vedtager. Siden vedtagelsen af dette direktiv har markedsvilkårene dog ændret sig fundamentalt, f.eks. med fremkomsten af generiske lægemidler, der sørger for billigere versioner af eksisterende lægemidler, eller udviklingen af stadig mere innovative (men ofte dyre) forskningsbaserede lægemidler. Sideløbende hermed har den konstante stigning i de offentlige udgifter til lægemidler i de seneste årtier været en tilskyndelse for medlemsstaterne til i tidens løb at udtænke mere komplekse og innovative pris- og godtgørelsessystemer. |
| --- | --- |

4.

Kommissionen forklarer endvidere, at direktiv 89/105/EØF (3) blev vedtaget for at gøre det muligt for markedsaktørerne at kontrollere, at nationale pris- og godtgørelsesbestemmelser ikke er i strid med princippet om fri bevægelighed for varer. Til dette formål fastlægger direktiv 80/105/EØF en række proceduremæssige krav for at sikre gennemsigtighed i de pris- og godtgørelsesbestemmelser, som medlemsstaterne vedtager. Siden vedtagelsen af dette direktiv har markedsvilkårene dog ændret sig fundamentalt, f.eks. med fremkomsten af generiske lægemidler, der sørger for billigere versioner af eksisterende lægemidler, eller udviklingen af stadig mere innovative (men ofte dyre) forskningsbaserede lægemidler. Sideløbende hermed har den konstante stigning i de offentlige udgifter til lægemidler i de seneste årtier været en tilskyndelse for medlemsstaterne til i tidens løb at udtænke mere komplekse og innovative pris- og godtgørelsessystemer.

| 5. | Forslaget til direktiv om ophævelse af direktiv 89/105/EØF blev vedtaget af Kommissionen den 1. marts 2012. Kommissionen anfører, at forhandlingerne i Rådets Gruppe vedrørende Lægemidler og Medicinsk Udstyr viste sig at være vanskelige på grund af det politisk følsomme sagsområde. |
| --- | --- |

5.

Forslaget til direktiv om ophævelse af direktiv 89/105/EØF blev vedtaget af Kommissionen den 1. marts 2012. Kommissionen anfører, at forhandlingerne i Rådets Gruppe vedrørende Lægemidler og Medicinsk Udstyr viste sig at være vanskelige på grund af det politisk følsomme sagsområde.

| 6. | Europa-Parlamentet vedtog sin holdning ved førstebehandlingen den 6. februar 2013. Som resultat af afstemningen i plenarforsamlingen og under hensyntagen til medlemsstaternes holdning i Rådet har Kommissionen besluttet at ændre sit forslag ved at vedtage det foreslåede direktiv og at høre den tilsynsførende. |
| --- | --- |

6.

Europa-Parlamentet vedtog sin holdning ved førstebehandlingen den 6. februar 2013. Som resultat af afstemningen i plenarforsamlingen og under hensyntagen til medlemsstaternes holdning i Rådet har Kommissionen besluttet at ændre sit forslag ved at vedtage det foreslåede direktiv og at høre den tilsynsførende.

1.3.   Formålet med den tilsynsførendes udtalelse

| 7. | Denne udtalelse vil fokusere på følgende aspekter af det foreslåede direktiv, der vedrører beskyttelse af personoplysninger: databeskyttelseslovgivningens anvendelsesområde, offentliggørelsen af personoplysninger om eksperter og medlemmer af visse organer, den mulige behandling af helbredsoplysninger om patienter gennem adgang til oplysninger om markedsføringstilladelser og den foreslåede mulighed for at oprette databaser på EU-plan eller medlemsstatsplan. |
| --- | --- |

7.

Denne udtalelse vil fokusere på følgende aspekter af det foreslåede direktiv, der vedrører beskyttelse af personoplysninger: databeskyttelseslovgivningens anvendelsesområde, offentliggørelsen af personoplysninger om eksperter og medlemmer af visse organer, den mulige behandling af helbredsoplysninger om patienter gennem adgang til oplysninger om markedsføringstilladelser og den foreslåede mulighed for at oprette databaser på EU-plan eller medlemsstatsplan.

3.   Konklusioner

Den tilsynsførende anbefaler:

| — | at der henvises til gældende databeskyttelseslovgivning i en materiel artikel i det foreslåede direktiv. Det bør som hovedregel fremgå af en sådan henvisning, at direktiv 95/46/EF og forordning (EF) nr. 45/2001 finder anvendelse på behandling af personoplysninger inden for rammerne af det foreslåede direktiv. Endvidere foreslår den tilsynsførende, at det kommer til at fremgå af henvisningen til direktiv 95/46/EF, at bestemmelserne vil finde anvendelse i henhold til de nationale gennemførelsesbestemmelser til direktiv 95/46/EF |
| --- | --- |

—

at der henvises til gældende databeskyttelseslovgivning i en materiel artikel i det foreslåede direktiv. Det bør som hovedregel fremgå af en sådan henvisning, at direktiv 95/46/EF og forordning (EF) nr. 45/2001 finder anvendelse på behandling af personoplysninger inden for rammerne af det foreslåede direktiv. Endvidere foreslår den tilsynsførende, at det kommer til at fremgå af henvisningen til direktiv 95/46/EF, at bestemmelserne vil finde anvendelse i henhold til de nationale gennemførelsesbestemmelser til direktiv 95/46/EF

| — | at nødvendigheden af den ordning, der er foreslået i artikel 16 til det foreslåede direktiv, vedrørende offentliggørelse af navne og erklæringer af interesse for eksperter, medlemmer af beslutningstagende organer og medlemmer af organer, som er ansvarlige for afhjælpende procedurer, vurderes, og at det undersøges, om pligten til offentliggørelse går ud over det, der er nødvendigt for at nå målet om offentlig interesse, og om der findes mindre restriktive foranstaltninger til at nå samme mål. Afhængigt af resultatet af denne proportionalitetstest bør den obligatoriske offentliggørelse under alle omstændigheder ledsages af passende sikkerhedsforanstaltninger for at sikre de berørte personers klageret, oplysningernes sikkerhed/nøjagtighed og deres slettelse efter et fornuftigt tidsrum |
| --- | --- |

—

at nødvendigheden af den ordning, der er foreslået i artikel 16 til det foreslåede direktiv, vedrørende offentliggørelse af navne og erklæringer af interesse for eksperter, medlemmer af beslutningstagende organer og medlemmer af organer, som er ansvarlige for afhjælpende procedurer, vurderes, og at det undersøges, om pligten til offentliggørelse går ud over det, der er nødvendigt for at nå målet om offentlig interesse, og om der findes mindre restriktive foranstaltninger til at nå samme mål. Afhængigt af resultatet af denne proportionalitetstest bør den obligatoriske offentliggørelse under alle omstændigheder ledsages af passende sikkerhedsforanstaltninger for at sikre de berørte personers klageret, oplysningernes sikkerhed/nøjagtighed og deres slettelse efter et fornuftigt tidsrum

| — | at der indsættes en henvisning til artikel 8 i direktiv 95/46/EF i artikel 13 i det foreslåede direktiv vedrørende adgang til oplysninger om markedsføringstilladelser, såfremt det er hensigten, at der skal behandles personlige helbredsoplysninger, og at der indsættes en bestemmelse i det foreslåede direktiv, som bestemmer, i hvilke situationer og med forbehold af hvilke sikkerhedsforanstaltninger der vil blive behandlet oplysninger indeholdende patienters helbredsoplysninger |
| --- | --- |

—

at der indsættes en henvisning til artikel 8 i direktiv 95/46/EF i artikel 13 i det foreslåede direktiv vedrørende adgang til oplysninger om markedsføringstilladelser, såfremt det er hensigten, at der skal behandles personlige helbredsoplysninger, og at der indsættes en bestemmelse i det foreslåede direktiv, som bestemmer, i hvilke situationer og med forbehold af hvilke sikkerhedsforanstaltninger der vil blive behandlet oplysninger indeholdende patienters helbredsoplysninger

| — | at der i artikel 13 i det foreslåede direktiv indsættes et krav om, at eventuelle patientoplysninger, som er medtaget i oplysningerne vedrørende markedsføringstilladelsen, skal overføres til den kompetente myndighed i forbindelse med enhver yderligere behandling med henblik på beslutninger om prisfastsættelse og godtgørelse |
| --- | --- |

—

at der i artikel 13 i det foreslåede direktiv indsættes et krav om, at eventuelle patientoplysninger, som er medtaget i oplysningerne vedrørende markedsføringstilladelsen, skal overføres til den kompetente myndighed i forbindelse med enhver yderligere behandling med henblik på beslutninger om prisfastsættelse og godtgørelse

| — | at der på forhånd foretages en konsekvensanalyse af databeskyttelsen, før der træffes yderligere foranstaltninger til lancering af en eventuel ny database. |
| --- | --- |

—

at der på forhånd foretages en konsekvensanalyse af databeskyttelsen, før der træffes yderligere foranstaltninger til lancering af en eventuel ny database.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. maj 2013.

Giovanni BUTTARELLI

Assisterende Europæisk Tilsynsførende for Databeskyttelse

---

(1)  COM(2013) 168 final/2.

1

(2)  COM(2012) 84 final.

2

(3)  Rådets direktiv 89/105/EØF af 21. december 1988 om gennemsigtighed i prisbestemmelserne for lægemidler til mennesker og disse lægemidlers inddragelse under de nationale sygesikringsordninger (EFT L 40 af 11.2.1989, s. 8).

3

---

| 4.2.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 32/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 32/19

---

Resumé af udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om Kommissionens og Den Europæiske Unions højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitiks fælles meddelelse om en »EU-strategi for cybersikkerhed: Et åbent, sikkert og beskyttet cyberspace« og om Kommissionens forslag til et direktiv om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles niveau for net- og informationssikkerhed i hele EU

(Denne udtalelse findes i fuld udgave på EN, FR og DE på EDPS' hjemmeside under: http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/10

1.   Indledning

1.1.   Høring af EDPS

| 1. | Den 7. februar 2013 vedtog Kommissionen og Den Europæiske Unions højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik en fælles meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en »EU-strategi for cybersikkerhed: Et åbent, sikkert og beskyttet cyberspace« (1) (herefter »den fælles meddelelse«, »strategien for cybersikkerhed« eller »strategien«). |
| --- | --- |

1.

Den 7. februar 2013 vedtog Kommissionen og Den Europæiske Unions højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik en fælles meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en »EU-strategi for cybersikkerhed: Et åbent, sikkert og beskyttet cyberspace« (1) (herefter »den fælles meddelelse«, »strategien for cybersikkerhed« eller »strategien«).

| 2. | Samme dag vedtog Kommissionen et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles niveau for net- og informationssikkerhed i hele EU (2) (herefter »direktivforslaget« eller »forslaget«). Forslaget blev sendt til høring hos EDPS den 7. februar 2013. |
| --- | --- |

2.

Samme dag vedtog Kommissionen et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles niveau for net- og informationssikkerhed i hele EU (2) (herefter »direktivforslaget« eller »forslaget«). Forslaget blev sendt til høring hos EDPS den 7. februar 2013.

| 3. | Inden vedtagelsen af den fælles meddelelse og af forslaget fik EDPS mulighed for at fremsætte uformelle bemærkninger til Kommissionen. EDPS glæder sig over, at nogle af disse bemærkninger er medtaget i den fælles meddelelse og i forslaget. |
| --- | --- |

3.

Inden vedtagelsen af den fælles meddelelse og af forslaget fik EDPS mulighed for at fremsætte uformelle bemærkninger til Kommissionen. EDPS glæder sig over, at nogle af disse bemærkninger er medtaget i den fælles meddelelse og i forslaget.

4.   Konklusioner

| 74. | EDPS glæder sig over, at Kommissionen og EU's højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik har fremlagt en omfattende strategi for cybersikkerhed suppleret af et direktivforslag om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles niveau for net- og informationssikkerhed (NIS) i hele EU. Strategien supplerer de politiske tiltag, som EU allerede har iværksat inden for net- og informationssikkerhed. |
| --- | --- |

74.

EDPS glæder sig over, at Kommissionen og EU's højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik har fremlagt en omfattende strategi for cybersikkerhed suppleret af et direktivforslag om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles niveau for net- og informationssikkerhed (NIS) i hele EU. Strategien supplerer de politiske tiltag, som EU allerede har iværksat inden for net- og informationssikkerhed.

| 75. | EDPS glæder sig over, at strategien går længere end den traditionelle fremgangsmåde med at stille sikkerhed op mod privatlivets fred ved at indeholde bestemmelser om udtrykkelig anerkendelse af privatlivets fred og databeskyttelse som grundlæggende værdier, der skal være retningsgivende for politikken om cybersikkerhed i EU og på verdensplan. EDPS bemærker, at strategien om cybersikkerhed og direktivforslaget om NIS kan komme til at spille en afgørende rolle med hensyn til at bidrage til at sikre beskyttelsen af fysiske personers ret til privatlivets fred og databeskyttelse i onlinemiljøet. Det skal samtidig sikres, at disse tiltag ikke munder ud i foranstaltninger, som vil udgøre ulovlige indgreb i fysiske personers ret til privatlivets fred og databeskyttelse. |
| --- | --- |

75.

EDPS glæder sig over, at strategien går længere end den traditionelle fremgangsmåde med at stille sikkerhed op mod privatlivets fred ved at indeholde bestemmelser om udtrykkelig anerkendelse af privatlivets fred og databeskyttelse som grundlæggende værdier, der skal være retningsgivende for politikken om cybersikkerhed i EU og på verdensplan. EDPS bemærker, at strategien om cybersikkerhed og direktivforslaget om NIS kan komme til at spille en afgørende rolle med hensyn til at bidrage til at sikre beskyttelsen af fysiske personers ret til privatlivets fred og databeskyttelse i onlinemiljøet. Det skal samtidig sikres, at disse tiltag ikke munder ud i foranstaltninger, som vil udgøre ulovlige indgreb i fysiske personers ret til privatlivets fred og databeskyttelse.

| 76. | EDPS glæder sig ligeledes over, at databeskyttelse er nævnt adskillige steder i strategien og er medtaget i direktivforslaget om NIS. EDPS beklager imidlertid, at der i strategien og direktivforslaget ikke i højere grad er foretaget en fremhævelse af den nuværende og kommende databeskyttelseslovgivnings bidrag til sikkerhed, og at det i disse dokumenter ikke fuldt ud sikres, at enhver forpligtelse, der følger af direktivforslaget eller øvrige elementer af strategien, supplerer databeskyttelsesforpligtelserne og ikke overlapper eller modsiger hinanden. |
| --- | --- |

76.

EDPS glæder sig ligeledes over, at databeskyttelse er nævnt adskillige steder i strategien og er medtaget i direktivforslaget om NIS. EDPS beklager imidlertid, at der i strategien og direktivforslaget ikke i højere grad er foretaget en fremhævelse af den nuværende og kommende databeskyttelseslovgivnings bidrag til sikkerhed, og at det i disse dokumenter ikke fuldt ud sikres, at enhver forpligtelse, der følger af direktivforslaget eller øvrige elementer af strategien, supplerer databeskyttelsesforpligtelserne og ikke overlapper eller modsiger hinanden.

| 77. | EDPS bemærker desuden, at strategien om cybersikkerhed som følge af manglende hensyntagen og det forhold, at der ikke fuldt ud tages højde for andre parallelle initiativer fra Kommissionen og igangværende lovgivningsprocedurer, som f.eks. databeskyttelsesreformen og den foreslåede forordning om elektroniske identifikationstjenester og tillidstjenester, ikke giver et virkelig dækkende og holistisk overblik over cybersikkerheden i EU og risikerer at forfølge en diffus og skarpt opdelt strategi. EDPS bemærker ligeledes, at det foreslåede direktiv om NIS heller ikke muliggør en sammenhængende sikkerhedsstrategi i EU endnu, og at den forpligtelse, der er fastlagt i databeskyttelseslovgivningen, sandsynligvis er den mest omfattende net- og sikkerhedsforpligtelse inden for rammerne af EU-lovgivningen. |
| --- | --- |

77.

EDPS bemærker desuden, at strategien om cybersikkerhed som følge af manglende hensyntagen og det forhold, at der ikke fuldt ud tages højde for andre parallelle initiativer fra Kommissionen og igangværende lovgivningsprocedurer, som f.eks. databeskyttelsesreformen og den foreslåede forordning om elektroniske identifikationstjenester og tillidstjenester, ikke giver et virkelig dækkende og holistisk overblik over cybersikkerheden i EU og risikerer at forfølge en diffus og skarpt opdelt strategi. EDPS bemærker ligeledes, at det foreslåede direktiv om NIS heller ikke muliggør en sammenhængende sikkerhedsstrategi i EU endnu, og at den forpligtelse, der er fastlagt i databeskyttelseslovgivningen, sandsynligvis er den mest omfattende net- og sikkerhedsforpligtelse inden for rammerne af EU-lovgivningen.

| 78. | EDPS beklager ligeledes, at der heller ikke tages højde for databeskyttelsesmyndighedernes væsentlige rolle med hensyn til gennemførelsen og håndhævelsen af sikkerhedsforpligtelserne og forbedringen af cybersikkerhed. |
| --- | --- |

78.

EDPS beklager ligeledes, at der heller ikke tages højde for databeskyttelsesmyndighedernes væsentlige rolle med hensyn til gennemførelsen og håndhævelsen af sikkerhedsforpligtelserne og forbedringen af cybersikkerhed.

| 79. | Med hensyn til strategien om cybersikkerhed understreger EDPS følgende:






  — | Det er særlig vigtigt med en præcis definition af begreberne »cyberrobusthed«, »cyberkriminalitet« og »cyberforsvar«, eftersom disse begreber benyttes som en begrundelse for visse særlige foranstaltninger, som kan medføre indgreb i grundlæggende rettigheder, herunder retten til privatlivets fred og databeskyttelse. Strategiens og konventionen om internetkriminalitets definitioner af »cyberkriminalitet« er imidlertid stadig meget brede. Det vil være tilrådeligt at udarbejde en præcis og snæver definition af »cyberkriminalitet« i stedet for en overordnet definition. |
| --- | --- | --- |

79.

Med hensyn til strategien om cybersikkerhed understreger EDPS følgende:

—

Det er særlig vigtigt med en præcis definition af begreberne »cyberrobusthed«, »cyberkriminalitet« og »cyberforsvar«, eftersom disse begreber benyttes som en begrundelse for visse særlige foranstaltninger, som kan medføre indgreb i grundlæggende rettigheder, herunder retten til privatlivets fred og databeskyttelse. Strategiens og konventionen om internetkriminalitets definitioner af »cyberkriminalitet« er imidlertid stadig meget brede. Det vil være tilrådeligt at udarbejde en præcis og snæver definition af »cyberkriminalitet« i stedet for en overordnet definition.

| — | Databeskyttelseslovgivningen skal finde anvendelse på alle strategiens tiltag, når disse vedrører foranstaltninger, der indebærer behandling af personoplysninger. Selv om databeskyttelseslovgivningen ikke er nævnt specifikt i de afsnit, der vedrører cyberkriminalitet og cyberforsvar, fremhæver EDPS, at mange af de tiltag, der er planlagt inden for disse områder, vil komme til at omfatte behandling af personoplysninger og derfor vil være omfattet af anvendelsesområdet for den gældende databeskyttelseslovgivning. EDPS bemærker ligeledes, at mange tiltag omfatter etablering af koordinationsmekanismer, hvilket vil kræve overholdelse af passende databeskyttelsesgarantier for så vidt angår metoderne til udveksling af personoplysninger. |
| --- | --- |

—

Databeskyttelseslovgivningen skal finde anvendelse på alle strategiens tiltag, når disse vedrører foranstaltninger, der indebærer behandling af personoplysninger. Selv om databeskyttelseslovgivningen ikke er nævnt specifikt i de afsnit, der vedrører cyberkriminalitet og cyberforsvar, fremhæver EDPS, at mange af de tiltag, der er planlagt inden for disse områder, vil komme til at omfatte behandling af personoplysninger og derfor vil være omfattet af anvendelsesområdet for den gældende databeskyttelseslovgivning. EDPS bemærker ligeledes, at mange tiltag omfatter etablering af koordinationsmekanismer, hvilket vil kræve overholdelse af passende databeskyttelsesgarantier for så vidt angår metoderne til udveksling af personoplysninger.

| — | Databeskyttelsesmyndighederne spiller en vigtig rolle med hensyn til cybersikkerhed. Databeskyttelsesmyndighederne deltager i deres egenskab af vogtere af fysiske personers ret til privatlivets fred og databeskyttelsesrettigheder aktivt i beskyttelsen af deres personoplysninger både på og uden for internettet. De bør derfor inddrages behørigt i deres egenskab af tilsynsorganer med hensyn til gennemførelsen af foranstaltninger, der indebærer behandling af personoplysninger (som f.eks. lanceringen af EU's pilotprojekt om bekæmpelse af botnets og malware). De øvrige medspillere inden for cybersikkerhed bør ligeledes samarbejde med dem om udførelsen af deres opgaver, f.eks. med hensyn til udveksling af bedste praksis og bevidtgørelsesaktioner. EDPS og de nationale databeskyttelsesmyndigheder bør ligeledes inddrages behørigt i den konference på højt niveau, som vil blive afholdt i 2014, og som har til formål at vurdere fremskridtet med hensyn til gennemførelsen af strategien. |
| --- | --- |

—

Databeskyttelsesmyndighederne spiller en vigtig rolle med hensyn til cybersikkerhed. Databeskyttelsesmyndighederne deltager i deres egenskab af vogtere af fysiske personers ret til privatlivets fred og databeskyttelsesrettigheder aktivt i beskyttelsen af deres personoplysninger både på og uden for internettet. De bør derfor inddrages behørigt i deres egenskab af tilsynsorganer med hensyn til gennemførelsen af foranstaltninger, der indebærer behandling af personoplysninger (som f.eks. lanceringen af EU's pilotprojekt om bekæmpelse af botnets og malware). De øvrige medspillere inden for cybersikkerhed bør ligeledes samarbejde med dem om udførelsen af deres opgaver, f.eks. med hensyn til udveksling af bedste praksis og bevidtgørelsesaktioner. EDPS og de nationale databeskyttelsesmyndigheder bør ligeledes inddrages behørigt i den konference på højt niveau, som vil blive afholdt i 2014, og som har til formål at vurdere fremskridtet med hensyn til gennemførelsen af strategien.

| 80. | For så vidt angår direktivforslaget om NIS tilråder EDPS lovgiverne:






  — | at skabe mere klarhed og sikkerhed i artikel 3, stk. 8, om definitionen af de markedsoperatører, der er omfattet af forslagets anvendelsesområde, og at udarbejde en udtømmende liste, der omfatter alle de relevante interessenter, med henblik på at sikre en fuldt ud harmoniseret og integreret tilgang til sikkerhed i EU, |
| --- | --- | --- |

80.

For så vidt angår direktivforslaget om NIS tilråder EDPS lovgiverne:

—

at skabe mere klarhed og sikkerhed i artikel 3, stk. 8, om definitionen af de markedsoperatører, der er omfattet af forslagets anvendelsesområde, og at udarbejde en udtømmende liste, der omfatter alle de relevante interessenter, med henblik på at sikre en fuldt ud harmoniseret og integreret tilgang til sikkerhed i EU,

| — | at præcisere i artikel 1, stk. 2, litra c), at direktivforslaget finder anvendelse på EU-institutioner og -organer, og medtage en henvisning til forordning (EF) nr. 45/2001 i forslagets artikel 1, stk. 5, |
| --- | --- |

—

at præcisere i artikel 1, stk. 2, litra c), at direktivforslaget finder anvendelse på EU-institutioner og -organer, og medtage en henvisning til forordning (EF) nr. 45/2001 i forslagets artikel 1, stk. 5,

| — | at tildele dette forslag en mere horisontal funktion, for så vidt angår sikkerhed, ved udtrykkeligt at fastslå i artikel 1, at forslaget ikke berører nuværende eller fremtidige mere detaljerede regler inden for specifikke områder (som f.eks. de regler, der vil blive fastlagt med hensyn til udbydere af tillidstjenester, i den foreslåede forordning om elektroniske identifikationstjenester), |
| --- | --- |

—

at tildele dette forslag en mere horisontal funktion, for så vidt angår sikkerhed, ved udtrykkeligt at fastslå i artikel 1, at forslaget ikke berører nuværende eller fremtidige mere detaljerede regler inden for specifikke områder (som f.eks. de regler, der vil blive fastlagt med hensyn til udbydere af tillidstjenester, i den foreslåede forordning om elektroniske identifikationstjenester),

| — | at tilføje en betragtning, hvori der redegøres for nødvendigheden af at integrere databeskyttelse allerede på det tidlige udviklingsstadie for de i forslaget omhandlede mekanismer og i hele den livscyklus, der kendetegner de relevante processer, procedurer, organisationer, teknikker og infrastrukturer, dog under hensyntagen til den foreslåede forordning om databeskyttelse, |
| --- | --- |

—

at tilføje en betragtning, hvori der redegøres for nødvendigheden af at integrere databeskyttelse allerede på det tidlige udviklingsstadie for de i forslaget omhandlede mekanismer og i hele den livscyklus, der kendetegner de relevante processer, procedurer, organisationer, teknikker og infrastrukturer, dog under hensyntagen til den foreslåede forordning om databeskyttelse,

| — | at præcisere definitionen af »net- og informationssystem« i artikel 3, stk. 1, og af »hændelse« i artikel 3, stk. 4, og erstatte forpligtelsen i artikel 5, stk. 2, til at udarbejde en »risikovurderingsplan« med at »fastlægge og opretholde en risikostyringsramme«, |
| --- | --- |

—

at præcisere definitionen af »net- og informationssystem« i artikel 3, stk. 1, og af »hændelse« i artikel 3, stk. 4, og erstatte forpligtelsen i artikel 5, stk. 2, til at udarbejde en »risikovurderingsplan« med at »fastlægge og opretholde en risikostyringsramme«,

| — | at konkretisere i artikel 1, stk. 6, at behandlingen af personoplysninger er berettiget i henhold til artikel 7, litra e) i direktiv 95/46/EF, hvis dette er nødvendigt for at opfylde de mål af almen interesse, der forfølges med dette direktiv. Der skal imidlertid sikres behørig overholdelse af nødvendigheds- og proportionalitetsprincippet, således at kun de oplysninger, der er strengt nødvendige for det mål, der skal nås, bliver behandlet, |
| --- | --- |

—

at konkretisere i artikel 1, stk. 6, at behandlingen af personoplysninger er berettiget i henhold til artikel 7, litra e) i direktiv 95/46/EF, hvis dette er nødvendigt for at opfylde de mål af almen interesse, der forfølges med dette direktiv. Der skal imidlertid sikres behørig overholdelse af nødvendigheds- og proportionalitetsprincippet, således at kun de oplysninger, der er strengt nødvendige for det mål, der skal nås, bliver behandlet,

| — | at fastslå i artikel 14, under hvilke omstændigheder en anmeldelse er påkrævet, samt denne anmeldelses indhold og format, herunder hvilke typer personoplysninger der skal meddeles, og hvorvidt og i hvilket omfang anmeldelsen og dens ledsagedokumenter vil omhandle detaljerede personoplysninger, der er blevet berørt af en konkret sikkerhedshændelse (som f.eks. IP-adresser). Der skal tages højde for, at det kun bør være tilladt NIS-kompetente myndigheder at indsamle og behandle personoplysninger inden for rammerne af en sikkerhedshændelse, hvis dette er strengt nødvendigt. Forslaget bør ligeledes indeholde passende beskyttelsesforanstaltninger for at sikre en tilstrækkelig beskyttelse af de oplysninger, som behandles af NIS-kompetente myndigheder, |
| --- | --- |

—

at fastslå i artikel 14, under hvilke omstændigheder en anmeldelse er påkrævet, samt denne anmeldelses indhold og format, herunder hvilke typer personoplysninger der skal meddeles, og hvorvidt og i hvilket omfang anmeldelsen og dens ledsagedokumenter vil omhandle detaljerede personoplysninger, der er blevet berørt af en konkret sikkerhedshændelse (som f.eks. IP-adresser). Der skal tages højde for, at det kun bør være tilladt NIS-kompetente myndigheder at indsamle og behandle personoplysninger inden for rammerne af en sikkerhedshændelse, hvis dette er strengt nødvendigt. Forslaget bør ligeledes indeholde passende beskyttelsesforanstaltninger for at sikre en tilstrækkelig beskyttelse af de oplysninger, som behandles af NIS-kompetente myndigheder,

| — | at præcisere i artikel 14, at anmeldelsen af hændelser i medfør af artikel 14, stk. 2, ikke berører forpligtelsen i henhold til den gældende databeskyttelseslovgivning til at anmelde overtrædelser i forbindelse med personoplysninger. Forslaget bør indeholde en angivelse af de væsentligste aspekter af proceduren for samarbejdet mellem NIS-kompetente myndigheder og databeskyttelsesmyndigheder i sager, hvor sikkerhedshændelsen omfatter en overtrædelse i forbindelse med personoplysninger, |
| --- | --- |

—

at præcisere i artikel 14, at anmeldelsen af hændelser i medfør af artikel 14, stk. 2, ikke berører forpligtelsen i henhold til den gældende databeskyttelseslovgivning til at anmelde overtrædelser i forbindelse med personoplysninger. Forslaget bør indeholde en angivelse af de væsentligste aspekter af proceduren for samarbejdet mellem NIS-kompetente myndigheder og databeskyttelsesmyndigheder i sager, hvor sikkerhedshændelsen omfatter en overtrædelse i forbindelse med personoplysninger,

| — | at ændre artikel 14, stk. 8, således at udelukkelse af mikrovirksomheder fra anmeldelsens anvendelsesområde ikke gælder de operatører, der spiller en afgørende rolle med hensyn til levering af tjenester i informationssamfundet, herunder f.eks. i lyset af den informationstype, som de behandler (f.eks. biometriske data eller følsomme oplysninger), |
| --- | --- |

—

at ændre artikel 14, stk. 8, således at udelukkelse af mikrovirksomheder fra anmeldelsens anvendelsesområde ikke gælder de operatører, der spiller en afgørende rolle med hensyn til levering af tjenester i informationssamfundet, herunder f.eks. i lyset af den informationstype, som de behandler (f.eks. biometriske data eller følsomme oplysninger),

| — | at tilføje bestemmelser i forslaget vedrørende NIS-kompetente myndigheders fremtidige udveksling af personoplysninger med andre modtagere, for at sikre, at i) personoplysninger kun meddeles de modtagere, hvis behandling af oplysningerne er nødvendig for udførelsen af deres opgaver i overensstemmelse med et passende retsgrundlag, og at ii) denne type oplysninger er begrænset til det omfang, der er strengt nødvendigt for udførelsen af deres opgaver. Der skal ligeledes tages hensyn til, hvordan enheder, der formidler oplysninger til informationsudvekslingsnettet, sikrer overholdelse af princippet om formålsbegrænsning, |
| --- | --- |

—

at tilføje bestemmelser i forslaget vedrørende NIS-kompetente myndigheders fremtidige udveksling af personoplysninger med andre modtagere, for at sikre, at i) personoplysninger kun meddeles de modtagere, hvis behandling af oplysningerne er nødvendig for udførelsen af deres opgaver i overensstemmelse med et passende retsgrundlag, og at ii) denne type oplysninger er begrænset til det omfang, der er strengt nødvendigt for udførelsen af deres opgaver. Der skal ligeledes tages hensyn til, hvordan enheder, der formidler oplysninger til informationsudvekslingsnettet, sikrer overholdelse af princippet om formålsbegrænsning,

| — | at angive tidsfristen for tilbageholdelse af personoplysninger til de formål, der er fastlagt i det foreslåede direktiv, især for så vidt angår NIS-kompetente myndigheders tilbageholdelse og inden for samarbejdsnettets sikre infrastruktur, |
| --- | --- |

—

at angive tidsfristen for tilbageholdelse af personoplysninger til de formål, der er fastlagt i det foreslåede direktiv, især for så vidt angår NIS-kompetente myndigheders tilbageholdelse og inden for samarbejdsnettets sikre infrastruktur,

| — | at erindre NIS-kompetente myndigheder om deres pligt til at give de registrerede en passende orientering om behandlingen af personoplysninger ved f.eks. at oplyse om deres politik for beskyttelse af privatlivets fred på deres websted, |
| --- | --- |

—

at erindre NIS-kompetente myndigheder om deres pligt til at give de registrerede en passende orientering om behandlingen af personoplysninger ved f.eks. at oplyse om deres politik for beskyttelse af privatlivets fred på deres websted,

| — | at tilføje en bestemmelse vedrørende det sikkerhedsniveau, som NIS-kompetente myndigheder skal overholde, for så vidt angår de oplysninger, der indsamles, behandles og udveksles. Der bør specifikt medtages en henvisning til sikkerhedskravene i artikel 17 i direktiv 95/46/EC, for så vidt angår NIS-kompetente myndigheders beskyttelse af personoplysninger, |
| --- | --- |

—

at tilføje en bestemmelse vedrørende det sikkerhedsniveau, som NIS-kompetente myndigheder skal overholde, for så vidt angår de oplysninger, der indsamles, behandles og udveksles. Der bør specifikt medtages en henvisning til sikkerhedskravene i artikel 17 i direktiv 95/46/EC, for så vidt angår NIS-kompetente myndigheders beskyttelse af personoplysninger,

| — | at præcisere i artikel 9, stk. 2, at kriterierne for medlemsstaternes deltagelse i det sikre informationsudvekslingsnet bør sikre, at alle deltagerne i informationsudvekslingssystemerne opretholder et højt sikkerheds- og robusthedsniveau i alle faser af behandlingen. Disse kriterier skal omfatte hensigtsmæssige fortroligheds- og sikkerhedsforanstaltninger i overensstemmelse med artikel 16 og 17 i direktiv 95/46/EF og artikel 21 og 22 i forordning (EF) nr. 45/2001. Kommissionen bør udtrykkeligt pålægges at overholde disse kriterier som følge af sin deltagelse som kontrolinstans i det sikre informationsudvekslingsnet, |
| --- | --- |

—

at præcisere i artikel 9, stk. 2, at kriterierne for medlemsstaternes deltagelse i det sikre informationsudvekslingsnet bør sikre, at alle deltagerne i informationsudvekslingssystemerne opretholder et højt sikkerheds- og robusthedsniveau i alle faser af behandlingen. Disse kriterier skal omfatte hensigtsmæssige fortroligheds- og sikkerhedsforanstaltninger i overensstemmelse med artikel 16 og 17 i direktiv 95/46/EF og artikel 21 og 22 i forordning (EF) nr. 45/2001. Kommissionen bør udtrykkeligt pålægges at overholde disse kriterier som følge af sin deltagelse som kontrolinstans i det sikre informationsudvekslingsnet,

| — | at tilføje en beskrivelse i artikel 9 af henholdsvis Kommissionens og medlemsstaternes roller og ansvarsområder i forbindelse med oprettelse, drift og vedligeholdelse af det sikre informationsudvekslingssystem og at sikre, at udviklingen af dette system gennemføres i overensstemmelse med principperne om indbygget databeskyttelse og databeskyttelse gennem indstillinger samt om indbygget sikkerhed, og |
| --- | --- |

—

at tilføje en beskrivelse i artikel 9 af henholdsvis Kommissionens og medlemsstaternes roller og ansvarsområder i forbindelse med oprettelse, drift og vedligeholdelse af det sikre informationsudvekslingssystem og at sikre, at udviklingen af dette system gennemføres i overensstemmelse med principperne om indbygget databeskyttelse og databeskyttelse gennem indstillinger samt om indbygget sikkerhed, og

| — | at tilføje i artikel 13, at enhver overførsel af personoplysninger til modtagere tredjelande finder sted i overensstemmelse med artikel 25 og 26 i direktiv 95/46/EF og artikel 9 i forordning (EF) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

—

at tilføje i artikel 13, at enhver overførsel af personoplysninger til modtagere tredjelande finder sted i overensstemmelse med artikel 25 og 26 i direktiv 95/46/EF og artikel 9 i forordning (EF) nr. 45/2001.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. juni 2013.

Peter HUSTINX

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

---

(1)  JOIN(2013) 1 final.

1

(2)  COM(2013) 48 final.

2

---

| 4.2.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 32/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 32/23

---

Resumé af udtalelsen fra Den Europæisk Tilsynsførende for Databeskyttelse (EDPS) om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varemærker (omarbejdning) og forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 207/2009 om EF-varemærker

(Udtalelsen i sin helhed findes på engelsk, fransk og tysk på den tilsynsførendes websted http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/11

1.   Indledning

1.1.   Høring af den tilsynsførende

| 1. | Den 27. marts 2013 vedtog Kommissionen to lovgivningsforslag med hensyn til varemærker: et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varemærker (omarbejdning) (1) og et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 207/2009 om EF-varemærker (2) (i det følgende benævnt »forslagene«). Disse forslag blev videresendt til den tilsynsførende samme dag. |
| --- | --- |

1.

Den 27. marts 2013 vedtog Kommissionen to lovgivningsforslag med hensyn til varemærker: et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varemærker (omarbejdning) (1) og et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 207/2009 om EF-varemærker (2) (i det følgende benævnt »forslagene«). Disse forslag blev videresendt til den tilsynsførende samme dag.

| 2. | Den tilsynsførende bemærker, at hovedformålet med disse forslag er yderligere harmonisering af alle aspekter af de materielle varemærkebestemmelser og procedureregler i EU. Selv om disse forslag ved første øjekast ikke lader til at have nogle materielle konsekvenser for databeskyttelsen, konstaterer han dog, at begge retsakter fastlægger visse behandlinger, der kan have indflydelse på fysiske personers ret til privatlivets fred og databeskyttelse. Derfor beklager den tilsynsførende, at han ikke blev hørt uformelt inden vedtagelsen af disse forslag. |
| --- | --- |

2.

Den tilsynsførende bemærker, at hovedformålet med disse forslag er yderligere harmonisering af alle aspekter af de materielle varemærkebestemmelser og procedureregler i EU. Selv om disse forslag ved første øjekast ikke lader til at have nogle materielle konsekvenser for databeskyttelsen, konstaterer han dog, at begge retsakter fastlægger visse behandlinger, der kan have indflydelse på fysiske personers ret til privatlivets fred og databeskyttelse. Derfor beklager den tilsynsførende, at han ikke blev hørt uformelt inden vedtagelsen af disse forslag.

| 3. | I henhold til artikel 28, stk. 2, i forordning (EF) nr. 45/2001 ønsker den tilsynsførende nedenfor at fremhæve enkelte problemstillinger, som forslagene medfører i forbindelse med databeskyttelse. Den tilsynsførende anbefaler, at der tilføjes en reference i forslagenes præambler til høringen af den tilsynsførende. |
| --- | --- |

3.

I henhold til artikel 28, stk. 2, i forordning (EF) nr. 45/2001 ønsker den tilsynsførende nedenfor at fremhæve enkelte problemstillinger, som forslagene medfører i forbindelse med databeskyttelse. Den tilsynsførende anbefaler, at der tilføjes en reference i forslagenes præambler til høringen af den tilsynsførende.

1.2.   Generel baggrund

| 4. | Det foreslåede direktiv sigter mod yderligere harmonisering i EU af materielle varemærkebestemmelser — heriblandt præcisering af de rettigheder, der er knyttet til et varemærke, og de regler, der gælder for fællesmærker — samt proceduremæssige aspekter såsom registrering, gebyrer og procedurer vedrørende indsigelse, fortabelse eller ugyldighed af et varemærke. Det omfatter også bestemmelser angående øget administrativt samarbejde mellem medlemsstaternes centrale kontorer med ansvar for industriel ejendomsret og med Den Europæiske Unions Agentur for Varemærker og Design (artikel 52 og 53). |
| --- | --- |

4.

Det foreslåede direktiv sigter mod yderligere harmonisering i EU af materielle varemærkebestemmelser — heriblandt præcisering af de rettigheder, der er knyttet til et varemærke, og de regler, der gælder for fællesmærker — samt proceduremæssige aspekter såsom registrering, gebyrer og procedurer vedrørende indsigelse, fortabelse eller ugyldighed af et varemærke. Det omfatter også bestemmelser angående øget administrativt samarbejde mellem medlemsstaternes centrale kontorer med ansvar for industriel ejendomsret og med Den Europæiske Unions Agentur for Varemærker og Design (artikel 52 og 53).

| 5. | Den foreslåede forordning ændrer den gældende retlige ramme vedrørende EF-varemærker, som er fremsat i forordning (EF) nr. 207/2009. Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (»OHIM«) har skiftet navn til »Den Europæiske Unions Agentur for Varemærker og Design« (»agenturet«). I den foreslåede forordning præciseres materielle bestemmelser og procedureregler, der gælder for EF-varemærker. Det kræves, at agenturet opretter et register og en elektronisk database (artikel 87). Derudover præciseres agenturets rolle og opgaver, især i forhold til samarbejdet med medlemsstaternes centrale kontorer med ansvar for industriel ejendomsret (artikel 123). |
| --- | --- |

5.

Den foreslåede forordning ændrer den gældende retlige ramme vedrørende EF-varemærker, som er fremsat i forordning (EF) nr. 207/2009. Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (»OHIM«) har skiftet navn til »Den Europæiske Unions Agentur for Varemærker og Design« (»agenturet«). I den foreslåede forordning præciseres materielle bestemmelser og procedureregler, der gælder for EF-varemærker. Det kræves, at agenturet opretter et register og en elektronisk database (artikel 87). Derudover præciseres agenturets rolle og opgaver, især i forhold til samarbejdet med medlemsstaternes centrale kontorer med ansvar for industriel ejendomsret (artikel 123).

3.   Konklusioner

| 27. | Selv om disse forslag omhandler harmonisering af materielle varemærkebestemmelser og procedureregler i EU og ved første øjekast ikke lader til at have materielle konsekvenser for databeskyttelsen, fastlægger de dog visse behandlinger, der kan have indflydelse på fysiske personers ret til privatlivets fred og databeskyttelse. |
| --- | --- |

27.

Selv om disse forslag omhandler harmonisering af materielle varemærkebestemmelser og procedureregler i EU og ved første øjekast ikke lader til at have materielle konsekvenser for databeskyttelsen, fastlægger de dog visse behandlinger, der kan have indflydelse på fysiske personers ret til privatlivets fred og databeskyttelse.

| 28. | Den tilsynsførende understreger, at medlemsstaternes centrale kontorer med ansvar for industriel ejendomsret og agenturets indsamling og behandling af personoplysninger i forbindelse med udførelsen af deres opgaver skal foretages i overensstemmelse med gældende lovgivning om databeskyttelse, især nationale love til gennemførelse af direktiv 95/46/EF og forordning (EF) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

28.

Den tilsynsførende understreger, at medlemsstaternes centrale kontorer med ansvar for industriel ejendomsret og agenturets indsamling og behandling af personoplysninger i forbindelse med udførelsen af deres opgaver skal foretages i overensstemmelse med gældende lovgivning om databeskyttelse, især nationale love til gennemførelse af direktiv 95/46/EF og forordning (EF) nr. 45/2001.

| 29. | Med hensyn til det foreslåede direktiv anbefaler den tilsynsførende, at:






  — | der indføres en materiel bestemmelse, som understreger behovet for, at enhver behandling af personoplysninger foretaget af medlemstaternes kontorer med ansvar for industriel ejendomsret er i overensstemmelse med gældende lovgivning om databeskyttelse, især nationale love til gennemførelse af direktiv 95/46/EF, og at der henvises til den foreslåede generelle forordning om databeskyttelse i en betragtning |
| --- | --- | --- |

29.

Med hensyn til det foreslåede direktiv anbefaler den tilsynsførende, at:

—

der indføres en materiel bestemmelse, som understreger behovet for, at enhver behandling af personoplysninger foretaget af medlemstaternes kontorer med ansvar for industriel ejendomsret er i overensstemmelse med gældende lovgivning om databeskyttelse, især nationale love til gennemførelse af direktiv 95/46/EF, og at der henvises til den foreslåede generelle forordning om databeskyttelse i en betragtning

| — | det i en materiel bestemmelse understreges, at enhver behandling af personoplysninger foretaget af agenturet i forbindelse med samarbejdet mellem medlemstaternes kontorer og agenturet er i overensstemmelse med reglerne i forordning (EF) nr. 45/2001 |
| --- | --- |

—

det i en materiel bestemmelse understreges, at enhver behandling af personoplysninger foretaget af agenturet i forbindelse med samarbejdet mellem medlemstaternes kontorer og agenturet er i overensstemmelse med reglerne i forordning (EF) nr. 45/2001

| — | det i en materiel bestemmelse præciseres, hvorvidt de fælles eller tilknyttede databaser og portaler i henhold til artikel 52 og betragtning 37 indebærer behandling af personoplysninger, samt hvad deres omfang og formål er, især hvorvidt de tilfører yderligere formål til de oprindelige databaser og portaler, og hvad retsgrundlaget i så fald er for de yderligere formål |
| --- | --- |

—

det i en materiel bestemmelse præciseres, hvorvidt de fælles eller tilknyttede databaser og portaler i henhold til artikel 52 og betragtning 37 indebærer behandling af personoplysninger, samt hvad deres omfang og formål er, især hvorvidt de tilfører yderligere formål til de oprindelige databaser og portaler, og hvad retsgrundlaget i så fald er for de yderligere formål

| — | det i en materiel bestemmelse tydeligt klarlægges, hvilke metoder der bruges til udveksling af oplysninger gennem de fælles eller tilknyttede databaser eller portaler, især ved at fastslå de autoriserede modtagere af personoplysninger, typer af oplysninger, formålet med sådanne udvekslinger og fristen for opbevaring af oplysninger i it-systemerne. |
| --- | --- |

—

det i en materiel bestemmelse tydeligt klarlægges, hvilke metoder der bruges til udveksling af oplysninger gennem de fælles eller tilknyttede databaser eller portaler, især ved at fastslå de autoriserede modtagere af personoplysninger, typer af oplysninger, formålet med sådanne udvekslinger og fristen for opbevaring af oplysninger i it-systemerne.

| 30. | Med hensyn til den foreslåede forordning anbefaler den tilsynsførende, at:






  — | metoderne til behandling af personoplysninger i registeret og den elektroniske database fremsættes i en materiel bestemmelse i forslaget og ikke i delegerede retsakter |
| --- | --- | --- |

30.

Med hensyn til den foreslåede forordning anbefaler den tilsynsførende, at:

—

metoderne til behandling af personoplysninger i registeret og den elektroniske database fremsættes i en materiel bestemmelse i forslaget og ikke i delegerede retsakter

| — | der indføres en materiel bestemmelse, som specificerer de typer personoplysninger, der skal behandles i registeret og den elektroniske database, formålet med behandlingen, kategorierne af godkendte modtagere, der har adgang til oplysningerne (med specificering af hvilke oplysninger), fristen for opbevaring af oplysninger, metoderne til behandling af oplysninger og udøvelsen af de registreredes rettigheder |
| --- | --- |

—

der indføres en materiel bestemmelse, som specificerer de typer personoplysninger, der skal behandles i registeret og den elektroniske database, formålet med behandlingen, kategorierne af godkendte modtagere, der har adgang til oplysningerne (med specificering af hvilke oplysninger), fristen for opbevaring af oplysninger, metoderne til behandling af oplysninger og udøvelsen af de registreredes rettigheder

| — | det i artikel 123c præciseres, hvorvidt udvekslingen af oplysninger mellem agenturet og medlemstaternes kontorer ville indbefatte personoplysninger, og i så fald hvilke. Den bør også specificere, i) at udvekslinger af personoplysninger mellem agenturet og medlemsstaternes kontorer skal være i overensstemmelse med gældende lovgivning om databeskyttelse, især forordning (EF) nr. 45/2001, for så vidt angår behandling foretaget af agenturet, og direktiv 95/46/EF, for så vidt angår behandling foretaget af medlemsstaternes kontorer, ii) formålet med sådanne udvekslinger, især hvorvidt de tilfører yderligere formål til de oprindelige databaser og portaler, og hvad retsgrundlaget i så fald er for de yderligere formål, samt iii) typerne af udvekslede oplysninger, de godkendte modtagere af oplysningerne og fristen for opbevaring af oplysninger i it-systemerne |
| --- | --- |

—

det i artikel 123c præciseres, hvorvidt udvekslingen af oplysninger mellem agenturet og medlemstaternes kontorer ville indbefatte personoplysninger, og i så fald hvilke. Den bør også specificere, i) at udvekslinger af personoplysninger mellem agenturet og medlemsstaternes kontorer skal være i overensstemmelse med gældende lovgivning om databeskyttelse, især forordning (EF) nr. 45/2001, for så vidt angår behandling foretaget af agenturet, og direktiv 95/46/EF, for så vidt angår behandling foretaget af medlemsstaternes kontorer, ii) formålet med sådanne udvekslinger, især hvorvidt de tilfører yderligere formål til de oprindelige databaser og portaler, og hvad retsgrundlaget i så fald er for de yderligere formål, samt iii) typerne af udvekslede oplysninger, de godkendte modtagere af oplysningerne og fristen for opbevaring af oplysninger i it-systemerne

| — | nødvendigheden og proportionaliteten af fremlæggelsen af personoplysninger i forbindelse med offentliggørelse af oplysninger i den elektroniske database vurderes. Hvis det er lovgivernes hensigt at offentliggøre personoplysninger i tilfælde, hvor formålet er grundigt vurderet, anbefaler den tilsynsførende, at der indføjes udtrykkelige bestemmelser herom i den foreslåede forordning. Der skal som minimum være en materiel bestemmelse, som præciserer, hvilke personoplysninger der kan offentliggøres og til hvilket formål |
| --- | --- |

—

nødvendigheden og proportionaliteten af fremlæggelsen af personoplysninger i forbindelse med offentliggørelse af oplysninger i den elektroniske database vurderes. Hvis det er lovgivernes hensigt at offentliggøre personoplysninger i tilfælde, hvor formålet er grundigt vurderet, anbefaler den tilsynsførende, at der indføjes udtrykkelige bestemmelser herom i den foreslåede forordning. Der skal som minimum være en materiel bestemmelse, som præciserer, hvilke personoplysninger der kan offentliggøres og til hvilket formål

| — | det i en materiel bestemmelse præciseres, hvorvidt samarbejdsmetoden omfatter offentliggørelse af retsafgørelser vedrørende varemærker. Hvis dette er tilfældet, skal den materielle bestemmelse angive, hvilke krav der stilles til offentliggørelsen af retsafgørelser. I denne henseende anbefaler den tilsynsførende, at hvis agenturets og/eller medlemsstaternes centrale kontorer med ansvar for industriel ejendomsret offentliggør domme på internettet, skal det ske på den betingelse, at registrering af domme (og tilhørende personoplysninger) i eksterne søgemaskiner på internettet teknisk set er forbudt, eller at det vurderes, hvorvidt offentliggørelsen skal foretages uden brug af navne. |
| --- | --- |

—

det i en materiel bestemmelse præciseres, hvorvidt samarbejdsmetoden omfatter offentliggørelse af retsafgørelser vedrørende varemærker. Hvis dette er tilfældet, skal den materielle bestemmelse angive, hvilke krav der stilles til offentliggørelsen af retsafgørelser. I denne henseende anbefaler den tilsynsførende, at hvis agenturets og/eller medlemsstaternes centrale kontorer med ansvar for industriel ejendomsret offentliggør domme på internettet, skal det ske på den betingelse, at registrering af domme (og tilhørende personoplysninger) i eksterne søgemaskiner på internettet teknisk set er forbudt, eller at det vurderes, hvorvidt offentliggørelsen skal foretages uden brug af navne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. juli 2013.

Giovanni BUTTARELLI

Assisterende Europæisk Tilsynsførende for Databeskyttelse

---

(1)  COM(2013) 162 final.

1

(2)  COM(2013) 161 final.

2

---

| 4.2.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 32/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 32/25

---

Resumé af udtalelsen fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (EDPS) om forslaget til forordning om oprettelse af et ind- og udrejsesystem (EES) og forslaget til forordning om indførelse af et program for registrerede rejsende (RTP)

(Udtalelsen i sin helhed findes på engelsk, fransk og tysk på den tilsynsførendes websted http://www.edps.europa.eu)

2014/C 32/12

I.   Indledning

I.1.   Høring af den tilsynsførende

| 1. | Den 28. februar 2013 vedtog Kommissionen følgende forslag (i det følgende benævnt »forslagene«):






  — | forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et ind- og udrejsesystem til registrering af ind- og udrejseoplysninger om tredjelandsstatsborgere, der passerer Den Europæiske Unions medlemsstaters ydre grænser (i det følgende benævnt »EES-forslaget«) (1) |
| --- | --- | --- |

1.

Den 28. februar 2013 vedtog Kommissionen følgende forslag (i det følgende benævnt »forslagene«):

—

forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et ind- og udrejsesystem til registrering af ind- og udrejseoplysninger om tredjelandsstatsborgere, der passerer Den Europæiske Unions medlemsstaters ydre grænser (i det følgende benævnt »EES-forslaget«) (1)

| — | forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af et program for registrerede rejsende (i det følgende benævnt »RTP-forslaget«) (2) |
| --- | --- |

—

forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af et program for registrerede rejsende (i det følgende benævnt »RTP-forslaget«) (2)

| — | forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 562/2006 for så vidt angår brugen af ind- og udrejsesystemet og programmet for registrerede rejsende (i det følgende benævnt »ændringsforslaget«) (3). |
| --- | --- |

—

forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 562/2006 for så vidt angår brugen af ind- og udrejsesystemet og programmet for registrerede rejsende (i det følgende benævnt »ændringsforslaget«) (3).

| 2. | Forslagene blev sendt til høring hos den tilsynsførende samme dag. Inden forslagene blev vedtaget, havde den tilsynsførende mulighed for at fremsætte uformelle bemærkninger til Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Forslagene blev sendt til høring hos den tilsynsførende samme dag. Inden forslagene blev vedtaget, havde den tilsynsførende mulighed for at fremsætte uformelle bemærkninger til Kommissionen.

| 3. | Den tilsynsførende glæder sig over, at der er medtaget en henvisning til, at han er blevet hørt, i præamblen til såvel EES-forslaget som RTP-forslaget. |
| --- | --- |

3.

Den tilsynsførende glæder sig over, at der er medtaget en henvisning til, at han er blevet hørt, i præamblen til såvel EES-forslaget som RTP-forslaget.

I.2.   Baggrund

| 4. | I Kommissionens meddelelse »Forberedelse af de kommende faser af grænseforvaltningen i EU« blev der foreslået nye værktøjer for den fremtidige forvaltning af de europæiske grænser, herunder et ind- og udrejsesystem (i det følgende benævnt »EES«) med henblik på elektronisk registrering af tredjelandsstatsborgeres ind- og udrejsedatoer og et program for registrerede rejsende med henblik på lempelse af reglerne for grænsepassage for rejsende i god tro (i det følgende benævnt »RTP«). Det blev også overvejet at indføre et elektronisk system for rejsetilladelser (ESTA) for tredjelandsstatsborgere, der ikke er visumpligtige. |
| --- | --- |

4.

I Kommissionens meddelelse »Forberedelse af de kommende faser af grænseforvaltningen i EU« blev der foreslået nye værktøjer for den fremtidige forvaltning af de europæiske grænser, herunder et ind- og udrejsesystem (i det følgende benævnt »EES«) med henblik på elektronisk registrering af tredjelandsstatsborgeres ind- og udrejsedatoer og et program for registrerede rejsende med henblik på lempelse af reglerne for grænsepassage for rejsende i god tro (i det følgende benævnt »RTP«). Det blev også overvejet at indføre et elektronisk system for rejsetilladelser (ESTA) for tredjelandsstatsborgere, der ikke er visumpligtige.

| 5. | Disse forslag blev godkendt af Det Europæiske Råd i december 2009 i Stockholmprogrammet (4). I sin meddelelse om intelligente grænser fra 2011 fandt Kommissionen (5) dog, at det på nuværende tidspunkt ikke bør overvejes at oprette et ESTA, »da den eventuelle øgede sikkerhed, dette ville give for medlemsstaterne, hverken ville begrunde indsamlingen af personoplysninger i et sådant omfang eller de økonomiske omkostninger og virkningen for de internationale forbindelser« (6). Den oplyste også, at den havde til hensigt at fremsætte forslag til et EES-system og et RTP-program i første halvdel af 2012. |
| --- | --- |

5.

Disse forslag blev godkendt af Det Europæiske Råd i december 2009 i Stockholmprogrammet (4). I sin meddelelse om intelligente grænser fra 2011 fandt Kommissionen (5) dog, at det på nuværende tidspunkt ikke bør overvejes at oprette et ESTA, »da den eventuelle øgede sikkerhed, dette ville give for medlemsstaterne, hverken ville begrunde indsamlingen af personoplysninger i et sådant omfang eller de økonomiske omkostninger og virkningen for de internationale forbindelser« (6). Den oplyste også, at den havde til hensigt at fremsætte forslag til et EES-system og et RTP-program i første halvdel af 2012.

| 6. | Som følge heraf anmodede Det Europæiske Råd i juni 2011 om, at arbejdet med »intelligente grænser« hurtigt fremskyndes, og at der indføres et EES-system og et RTP-program (7). |
| --- | --- |

6.

Som følge heraf anmodede Det Europæiske Råd i juni 2011 om, at arbejdet med »intelligente grænser« hurtigt fremskyndes, og at der indføres et EES-system og et RTP-program (7).

| 7. | I et brev til kommissær Malmström af 12. juni 2012 kommenterede Artikel 29-gruppen den meddelelse fra Kommissionen om intelligente grænser, der gik forud for forslagene (8). For nylig, den 6. juni 2013, vedtog gruppen en udtalelse, hvori nødvendigheden af pakken vedrørende intelligente grænser blev draget i tvivl (9). |
| --- | --- |

7.

I et brev til kommissær Malmström af 12. juni 2012 kommenterede Artikel 29-gruppen den meddelelse fra Kommissionen om intelligente grænser, der gik forud for forslagene (8). For nylig, den 6. juni 2013, vedtog gruppen en udtalelse, hvori nødvendigheden af pakken vedrørende intelligente grænser blev draget i tvivl (9).

| 8. | Den foreliggende udtalelse bygger på disse holdninger samt på en tidligere udtalelse fra den tilsynsførende (10) om Kommissionens meddelelse fra 2011 om migration (11) og på den tilsynsførendes foreløbige bemærkninger (12) om tre meddelelser om grænseforvaltning (2008) (13). I udtalelsen indgår også input fra den tilsynsførendes rundbordsdrøftelse om pakken vedrørende intelligente grænser og databeskyttelsesmæssige konsekvenser (14). |
| --- | --- |

8.

Den foreliggende udtalelse bygger på disse holdninger samt på en tidligere udtalelse fra den tilsynsførende (10) om Kommissionens meddelelse fra 2011 om migration (11) og på den tilsynsførendes foreløbige bemærkninger (12) om tre meddelelser om grænseforvaltning (2008) (13). I udtalelsen indgår også input fra den tilsynsførendes rundbordsdrøftelse om pakken vedrørende intelligente grænser og databeskyttelsesmæssige konsekvenser (14).

I.3.   Formålet med forslagene

| 9. | Formålet med EES-forslaget fremgår af artikel 4. Ind- og udrejsesystemet har til formål at forbedre forvaltningen af de ydre grænser og bekæmpelsen af ulovlig indvandring, gennemførelsen af den integrerede grænseforvaltningspolitik og samarbejdet og konsultationerne mellem grænse- og indvandringsmyndighederne. Det omfatter et system, der vil:






  a) | styrke kontrollen ved overgangsstederne ved de ydre grænser og bekæmpe ulovlig indvandring |
| --- | --- | --- |

9.

Formålet med EES-forslaget fremgår af artikel 4. Ind- og udrejsesystemet har til formål at forbedre forvaltningen af de ydre grænser og bekæmpelsen af ulovlig indvandring, gennemførelsen af den integrerede grænseforvaltningspolitik og samarbejdet og konsultationerne mellem grænse- og indvandringsmyndighederne. Det omfatter et system, der vil:

a)

styrke kontrollen ved overgangsstederne ved de ydre grænser og bekæmpe ulovlig indvandring

| b) | beregne og kontrollere varigheden af det tilladte ophold for tredjelandsstatsborgere, der har fået indrejse med henblik på et kortvarigt ophold |
| --- | --- |

b)

beregne og kontrollere varigheden af det tilladte ophold for tredjelandsstatsborgere, der har fået indrejse med henblik på et kortvarigt ophold

| c) | bistå med identifikationen af alle personer, der ikke eller ikke længere opfylder betingelserne for indrejse i eller ophold på medlemsstaternes område |
| --- | --- |

c)

bistå med identifikationen af alle personer, der ikke eller ikke længere opfylder betingelserne for indrejse i eller ophold på medlemsstaternes område

| d) | sætte medlemsstaternes nationale myndigheder i stand til at identificere personer, hvis tilladelse til ophold er udløbet, og træffe hensigtsmæssige forholdsregler |
| --- | --- |

d)

sætte medlemsstaternes nationale myndigheder i stand til at identificere personer, hvis tilladelse til ophold er udløbet, og træffe hensigtsmæssige forholdsregler

| e) | samle statistiske oplysninger om tredjelandsstatsborgeres ind- og udrejser med henblik på en analyse heraf. |
| --- | --- |

e)

samle statistiske oplysninger om tredjelandsstatsborgeres ind- og udrejser med henblik på en analyse heraf.

| 10. | Systemet skal også bidrage til at kontrollere varigheden af tredjelandsstatsborgeres lovlige ophold ved at give hurtige og præcise oplysninger til grænsevagter og rejsende. Det vil erstatte det nuværende system med manuel stempling af pas, der betragtes som langsomt og upålideligt, og forbedre grænsekontrollens effektivitet (15). |
| --- | --- |

10.

Systemet skal også bidrage til at kontrollere varigheden af tredjelandsstatsborgeres lovlige ophold ved at give hurtige og præcise oplysninger til grænsevagter og rejsende. Det vil erstatte det nuværende system med manuel stempling af pas, der betragtes som langsomt og upålideligt, og forbedre grænsekontrollens effektivitet (15).

| 11. | Ved at lagre biometriske oplysninger skal det også bidrage til at identificere personer, der ikke opfylder betingelserne for indrejse til eller ophold i EU, navnlig i mangel af identifikationsdokumenter. Derudover vil EES give et præcist billede af rejsestrømmene og antallet af personer, der bliver længere, end de har tilladelse til, hvilket muliggør en veldokumenteret politikudformning f.eks. med hensyn til visumpligt. De statistiske oplysninger, der er nævnt i artikel 4, anvendes til sidstnævnte formål. |
| --- | --- |

11.

Ved at lagre biometriske oplysninger skal det også bidrage til at identificere personer, der ikke opfylder betingelserne for indrejse til eller ophold i EU, navnlig i mangel af identifikationsdokumenter. Derudover vil EES give et præcist billede af rejsestrømmene og antallet af personer, der bliver længere, end de har tilladelse til, hvilket muliggør en veldokumenteret politikudformning f.eks. med hensyn til visumpligt. De statistiske oplysninger, der er nævnt i artikel 4, anvendes til sidstnævnte formål.

| 12. | EES vil danne grundlag for RTP, idet det sigter mod at lette grænsepassage for hyppige tredjelandsrejsende, som har været igennem et forudgående sikkerhedstjek. Registrerede rejsende vil få en grænsebizz med en unik identifikator, der skal køres igennem en automatiseret kontrolpost ved ankomst og afrejse ved grænsen. Dataene i grænsebizzen, fingeraftrykkene og, hvis det er relevant, visummærkatens nummer vil blive sammenlignet med de data, der er lagret i det centrale register og andre databaser. Hvis alle former for kontrol afvikles uden problemer, kan den rejsende passere den automatiserede kontrolpost. Ellers vil en grænsevagt bistå den rejsende. |
| --- | --- |

12.

EES vil danne grundlag for RTP, idet det sigter mod at lette grænsepassage for hyppige tredjelandsrejsende, som har været igennem et forudgående sikkerhedstjek. Registrerede rejsende vil få en grænsebizz med en unik identifikator, der skal køres igennem en automatiseret kontrolpost ved ankomst og afrejse ved grænsen. Dataene i grænsebizzen, fingeraftrykkene og, hvis det er relevant, visummærkatens nummer vil blive sammenlignet med de data, der er lagret i det centrale register og andre databaser. Hvis alle former for kontrol afvikles uden problemer, kan den rejsende passere den automatiserede kontrolpost. Ellers vil en grænsevagt bistå den rejsende.

| 13. | Endelig har ændringsforslaget til formål at tilpasse forordning (EF) nr. 562/2006 af 15. marts 2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (i det følgende benævnt »Schengen-grænsekodeksen«) til de nye EES- og RTP-forslag. |
| --- | --- |

13.

Endelig har ændringsforslaget til formål at tilpasse forordning (EF) nr. 562/2006 af 15. marts 2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (i det følgende benævnt »Schengen-grænsekodeksen«) til de nye EES- og RTP-forslag.

I.4.   Denne udtalelses indhold og struktur

| 14. | Projektet med at udvikle et elektronisk system til at kontrollere indrejse til og udrejse fra EU's område er ikke nyt, og flere af ovennævnte meddelelser fra Kommissionen har banet vej for de forslag, der nu analyseres. Det er derfor i lyset af denne udvikling, at pakken vedrørende intelligente grænser skal vurderes. Der skal navnlig tages hensyn til nedenstående elementer. |
| --- | --- |

14.

Projektet med at udvikle et elektronisk system til at kontrollere indrejse til og udrejse fra EU's område er ikke nyt, og flere af ovennævnte meddelelser fra Kommissionen har banet vej for de forslag, der nu analyseres. Det er derfor i lyset af denne udvikling, at pakken vedrørende intelligente grænser skal vurderes. Der skal navnlig tages hensyn til nedenstående elementer.

| 15. | I Stockholmprogrammet har Kommissionen valgt en strategi, der går ud på at vurdere behovet for at udvikle en europæisk model for informationsudveksling baseret på evalueringen af de nuværende instrumenter. Denne model skal bl.a. bygge på en stærk databeskyttelsesordning, en målrettet dataindsamling og en rationalisering af de forskellige værktøjer, herunder vedtagelse af en driftsplan for store it-systemer. I Stockholmprogrammet erindres der om behovet for at sikre overensstemmelse mellem gennemførelsen og forvaltningen af de forskellige informationsværktøjer og strategien for beskyttelse af personoplysninger og driftsplanen for oprettelse af store it-systemer (16). |
| --- | --- |

15.

I Stockholmprogrammet har Kommissionen valgt en strategi, der går ud på at vurdere behovet for at udvikle en europæisk model for informationsudveksling baseret på evalueringen af de nuværende instrumenter. Denne model skal bl.a. bygge på en stærk databeskyttelsesordning, en målrettet dataindsamling og en rationalisering af de forskellige værktøjer, herunder vedtagelse af en driftsplan for store it-systemer. I Stockholmprogrammet erindres der om behovet for at sikre overensstemmelse mellem gennemførelsen og forvaltningen af de forskellige informationsværktøjer og strategien for beskyttelse af personoplysninger og driftsplanen for oprettelse af store it-systemer (16).

| 16. | En samlet analyse er så meget mere påkrævet i betragtning af eksistensen og videreudviklingen og gennemførelsen af store it-systemer såsom Eurodac (17), VIS (18) og SIS II (19). En ordning med intelligente grænser er et supplerende værktøj til indsamling af store mængder personoplysninger i et grænsekontrolperspektiv. Denne samlede strategi blev for nylig bekræftet af RIA-Rådet, der understregede nødvendigheden af at drage lære af erfaringerne med SIS, navnlig med henvisning til de stigende omkostninger (20). Den tilsynsførende har også bemærket, at »tekniske betragtninger ikke kan ligge til grund for en europæisk informationsmodel« på grund af de næsten ubegrænsede muligheder, som de nye teknologier tilbyder. Der bør kun behandles oplysninger på grundlag af konkrete sikkerhedsbehov (21). |
| --- | --- |

16.

En samlet analyse er så meget mere påkrævet i betragtning af eksistensen og videreudviklingen og gennemførelsen af store it-systemer såsom Eurodac (17), VIS (18) og SIS II (19). En ordning med intelligente grænser er et supplerende værktøj til indsamling af store mængder personoplysninger i et grænsekontrolperspektiv. Denne samlede strategi blev for nylig bekræftet af RIA-Rådet, der understregede nødvendigheden af at drage lære af erfaringerne med SIS, navnlig med henvisning til de stigende omkostninger (20). Den tilsynsførende har også bemærket, at »tekniske betragtninger ikke kan ligge til grund for en europæisk informationsmodel« på grund af de næsten ubegrænsede muligheder, som de nye teknologier tilbyder. Der bør kun behandles oplysninger på grundlag af konkrete sikkerhedsbehov (21).

| 17. | Analysen af EES-forslaget og RTP-forslaget ud fra et privatlivs- og databeskyttelsesperspektiv skal finde sted i lyset af Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (22) (i det følgende benævnt »chartret«), navnlig artikel 7 og 8. Artikel 7, der svarer til artikel 8 i Den Europæiske Menneskeretskonvention (23), sikrer en generel ret for enhver til respekt for vedkommendes privatliv og familieliv og beskytter enhver mod indblanding fra offentlig myndighed, mens artikel 8 i chartret sikrer enhver, at vedkommendes personoplysninger kun kan behandles på visse nærmere betingelser. De to tilgange er forskellige og komplementære. Pakken vedrørende intelligente grænser vil blive vurderet ud fra disse to synsvinkler. |
| --- | --- |

17.

Analysen af EES-forslaget og RTP-forslaget ud fra et privatlivs- og databeskyttelsesperspektiv skal finde sted i lyset af Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (22) (i det følgende benævnt »chartret«), navnlig artikel 7 og 8. Artikel 7, der svarer til artikel 8 i Den Europæiske Menneskeretskonvention (23), sikrer en generel ret for enhver til respekt for vedkommendes privatliv og familieliv og beskytter enhver mod indblanding fra offentlig myndighed, mens artikel 8 i chartret sikrer enhver, at vedkommendes personoplysninger kun kan behandles på visse nærmere betingelser. De to tilgange er forskellige og komplementære. Pakken vedrørende intelligente grænser vil blive vurderet ud fra disse to synsvinkler.

| 18. | Denne udtalelse har et stærkt fokus på EES-forslaget — der er det mest relevante ud fra et privatlivs- og databeskyttelsesperspektiv — og er struktureret som følger:






  — | Afsnit II indeholder en generel vurdering af ind- og udrejsesystemet med fokus på overholdelsen af både artikel 7 og 8 i chartret. |
| --- | --- | --- |

18.

Denne udtalelse har et stærkt fokus på EES-forslaget — der er det mest relevante ud fra et privatlivs- og databeskyttelsesperspektiv — og er struktureret som følger:

—

Afsnit II indeholder en generel vurdering af ind- og udrejsesystemet med fokus på overholdelsen af både artikel 7 og 8 i chartret.

| — | Afsnit III indeholder bemærkninger om mere specifikke bestemmelser i ESS-forslaget vedrørende behandling af biometriske oplysninger og adgang for retshåndhævelsesmyndigheder. |
| --- | --- |

—

Afsnit III indeholder bemærkninger om mere specifikke bestemmelser i ESS-forslaget vedrørende behandling af biometriske oplysninger og adgang for retshåndhævelsesmyndigheder.

| — | Afsnit IV indeholder bemærkninger om andre spørgsmål, som er blevet rejst i EES-forslaget. |
| --- | --- |

—

Afsnit IV indeholder bemærkninger om andre spørgsmål, som er blevet rejst i EES-forslaget.

| — | Afsnit V fokuserer på RTP. |
| --- | --- |

—

Afsnit V fokuserer på RTP.

| — | Afsnit VI henviser til behovet for yderligere datasikkerhedsgarantier. |
| --- | --- |

—

Afsnit VI henviser til behovet for yderligere datasikkerhedsgarantier.

| — | Afsnit VII indeholder konklusionerne. |
| --- | --- |

—

Afsnit VII indeholder konklusionerne.

VII.   Konklusioner

| 102. | Formålet med pakken vedrørende intelligente grænser er at skabe et nyt stort it-system, som skal supplere de eksisterende grænsekontrolmekanismer. Lovligheden af dette system skal vurderes ud fra principperne i chartret, navnlig artikel 7 om retten for enhver til respekt for sit privatliv og familieliv og artikel 8 om beskyttelse af personoplysninger, med det formål at vurdere, om den nye ordning ikke blot griber ind i de grundlæggende rettigheder, men også i databeskyttelsesgarantierne i forslagene. |
| --- | --- |

102.

Formålet med pakken vedrørende intelligente grænser er at skabe et nyt stort it-system, som skal supplere de eksisterende grænsekontrolmekanismer. Lovligheden af dette system skal vurderes ud fra principperne i chartret, navnlig artikel 7 om retten for enhver til respekt for sit privatliv og familieliv og artikel 8 om beskyttelse af personoplysninger, med det formål at vurdere, om den nye ordning ikke blot griber ind i de grundlæggende rettigheder, men også i databeskyttelsesgarantierne i forslagene.

| 103. | Set i dette perspektiv bekræfter den tilsynsførende, at det foreslåede EES-system indebærer en indgriben i retten til privatlivets fred og familielivet. Han hilser garantierne i forslagene velkommen og anerkender de bestræbelser, som Kommissionen har udfoldet i den retning, men konkluderer, at nødvendighed fortsat er det centrale spørgsmål: Systemets omkostningseffektivitet står på spil, ikke blot finansielt, men også i relation til de grundlæggende rettigheder, set i sammenhæng med de eksisterende ordninger og grænsepolitikker som helhed. |
| --- | --- |

103.

Set i dette perspektiv bekræfter den tilsynsførende, at det foreslåede EES-system indebærer en indgriben i retten til privatlivets fred og familielivet. Han hilser garantierne i forslagene velkommen og anerkender de bestræbelser, som Kommissionen har udfoldet i den retning, men konkluderer, at nødvendighed fortsat er det centrale spørgsmål: Systemets omkostningseffektivitet står på spil, ikke blot finansielt, men også i relation til de grundlæggende rettigheder, set i sammenhæng med de eksisterende ordninger og grænsepolitikker som helhed.

| 104. | Den tilsynsførende har følgende anbefalinger med hensyn til EES:






  — | Systemets nødvendighed og proportionalitet kan først bekræftes i overensstemmelse med artikel 7 i chartret, efter at der er etableret en klar europæisk politik for håndteringen af personer, der bliver længere, end de har tilladelse til, og efter at systemet er blevet vurderet i en bredere sammenhæng, hvori de eksisterende store it-systemer indgår. |
| --- | --- | --- |

104.

Den tilsynsførende har følgende anbefalinger med hensyn til EES:

—

Systemets nødvendighed og proportionalitet kan først bekræftes i overensstemmelse med artikel 7 i chartret, efter at der er etableret en klar europæisk politik for håndteringen af personer, der bliver længere, end de har tilladelse til, og efter at systemet er blevet vurderet i en bredere sammenhæng, hvori de eksisterende store it-systemer indgår.

| — | Databeskyttelsesprincipperne bør i overensstemmelse med artikel 8 forbedres som følger:






  — | Formålet bør begrænses, og systemets udformning bør ikke foregribe den fremtidige vurdering af en eventuel adgang for retshåndhævelsesmyndigheder til EES-oplysninger. |
| --- | --- | --- |

—

Databeskyttelsesprincipperne bør i overensstemmelse med artikel 8 forbedres som følger:

—

Formålet bør begrænses, og systemets udformning bør ikke foregribe den fremtidige vurdering af en eventuel adgang for retshåndhævelsesmyndigheder til EES-oplysninger.

| — | De registreredes rettigheder bør styrkes, navnlig for så vidt angår retten til registerindsigt og domstolsprøvelse under hensyn til behovet for særlige garantier for automatiske afgørelser, der træffes i forbindelse med beregningen af opholdets varighed. |
| --- | --- |

—

De registreredes rettigheder bør styrkes, navnlig for så vidt angår retten til registerindsigt og domstolsprøvelse under hensyn til behovet for særlige garantier for automatiske afgørelser, der træffes i forbindelse med beregningen af opholdets varighed.

| — | Tilsynet bør suppleres med et klart billede af tildelingen af beføjelser på nationalt plan for at sikre, at de registrerede udøver deres rettigheder hos de rette myndigheder. |
| --- | --- |

—

Tilsynet bør suppleres med et klart billede af tildelingen af beføjelser på nationalt plan for at sikre, at de registrerede udøver deres rettigheder hos de rette myndigheder.

| — | Anvendelsen af biometriske oplysninger bør være betinget af en målrettet konsekvensanalyse, og, såfremt det anses for nødvendigt, behandlingen af sådanne oplysninger bør være underlagt særlige garantier vedrørende registreringsproceduren, præcisionsniveauet og nødvendigheden af en tilbagefaldsprocedure. Endvidere nærer den tilsynsførende store betænkeligheder ved indsamlingen af 10 fingeraftryk i stedet for to eller fire, der under alle omstændigheder ville være tilstrækkeligt i kontroløjemed. |
| --- | --- |

—

Anvendelsen af biometriske oplysninger bør være betinget af en målrettet konsekvensanalyse, og, såfremt det anses for nødvendigt, behandlingen af sådanne oplysninger bør være underlagt særlige garantier vedrørende registreringsproceduren, præcisionsniveauet og nødvendigheden af en tilbagefaldsprocedure. Endvidere nærer den tilsynsførende store betænkeligheder ved indsamlingen af 10 fingeraftryk i stedet for to eller fire, der under alle omstændigheder ville være tilstrækkeligt i kontroløjemed.

| — | Det bør underbygges, hvorfor det er nødvendigt at overføre EES-oplysninger til tredjelande med henblik på tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere. |
| --- | --- |

—

Det bør underbygges, hvorfor det er nødvendigt at overføre EES-oplysninger til tredjelande med henblik på tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere.

| 105. | RTP-forslaget rejser ikke de samme væsentlige spørgsmål med hensyn til indgriben i grundlæggende rettigheder som EES-forslaget, men den tilsynsførende henleder fortsat lovgiverens opmærksomhed på følgende aspekter:






  — | Det anerkendes, at systemet er frivilligt, men samtykke bør kun betragtes som en gyldig juridisk grund til behandling af oplysninger, hvis det gives uden tvang, hvilket vil sige, at RTP ikke bør blive det eneste gyldige alternativ til lange køer og administrativt besvær. |
| --- | --- | --- |

105.

RTP-forslaget rejser ikke de samme væsentlige spørgsmål med hensyn til indgriben i grundlæggende rettigheder som EES-forslaget, men den tilsynsførende henleder fortsat lovgiverens opmærksomhed på følgende aspekter:

—

Det anerkendes, at systemet er frivilligt, men samtykke bør kun betragtes som en gyldig juridisk grund til behandling af oplysninger, hvis det gives uden tvang, hvilket vil sige, at RTP ikke bør blive det eneste gyldige alternativ til lange køer og administrativt besvær.

| — | Risici for forskelsbehandling bør forebygges: Det store antal rejsende, der ikke rejser hyppigt nok til at blive registreret, eller hvis fingeraftryk er ulæselige, bør ikke reelt henhøre under kategorien rejsende med »højere risiko«. |
| --- | --- |

—

Risici for forskelsbehandling bør forebygges: Det store antal rejsende, der ikke rejser hyppigt nok til at blive registreret, eller hvis fingeraftryk er ulæselige, bør ikke reelt henhøre under kategorien rejsende med »højere risiko«.

| — | Den kontrolproces, der fører til registrering, bør bygge på selektiv adgang til klart identificerede databaser. |
| --- | --- |

—

Den kontrolproces, der fører til registrering, bør bygge på selektiv adgang til klart identificerede databaser.

| 106. | Med hensyn til sikkerhedsaspekterne finder den tilsynsførende, at der for EES og RTP bør udvikles en beredskabsplan og en praksis for forvaltning af informationssikkerhedsrisici med henblik på at vurdere og prioritere risici. Endvidere bør der være et stærkt samarbejde mellem agenturet og medlemsstaterne. |
| --- | --- |

106.

Med hensyn til sikkerhedsaspekterne finder den tilsynsførende, at der for EES og RTP bør udvikles en beredskabsplan og en praksis for forvaltning af informationssikkerhedsrisici med henblik på at vurdere og prioritere risici. Endvidere bør der være et stærkt samarbejde mellem agenturet og medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juli 2013.

Peter HUSTINX

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

---

(1)  COM(2013) 95 final.

1

(2)  COM(2013) 97 final.

2

(3)  COM(2013) 96 final.

3

(4)  »Et åbent og sikkert Europa i borgernes tjeneste og til deres beskyttelse« (EUT C 115 af 4.5.2010, s. 1).

4

(5)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale udvalg og Regionsudvalget om »Intelligente grænser — valgmuligheder og vejen videre frem« (KOM(2011) 680 endelig).

5

(6)  Kommissionens meddelelse om intelligente grænser, citeret ovenfor, s. 7.

6

(7)  EUCO 23/11.

7

(8)  Artikel 29-gruppen, der er nedsat ved direktiv 95/46/EF, består af en repræsentant for hver national tilsynsmyndighed, den tilsynsførende og en repræsentant for Europa-Kommissionen. Den er rådgivende og uafhængig. Gruppens brev af 12. juni 2012 til Cecilia Malmström om intelligente grænser findes på: http://ec.europa.eu/justice/data-protection/article-29/documentation/other-document/files/2012/20120612_letter_to_malmstrom_smart-borders_en.pdf

8

(9)  Artikel 29-gruppens udtalelse 05/2013 om intelligente grænser. http://ec.europa.eu/justice/data-protection/article-29/documentation/opinion-recommendation/files/2013/wp206_en.pdf

9

(10)  Udtalelse fra den tilsynsførende af 7. juli 2011, der findes på: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2011/11-07-07_Migration_DA.pdf

10

(11)  Meddelelse af 4. maj 2011 fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale udvalg og Regionsudvalget om migration (KOM(2011) 248/3 endelig).

11

(12)  Udtalelse fra den tilsynsførende af 3. marts 2008, der findes på: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Comments/2008/08-03-03_Comments_border_package_EN.pdf

12

(13)  Meddelelser fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »Forberedelse af de kommende faser af grænseforvaltningen i EU« (KOM(2008) 69 endelig), »Undersøgelse af oprettelsen af et europæisk grænseovervågningssystem (EUROSUR)« (KOM(2008) 68 endelig) og »Rapport om evalueringen og den fremtidige udbygning af FRONTEX-agenturet« (KOM(2008) 67 endelig).

13

(14)  Den tilsynsførendes rundbordsdrøftelse om pakken vedrørende intelligente grænser og databeskyttelsesmæssige konsekvenser den 10. april 2013 i EDPS-bygningen, Rue Montoyer 30, Bruxelles. Se resumé på: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/PressNews/Events/2013/13-04-10_Summary_smart_borders_final_EN.pdf

14

(15)  Se begrundelsen til EES-forslaget.

15

(16)  Stockholmprogrammet – Et åbent og sikkert Europa i borgernes tjeneste og til deres beskyttelse, (EUT C 115 af 4.5.2010, s. 1)

16

(17)  Se Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 603/2013 af 26. juni 2013 om oprettelse af »Eurodac« til sammenligning af fingeraftryk med henblik på en effektiv anvendelse af forordning (EU) nr. 604/2013 om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en ansøgning om international beskyttelse, der er indgivet i en af medlemsstaterne af en tredjelandsstatsborger eller en statsløs, og om medlemsstaternes retshåndhævende myndigheders og Europols adgang til at indgive anmodning om sammenligning med Eurodacoplysninger med henblik på retshåndhævelse og om ændring af forordning (EU) nr. 1077/2011 om oprettelse af et europæisk agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (EUT L 180 af 29.6.2013, s 1).

17

(18)  Se Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2008 af 9. juli 2008 om visuminformationssystemet (VIS) og udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne om visa til kortvarigt ophold (VIS-forordningen) (EUT L 218 af 13.8.2008, s. 60).

18

(19)  Se Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1987/2006 af 20. december 2006 om oprettelse, drift og brug af anden generation af Schengen-informationssystemet (SIS II) (EUT L 381 af 28.12.2006, s. 4).

19

(20)  Se rådsdok. nr. 8018/13, note fra formandskabet til Det Strategiske Udvalg for Indvandring, Grænser og Asyl/Det Blandede Udvalg (EU-Island/Liechtenstein/Norge/Schweiz) af 28. marts 2013 om pakken vedrørende intelligente grænser. http://www.statewatch.org/news/2013/apr/eu-council-smart-borders-8018-13.pdf

20

(21)  Udtalelse af 10. juli 2009 fra Den Europæiske Tilsynsførende (EDPS) om meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed i borgernes tjeneste (EUT C 276 af 17.11.2009, s. 8).

21

(22)  EUT C 83 af 30.3.2010, s. 389.

22

(23)  Europarådet, ETS nr. 5 af 4.11.1950.

23

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 4.2.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 32/30 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 32/30

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.7144 — Apollo/Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito/Synergy)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

2014/C 32/13

| 1. | Den 24. januar 2014 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Apollo Management L.P. (»Apollo«, USA) og Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito (»FGD«, Spanien) gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over Synergy Industry and Technology, SA (»Synergy«, Spanien), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 24. januar 2014 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Apollo Management L.P. (»Apollo«, USA) og Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito (»FGD«, Spanien) gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over Synergy Industry and Technology, SA (»Synergy«, Spanien), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Apollo: forvaltning af investeringsfonde, der investerer i virksomheder inden for forskellige brancher overalt i verden. Eksempler på nylige investeringer omfatter blandt andet virksomheder inden for kemikalier, krydstogter, logistik, papir, emballage og metaller |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Apollo: forvaltning af investeringsfonde, der investerer i virksomheder inden for forskellige brancher overalt i verden. Eksempler på nylige investeringer omfatter blandt andet virksomheder inden for kemikalier, krydstogter, logistik, papir, emballage og metaller

| — | FGD: FGD er en fond, der finansieres af detailbanker, andelsbanker og sparekasser samt den spanske centralbank, der dækker indskud i spanske banker |
| --- | --- |

—

FGD: FGD er en fond, der finansieres af detailbanker, andelsbanker og sparekasser samt den spanske centralbank, der dækker indskud i spanske banker

| — | Synergy: som holdingselskab for Aernnova Group og aktionær i Aeroblade SA og Orisol Corporación Energética SA er Synergy aktiv inden for fremstilling af dele til luft- og rumfartøjer. |
| --- | --- |

—

Synergy: som holdingselskab for Aernnova Group og aktionær i Aeroblade SA og Orisol Corporación Energética SA er Synergy aktiv inden for fremstilling af dele til luft- og rumfartøjer.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.7144 — Apollo/Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito/Synergy sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.7144 — Apollo/Fondo de Garantía de Depósitos de Entidades de Crédito/Synergy sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5 (»Meddelelsen om en forenklet procedure«).

---