# Euroopa Liidu C 351E/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.CE2013.351.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 351E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide30. november 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.CE2013.351.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 351E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide30. november 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | NÕUKOGU |
| 2013/C 351E/01 | Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 9/2013 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ
  Nõukogu poolt vastu võetud 17. oktoobril 2013 | 1 |
| Nõukogu avaldus mitmeaastaste kavade kohta | 45 |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu avaldus andmete kogumise kohta | 45 |
| Komisjoni avaldused | 45 |
| 2013/C 351E/02 | Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 10/2013 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000Nõukogus vastu võetud 17. oktoobril 2013 | 46 |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu avaldus, milles käsitletakse kontrollieeskirju toote jälgitavuse ja tarbijate teavitamise valdkonnas | 72 |
| Komisjoni avaldused | 72 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

2013/C 351E/01

Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 9/2013 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ
  Nõukogu poolt vastu võetud 17. oktoobril 2013

1

Nõukogu avaldus mitmeaastaste kavade kohta

45

Euroopa Parlamendi ja nõukogu avaldus andmete kogumise kohta

45

Komisjoni avaldused

45

2013/C 351E/02

Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 10/2013 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000Nõukogus vastu võetud 17. oktoobril 2013

46

Euroopa Parlamendi ja nõukogu avaldus, milles käsitletakse kontrollieeskirju toote jälgitavuse ja tarbijate teavitamise valdkonnas

72

Komisjoni avaldused

72

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

| 30.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 351/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 351/1

---

NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT (EL) nr 9/2013

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ

Nõukogu poolt vastu võetud 17. oktoobril 2013

2013/C 351 E/01

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2371/2002 (4) on kehtestatud ühenduse süsteem kalavarude kaitsmiseks ja säästvaks kasutamiseks ühise kalanduspoliitika raames. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2371/2002 (4) on kehtestatud ühenduse süsteem kalavarude kaitsmiseks ja säästvaks kasutamiseks ühise kalanduspoliitika raames.

| (2) | Ühise kalanduspoliitika reguleerimisala hõlmab mere bioloogiliste ressursside kaitset ning neid ammutava kalapüügi majandamist. Lisaks hõlmab see ühise kalanduspoliitika eesmärke toetavate turu- ja finantsmeetmete kontekstis magevee bioloogilisi ressursse ja vesiviljelust, samuti kalapüügi- ja vesiviljelustoodete töötlemist ja turustamist, kui see toimub liikmesriikide territooriumil või liidu vetes, sealhulgas kalalaevadel, mis sõidavad kolmanda riigi lipu all ja on seal registrisse kantud, liidu kalalaevadel või kui seda teevad liikmesriikide kodanikud, ilma et see piiraks lipuriigi esmavastutust, pidades silmas 10. detsembri 1982. aasta ÜRO mereõiguse konventsiooni (5) artikli 117 sätteid. |
| --- | --- |

(2)

Ühise kalanduspoliitika reguleerimisala hõlmab mere bioloogiliste ressursside kaitset ning neid ammutava kalapüügi majandamist. Lisaks hõlmab see ühise kalanduspoliitika eesmärke toetavate turu- ja finantsmeetmete kontekstis magevee bioloogilisi ressursse ja vesiviljelust, samuti kalapüügi- ja vesiviljelustoodete töötlemist ja turustamist, kui see toimub liikmesriikide territooriumil või liidu vetes, sealhulgas kalalaevadel, mis sõidavad kolmanda riigi lipu all ja on seal registrisse kantud, liidu kalalaevadel või kui seda teevad liikmesriikide kodanikud, ilma et see piiraks lipuriigi esmavastutust, pidades silmas 10. detsembri 1982. aasta ÜRO mereõiguse konventsiooni (5) artikli 117 sätteid.

| (3) | Harrastuspüügil võib olla kalavarudele suur mõju ja liikmesriigid peaksid seega tagama, et harrastuspüük toimub kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkidega. |
| --- | --- |

(3)

Harrastuspüügil võib olla kalavarudele suur mõju ja liikmesriigid peaksid seega tagama, et harrastuspüük toimub kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkidega.

| (4) | Ühine kalanduspoliitika peaks tagama, et püügitegevus ja vesiviljelus toetaksid keskkonna, majanduse ja sotsiaalset jätkusuutlikkust. Ühine kalanduspoliitika peaks hõlmama eeskirju liidus turustatavate toodete jälgitavuse, ohutuse ja kvaliteedi tagamiseks. Lisaks peaks ühine kalanduspoliitika aitama tõsta tootlikkust, saavutada kalandussektoris tegutsejaid (sealhulgas väikesemahulise kalapüügiga tegelejate) rahuldavat elatustaset ja parandada turgude stabiilsust ning tagama toiduvarude kättesaadavuse ning tarnete jõudmise tarbijani mõistliku hinna eest. Ühine kalanduspoliitika peaks toetama aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiat „Euroopa 2020” ning aitama saavutada selles seatud eesmärke. |
| --- | --- |

(4)

Ühine kalanduspoliitika peaks tagama, et püügitegevus ja vesiviljelus toetaksid keskkonna, majanduse ja sotsiaalset jätkusuutlikkust. Ühine kalanduspoliitika peaks hõlmama eeskirju liidus turustatavate toodete jälgitavuse, ohutuse ja kvaliteedi tagamiseks. Lisaks peaks ühine kalanduspoliitika aitama tõsta tootlikkust, saavutada kalandussektoris tegutsejaid (sealhulgas väikesemahulise kalapüügiga tegelejate) rahuldavat elatustaset ja parandada turgude stabiilsust ning tagama toiduvarude kättesaadavuse ning tarnete jõudmise tarbijani mõistliku hinna eest. Ühine kalanduspoliitika peaks toetama aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiat „Euroopa 2020” ning aitama saavutada selles seatud eesmärke.

| (5) | Liit on ÜRO mereõiguse konventsiooni (6) osaline ja nõukogu otsuse 98/414/EÜ (7) kohaselt ÜRO mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete 4. detsembri 1995. aasta rakenduskokkuleppe (8) (ÜRO kalavarude kokkulepe) ning otsuse 96/428/EC (9) kohaselt ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni 24. novembri 1993. aasta kokkuleppe, millega edendatakse rahvusvaheliste kaitse- ja majandamismeetmete järgimist avamerekalalaevadel (10), osaline. |
| --- | --- |

(5)

Liit on ÜRO mereõiguse konventsiooni (6) osaline ja nõukogu otsuse 98/414/EÜ (7) kohaselt ÜRO mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete 4. detsembri 1995. aasta rakenduskokkuleppe (8) (ÜRO kalavarude kokkulepe) ning otsuse 96/428/EC (9) kohaselt ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni 24. novembri 1993. aasta kokkuleppe, millega edendatakse rahvusvaheliste kaitse- ja majandamismeetmete järgimist avamerekalalaevadel (10), osaline.

| (6) | Nimetatud rahvusvahelised õigusaktid sätestavad peamiselt kaitsekohustused, sealhulgas kaitse- ja majandamismeetmete võtmise kohustused, mille eesmärk on säilitada või taastada mereressursid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel niihästi riikliku jurisdiktsiooni alla kuuluvates merepiirkondades kui ka avamerel ning teha kõnealusel eesmärgil koostööd muude riikidega; samuti kohustused, mis on seotud ettevaatusprintsiibi ulatusliku kohaldamisega kalavarude kaitse, majandamise ja kasutamise suhtes ning kaitse- ja majandamismeetmete järgimise tagamisega juhul, kui mereressursid asuvad erineva õigusliku seisundiga merepiirkondades, ning merede muu õiguspärase kasutamisega seotud kohustused. Ühine kalanduspoliitika peaks seetõttu toetama nimetatud rahvusvaheliste õigusaktidega liidule pandud rahvusvaheliste kohustuste täitmist. Liikmesriigid peaksid ühise kalanduspoliitika raames kaitse- ja majandamismeetmeid vastu võttes tegutsema täielikus kooskõlas kõnealustest rahvusvahelistest õigusaktidest tulenevate rahvusvaheliste kaitse- ja koostöökohustustega. |
| --- | --- |

(6)

Nimetatud rahvusvahelised õigusaktid sätestavad peamiselt kaitsekohustused, sealhulgas kaitse- ja majandamismeetmete võtmise kohustused, mille eesmärk on säilitada või taastada mereressursid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel niihästi riikliku jurisdiktsiooni alla kuuluvates merepiirkondades kui ka avamerel ning teha kõnealusel eesmärgil koostööd muude riikidega; samuti kohustused, mis on seotud ettevaatusprintsiibi ulatusliku kohaldamisega kalavarude kaitse, majandamise ja kasutamise suhtes ning kaitse- ja majandamismeetmete järgimise tagamisega juhul, kui mereressursid asuvad erineva õigusliku seisundiga merepiirkondades, ning merede muu õiguspärase kasutamisega seotud kohustused. Ühine kalanduspoliitika peaks seetõttu toetama nimetatud rahvusvaheliste õigusaktidega liidule pandud rahvusvaheliste kohustuste täitmist. Liikmesriigid peaksid ühise kalanduspoliitika raames kaitse- ja majandamismeetmeid vastu võttes tegutsema täielikus kooskõlas kõnealustest rahvusvahelistest õigusaktidest tulenevate rahvusvaheliste kaitse- ja koostöökohustustega.

| (7) | Johannesburgis 2002. aastal peetud säästva arengu tippkohtumisel kohustusid liit ja selle liikmesriigid võitlema mitmete kalavarude jätkuva vähenemise vastu. Seetõttu tuleks liidul täiustada oma ühist kalanduspoliitikat kalavarude kasutamise tasemete kohandamise kaudu, tagamaks et mere bioloogiliste ressursside kasutamise kaudu taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid mõistliku aja jooksul maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust tasemest kõrgemal. Sellised kalavarude kasutamise tasemed tuleks saavutada 2015. aastaks. Kalavarude kasutamise tasemete hilisemat saavutamist tuleks lubada ainult juhul, kui nende saavutamine 2015. aastaks seaks tõsiselt ohtu asjaomaste kalalaevastike sotsiaalse ja majandusliku jätkusuutlikkuse. Pärast 2015. aastat tuleks kõnealused tasemed saavutada nii kiiresti kui võimalik ja hiljemalt 2020. aastaks. Kui teaduslik teave ei ole nimetatud tasemete määratlemiseks piisav, võib kaaluda ligikaudseid parameetreid. |
| --- | --- |

(7)

Johannesburgis 2002. aastal peetud säästva arengu tippkohtumisel kohustusid liit ja selle liikmesriigid võitlema mitmete kalavarude jätkuva vähenemise vastu. Seetõttu tuleks liidul täiustada oma ühist kalanduspoliitikat kalavarude kasutamise tasemete kohandamise kaudu, tagamaks et mere bioloogiliste ressursside kasutamise kaudu taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid mõistliku aja jooksul maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust tasemest kõrgemal. Sellised kalavarude kasutamise tasemed tuleks saavutada 2015. aastaks. Kalavarude kasutamise tasemete hilisemat saavutamist tuleks lubada ainult juhul, kui nende saavutamine 2015. aastaks seaks tõsiselt ohtu asjaomaste kalalaevastike sotsiaalse ja majandusliku jätkusuutlikkuse. Pärast 2015. aastat tuleks kõnealused tasemed saavutada nii kiiresti kui võimalik ja hiljemalt 2020. aastaks. Kui teaduslik teave ei ole nimetatud tasemete määratlemiseks piisav, võib kaaluda ligikaudseid parameetreid.

| (8) | Segapüügi maksimaalset jätkusuutlikku saagikust puudutavaid majandamisotsuseid tehes tuleks arvestada, et segapüügi puhul on raske korraga püüda kõiki varusid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel, eriti siis, kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et nn püüki piiravate liikide nähtust on väga raske vältida kasutatavate püügivahendite selektiivsuse suurendamisega. Sellistel juhtudel tuleks sobiva kalastussuremuse kohta paluda nõuandeid asjakohastelt teadusasutustelt. |
| --- | --- |

(8)

Segapüügi maksimaalset jätkusuutlikku saagikust puudutavaid majandamisotsuseid tehes tuleks arvestada, et segapüügi puhul on raske korraga püüda kõiki varusid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel, eriti siis, kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et nn püüki piiravate liikide nähtust on väga raske vältida kasutatavate püügivahendite selektiivsuse suurendamisega. Sellistel juhtudel tuleks sobiva kalastussuremuse kohta paluda nõuandeid asjakohastelt teadusasutustelt.

| (9) | Ühine kalanduspoliitika peaks tagama sidususe kalanduse eesmärkidega, mis on sätestatud bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osalisriikide konverentsi otsuses aastaid 2011–2020 hõlmava bioloogilise mitmekesisuse strateegilise kava kohta, ja Euroopa Ülemkogus 25.-26. märtsil 2010 vastu võetud bioloogilise mitmekesisuse eesmärkidega. |
| --- | --- |

(9)

Ühine kalanduspoliitika peaks tagama sidususe kalanduse eesmärkidega, mis on sätestatud bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osalisriikide konverentsi otsuses aastaid 2011–2020 hõlmava bioloogilise mitmekesisuse strateegilise kava kohta, ja Euroopa Ülemkogus 25.-26. märtsil 2010 vastu võetud bioloogilise mitmekesisuse eesmärkidega.

| (10) | Mere bioloogiliste ressursside säästev kasutamine peaks põhinema ELi toimimise lepingu artikli 191 lõike 2 esimeses lõigus osutatud ettevaatusprintsiibist tuleneva lähenemisviisi rakendamisel, võttes arvesse kättesaadavaid teaduslikke andmeid. |
| --- | --- |

(10)

Mere bioloogiliste ressursside säästev kasutamine peaks põhinema ELi toimimise lepingu artikli 191 lõike 2 esimeses lõigus osutatud ettevaatusprintsiibist tuleneva lähenemisviisi rakendamisel, võttes arvesse kättesaadavaid teaduslikke andmeid.

| (11) | Ühine kalanduspoliitika peaks toetama merekeskkonna kaitset ja kõikide ärilisel eesmärgil kasutatavate liikide säästvat majandamist, eriti aga hea keskkonnaseisundi saavutamist hiljemalt 2020. aastaks, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/56/EÜ (11) artikli 1 lõikes 1. |
| --- | --- |

(11)

Ühine kalanduspoliitika peaks toetama merekeskkonna kaitset ja kõikide ärilisel eesmärgil kasutatavate liikide säästvat majandamist, eriti aga hea keskkonnaseisundi saavutamist hiljemalt 2020. aastaks, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/56/EÜ (11) artikli 1 lõikes 1.

| (12) | Ühine kalanduspoliitika peaks aitama kaasa ka sellele, et liidu turgu varustatakse kõrge toiteväärtusega toiduga ja vähendatakse liidu turu sõltuvust toidu impordist. Samuti peaks ühine kalanduspoliitika otseselt ja kaudselt soodustama töökohtade loomist ja majandusarengut rannikualadel. |
| --- | --- |

(12)

Ühine kalanduspoliitika peaks aitama kaasa ka sellele, et liidu turgu varustatakse kõrge toiteväärtusega toiduga ja vähendatakse liidu turu sõltuvust toidu impordist. Samuti peaks ühine kalanduspoliitika otseselt ja kaudselt soodustama töökohtade loomist ja majandusarengut rannikualadel.

| (13) | Kalapüügi majandamisel tuleks kasutusele võtta ökosüsteemipõhine lähenemisviis, püügitegevuse keskkonnamõjusid tuleks piirata ning soovimatut saaki tuleks võimalikult palju vältida ja vähendada. |
| --- | --- |

(13)

Kalapüügi majandamisel tuleks kasutusele võtta ökosüsteemipõhine lähenemisviis, püügitegevuse keskkonnamõjusid tuleks piirata ning soovimatut saaki tuleks võimalikult palju vältida ja vähendada.

| (14) | Ühise kalanduspoliitika juhtimisel on oluline juhinduda hea valitsemistava põhimõtetest. Kõnealused põhimõtted hõlmavad otsuste tegemist parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal, sidusrühmade laiaulatuslikku kaasamist ja perspektiivide pikaajalisust. Ühise kalanduspoliitika edukas juhtimine sõltub ka liidu, piirkondliku, riikliku ja kohaliku tasandi vastutuse täpsest määratlemisest ning võetavate meetmete kokkusobivusest ja sidususest liidu muude poliitikavaldkondade raames võetavate meetmetega. |
| --- | --- |

(14)

Ühise kalanduspoliitika juhtimisel on oluline juhinduda hea valitsemistava põhimõtetest. Kõnealused põhimõtted hõlmavad otsuste tegemist parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal, sidusrühmade laiaulatuslikku kaasamist ja perspektiivide pikaajalisust. Ühise kalanduspoliitika edukas juhtimine sõltub ka liidu, piirkondliku, riikliku ja kohaliku tasandi vastutuse täpsest määratlemisest ning võetavate meetmete kokkusobivusest ja sidususest liidu muude poliitikavaldkondade raames võetavate meetmetega.

| (15) | Ühine kalanduspoliitika peaks andma panuse kalapüügiga tegelevatele käitajatele tagatava ohutuse ja nende töötingimuste parandamisse. |
| --- | --- |

(15)

Ühine kalanduspoliitika peaks andma panuse kalapüügiga tegelevatele käitajatele tagatava ohutuse ja nende töötingimuste parandamisse.

| (16) | Ühine kalanduspoliitika peaks vajaduse korral igati arvestama loomatervishoiu, loomade heaolu ning toidu ja sööda ohutusega. |
| --- | --- |

(16)

Ühine kalanduspoliitika peaks vajaduse korral igati arvestama loomatervishoiu, loomade heaolu ning toidu ja sööda ohutusega.

| (17) | Kuna kõik Euroopa ookeanide ja meredega seotud küsimused on omavahel seotud, tuleks ühist kalanduspoliitikat rakendada viisil, mis on kooskõlas liidu muude poliitikavaldkondadega ja millega võetakse eelkõige arvesse vastastoimet liidu meetmetega muudes merenduspoliitika valdkondades. Läänemerd, Põhjamerd, Keldi merd, Biskaia lahte ja Ibeeria rannikut, Vahemere ja Musta mere merepiirkondi hõlmavate mitmesuguste sektoraalsete poliitikavaldkondade sidusus tuleks tagada nende juhtimise kaudu. |
| --- | --- |

(17)

Kuna kõik Euroopa ookeanide ja meredega seotud küsimused on omavahel seotud, tuleks ühist kalanduspoliitikat rakendada viisil, mis on kooskõlas liidu muude poliitikavaldkondadega ja millega võetakse eelkõige arvesse vastastoimet liidu meetmetega muudes merenduspoliitika valdkondades. Läänemerd, Põhjamerd, Keldi merd, Biskaia lahte ja Ibeeria rannikut, Vahemere ja Musta mere merepiirkondi hõlmavate mitmesuguste sektoraalsete poliitikavaldkondade sidusus tuleks tagada nende juhtimise kaudu.

| (18) | Liidu kalalaevadel peaks olema võrdne juurdepääs liidu vetele ja varudele, mille suhtes kohaldatakse ühise kalanduspoliitika eeskirju. |
| --- | --- |

(18)

Liidu kalalaevadel peaks olema võrdne juurdepääs liidu vetele ja varudele, mille suhtes kohaldatakse ühise kalanduspoliitika eeskirju.

| (19) | Kehtivad eeskirjad, millega piiratakse juurdepääsu kalavarudele liikmesriikide 12 meremiili laiuses vööndis, on toiminud rahuldavalt ning soodustanud kalavarude kaitset, piirates püügikoormust liidu vete kõige tundlikumas osas. Kõnealused eeskirjad on säilitanud ka traditsioonilised püügitegevused, millest sõltub väga suurel määral teatavate rannikukogukondade sotsiaalne ja majanduslik areng. Nimetatud eeskirjade kohaldamist tuleks seetõttu jätkata. Liikmesriigid peaksid püüdma anda eelisjuurdepääsu väikesemahulise, käsitööndusliku ja rannapüügiga tegelevatele kaluritele. |
| --- | --- |

(19)

Kehtivad eeskirjad, millega piiratakse juurdepääsu kalavarudele liikmesriikide 12 meremiili laiuses vööndis, on toiminud rahuldavalt ning soodustanud kalavarude kaitset, piirates püügikoormust liidu vete kõige tundlikumas osas. Kõnealused eeskirjad on säilitanud ka traditsioonilised püügitegevused, millest sõltub väga suurel määral teatavate rannikukogukondade sotsiaalne ja majanduslik areng. Nimetatud eeskirjade kohaldamist tuleks seetõttu jätkata. Liikmesriigid peaksid püüdma anda eelisjuurdepääsu väikesemahulise, käsitööndusliku ja rannapüügiga tegelevatele kaluritele.

| (20) | Eriti tuleks vajaduse korral tunnustada ja toetada kalapüügist sõltuvaid väikeseid avameresaari, et võimaldada neil püsima jääda ja edukas olla. |
| --- | --- |

(20)

Eriti tuleks vajaduse korral tunnustada ja toetada kalapüügist sõltuvaid väikeseid avameresaari, et võimaldada neil püsima jääda ja edukas olla.

| (21) | Erikaitse all peaksid olema mere bioloogilised ressursid ELi toimimise lepingu artikli 349 esimeses lõigus osutatud liidu äärepoolseimate piirkondade ümbruses, sest need aitavad säilitada nimetatud territooriumite kohalikku majandust ja avaldavad mõju nende struktuursele, sotsiaalsele ja majanduslikule olukorrale. Teatavaid püügitegevusi kõnealustes vetes tuleks seetõttu lubada üksnes nimetatud territooriumite sadamates registreeritud kalalaevadele. |
| --- | --- |

(21)

Erikaitse all peaksid olema mere bioloogilised ressursid ELi toimimise lepingu artikli 349 esimeses lõigus osutatud liidu äärepoolseimate piirkondade ümbruses, sest need aitavad säilitada nimetatud territooriumite kohalikku majandust ja avaldavad mõju nende struktuursele, sotsiaalsele ja majanduslikule olukorrale. Teatavaid püügitegevusi kõnealustes vetes tuleks seetõttu lubada üksnes nimetatud territooriumite sadamates registreeritud kalalaevadele.

| (22) | Selleks et aidata kaasa vee-elusressursside ja mereökosüsteemide kaitsele, peaks liit tegema jõupingutusi bioloogiliselt tundlike alade kaitsmiseks, määrates need kaitstavate alade hulka. Sellistel aladel peaks olema võimalik püügitegevust piirata või see keelata. Otsustades kaitstavate alade määramise üle tuleks erilist tähelepanu pöörata sellistele aladele, mille puhul on selged tõendid kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate kalade suure kontsentratsiooni kohta, ja kudemisaladele ning aladele, mida käsitatakse biogeograafiliselt tundlikena. Arvesse tuleks võtta ka olemasolevaid kaitsealasid. Määramise protsessi lihtsustamiseks peaksid liikmesriigid selgitama välja sobivad alad, sealhulgas alad, mis moodustavad osa ühtsest võrgustikust, ning peaksid vajadusel tegema omavahel koostööd, koostades ühiseid soovitusi ja saates neid komisjonile. Komisjonil peaks kaitstavate alade tõhusamaks loomiseks olema võimalus luua need mitmeaastase kava osana. Komisjon peaks demokraatliku vastutuse ja kontrolli asjakohase taseme tagamiseks andma Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapäraselt aru kõnealuste kaitstavate alade toimimisest. |
| --- | --- |

(22)

Selleks et aidata kaasa vee-elusressursside ja mereökosüsteemide kaitsele, peaks liit tegema jõupingutusi bioloogiliselt tundlike alade kaitsmiseks, määrates need kaitstavate alade hulka. Sellistel aladel peaks olema võimalik püügitegevust piirata või see keelata. Otsustades kaitstavate alade määramise üle tuleks erilist tähelepanu pöörata sellistele aladele, mille puhul on selged tõendid kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate kalade suure kontsentratsiooni kohta, ja kudemisaladele ning aladele, mida käsitatakse biogeograafiliselt tundlikena. Arvesse tuleks võtta ka olemasolevaid kaitsealasid. Määramise protsessi lihtsustamiseks peaksid liikmesriigid selgitama välja sobivad alad, sealhulgas alad, mis moodustavad osa ühtsest võrgustikust, ning peaksid vajadusel tegema omavahel koostööd, koostades ühiseid soovitusi ja saates neid komisjonile. Komisjonil peaks kaitstavate alade tõhusamaks loomiseks olema võimalus luua need mitmeaastase kava osana. Komisjon peaks demokraatliku vastutuse ja kontrolli asjakohase taseme tagamiseks andma Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapäraselt aru kõnealuste kaitstavate alade toimimisest.

| (23) | Mere bioloogiliste ressursside säästva kasutamise eesmärki on võimalik tõhusamalt saavutada, kui kalapüügi majandamises kasutatakse mitmeaastast lähenemisviisi, kehtestades esmajärjekorras erinevate püükide eripära kajastavad mitmeaastased kavad. |
| --- | --- |

(23)

Mere bioloogiliste ressursside säästva kasutamise eesmärki on võimalik tõhusamalt saavutada, kui kalapüügi majandamises kasutatakse mitmeaastast lähenemisviisi, kehtestades esmajärjekorras erinevate püükide eripära kajastavad mitmeaastased kavad.

| (24) | Mitmeaastased kavad peaksid võimaluse korral hõlmama mitmesuguseid kalavarusid, kui neid varusid kasutatakse ühiselt. Mitmeaastaste kavadega tuleks luua raamistik asjaomaste varude ja mere ökosüsteemide säästvaks kasutamiseks, määratledes selgelt ajalised raamid ja kaitsemehhanismid ettearvamatu arengu puhuks. Asjaomaste kalavarude säästva kasutamise ja mereökosüsteemide kaitse soodustamiseks tuleks mitmeaastastes kavades juhinduda ka selgelt määratletud majandamiseesmärkidest. Kõnealused kavad tuleks vastu võtta konsulteerides nõuandekomisjonide, kalapüügitööstuse käitajate, teadlaste ja muude sidusrühmadega, kes on huvitatud kalapüügi majandamisest. |
| --- | --- |

(24)

Mitmeaastased kavad peaksid võimaluse korral hõlmama mitmesuguseid kalavarusid, kui neid varusid kasutatakse ühiselt. Mitmeaastaste kavadega tuleks luua raamistik asjaomaste varude ja mere ökosüsteemide säästvaks kasutamiseks, määratledes selgelt ajalised raamid ja kaitsemehhanismid ettearvamatu arengu puhuks. Asjaomaste kalavarude säästva kasutamise ja mereökosüsteemide kaitse soodustamiseks tuleks mitmeaastastes kavades juhinduda ka selgelt määratletud majandamiseesmärkidest. Kõnealused kavad tuleks vastu võtta konsulteerides nõuandekomisjonide, kalapüügitööstuse käitajate, teadlaste ja muude sidusrühmadega, kes on huvitatud kalapüügi majandamisest.

| (25) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/147/EÜ (12), nõukogu direktiiviga 92/43 (13) ning direktiiviga 2008/56/EÜ pannakse liikmesriikidele teatavad kohustused vastavalt erikaitsealade ja merekaitsealade suhtes. Sellised meetmed võivad nõuda meetmete võtmist ühise kalanduspoliitika raames. Seetõttu on asjakohane lubada liikmesriikidel võtta oma suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes selliseid kaitsemeetmeid, mis on vajalikud, et täita nimetatud liidu õigusaktidest tulenevaid riigi kohustusi, kui sellised meetmed ei mõjuta teiste liikmesriikide kalandushuve. Kui sellised meetmed võivad mõjutada teiste liikmesriikide kalandushuve, tuleks nende meetmete vastuvõtmise õigus anda komisjonile ja asjaomaste liikmesriikide vahel tuleks kasutada piirkondlikku koostööd. |
| --- | --- |

(25)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/147/EÜ (12), nõukogu direktiiviga 92/43 (13) ning direktiiviga 2008/56/EÜ pannakse liikmesriikidele teatavad kohustused vastavalt erikaitsealade ja merekaitsealade suhtes. Sellised meetmed võivad nõuda meetmete võtmist ühise kalanduspoliitika raames. Seetõttu on asjakohane lubada liikmesriikidel võtta oma suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes selliseid kaitsemeetmeid, mis on vajalikud, et täita nimetatud liidu õigusaktidest tulenevaid riigi kohustusi, kui sellised meetmed ei mõjuta teiste liikmesriikide kalandushuve. Kui sellised meetmed võivad mõjutada teiste liikmesriikide kalandushuve, tuleks nende meetmete vastuvõtmise õigus anda komisjonile ja asjaomaste liikmesriikide vahel tuleks kasutada piirkondlikku koostööd.

| (26) | Vaja on meetmeid, mis aitaksid langetada praegust soovimatu saagi kõrget taset ja järk-järgult kaotada tagasiheite. Soovimatu saak ja tagasiheide on tõsine varude raiskamine, mis mõjutab negatiivselt mere bioloogiliste ressursside ja mere ökosüsteemide säästvat kasutamist ning kalanduse majanduslikku elujõulisust. Liidu vetes või liidu laevadega püütud nende liikide saagile, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, ja Vahemeres ka saagile, mille suhtes kohaldatakse eeskirju saagi alammõõdu kohta, tuleks kehtestada kohustus kogu saak lossida („lossimiskohustus”) ja seda järk-järgult rakendada, ning eeskirjad, mis on seni kohustanud kalureid saaki tagasi heitma, tuleks kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(26)

Vaja on meetmeid, mis aitaksid langetada praegust soovimatu saagi kõrget taset ja järk-järgult kaotada tagasiheite. Soovimatu saak ja tagasiheide on tõsine varude raiskamine, mis mõjutab negatiivselt mere bioloogiliste ressursside ja mere ökosüsteemide säästvat kasutamist ning kalanduse majanduslikku elujõulisust. Liidu vetes või liidu laevadega püütud nende liikide saagile, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, ja Vahemeres ka saagile, mille suhtes kohaldatakse eeskirju saagi alammõõdu kohta, tuleks kehtestada kohustus kogu saak lossida („lossimiskohustus”) ja seda järk-järgult rakendada, ning eeskirjad, mis on seni kohustanud kalureid saaki tagasi heitma, tuleks kehtetuks tunnistada.

| (27) | Lossimiskohustus tuleks kehtestada igale püügile eraldi. Kaluritel peaks olema lubatud jätkata selliste liikide tagasiheidet, kellel on parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete kohaselt merre tagasi laskmisel kõrge ellujäämismäär. |
| --- | --- |

(27)

Lossimiskohustus tuleks kehtestada igale püügile eraldi. Kaluritel peaks olema lubatud jätkata selliste liikide tagasiheidet, kellel on parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete kohaselt merre tagasi laskmisel kõrge ellujäämismäär.

| (28) | Et muuta lossimiskohustus toimivaks ning leevendada iga-aastase saagi vahelduva koostise mõju, peaks liikmesriikidel olema lubatud teatud protsendi ulatuses kvoote aastate vahel üle kanda. |
| --- | --- |

(28)

Et muuta lossimiskohustus toimivaks ning leevendada iga-aastase saagi vahelduva koostise mõju, peaks liikmesriikidel olema lubatud teatud protsendi ulatuses kvoote aastate vahel üle kanda.

| (29) | Lossimiskohustuse haldamise raames on vaja, et liikmesriigid teeksid kõik enesest oleneva soovimatu saagi vähendamiseks. Selleks tuleb käsitada prioriteetsena selektiivsete püügitehnikate täiustamist soovimatu saagi võimalikult tõhusaks vältimiseks ja vähendamiseks. On oluline, et liikmesriigid jaotaksid kvoodid kalalaevade vahel selliselt, et see peegeldab nii palju kui võimalik kalapüügi eeldatavat liigilist koosseisu. Mittevastavuse korral olemasolevate kvootide ja tegeliku kalapüügi vahel võiks liikmesriigid kaaluda korrigeerimist liikmesriikidevahelise kvootide vahetamisega, sealhulgas püsivalt. Liikmesriigid võiksid kaaluda ka laevaomanike individuaalsete kvootide koondamise hõlbustamist näiteks tootjaorganisatsioonide või kalalaevade omanike ühenduste tasandil. Viimase võimalusena peaksid liikmesriigid kaaluma kaaspüügi liikide mahaarvestamist sihtliikide kvootidest sõltuvalt kaaspüügi liikide kaitsestaatusest. |
| --- | --- |

(29)

Lossimiskohustuse haldamise raames on vaja, et liikmesriigid teeksid kõik enesest oleneva soovimatu saagi vähendamiseks. Selleks tuleb käsitada prioriteetsena selektiivsete püügitehnikate täiustamist soovimatu saagi võimalikult tõhusaks vältimiseks ja vähendamiseks. On oluline, et liikmesriigid jaotaksid kvoodid kalalaevade vahel selliselt, et see peegeldab nii palju kui võimalik kalapüügi eeldatavat liigilist koosseisu. Mittevastavuse korral olemasolevate kvootide ja tegeliku kalapüügi vahel võiks liikmesriigid kaaluda korrigeerimist liikmesriikidevahelise kvootide vahetamisega, sealhulgas püsivalt. Liikmesriigid võiksid kaaluda ka laevaomanike individuaalsete kvootide koondamise hõlbustamist näiteks tootjaorganisatsioonide või kalalaevade omanike ühenduste tasandil. Viimase võimalusena peaksid liikmesriigid kaaluma kaaspüügi liikide mahaarvestamist sihtliikide kvootidest sõltuvalt kaaspüügi liikide kaitsestaatusest.

| (30) | Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemaks liigitatud lossitud saagi kasutus peaks olema piiratud ning seda ei tohiks müüa inimtoiduks. |
| --- | --- |

(30)

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemaks liigitatud lossitud saagi kasutus peaks olema piiratud ning seda ei tohiks müüa inimtoiduks.

| (31) | Selleks et kanda hoolt soovimatu saagi eest, mis on vältimatu isegi siis, kui kohaldatakse kõiki meetmeid selle vähendamiseks, tuleks lossimiskohustusega kalapüügi suhtes kehtestada eelkõige mitmeaastaste kavade abil lossimiskohustusest teatavad vähese tähtsusega erandid. |
| --- | --- |

(31)

Selleks et kanda hoolt soovimatu saagi eest, mis on vältimatu isegi siis, kui kohaldatakse kõiki meetmeid selle vähendamiseks, tuleks lossimiskohustusega kalapüügi suhtes kehtestada eelkõige mitmeaastaste kavade abil lossimiskohustusest teatavad vähese tähtsusega erandid.

| (32) | Lossimiskohustuse korral, mis hõlmab saagi dokumenteerimiskohustust, peaks olema võimalik teaduslike soovituste alusel, ohustamata maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärke või suurendamata kalastussuremust, suurendada kalapüügivõimalusi, et võtta arvesse varem tagasi heidetud kala lossimist. |
| --- | --- |

(32)

Lossimiskohustuse korral, mis hõlmab saagi dokumenteerimiskohustust, peaks olema võimalik teaduslike soovituste alusel, ohustamata maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärke või suurendamata kalastussuremust, suurendada kalapüügivõimalusi, et võtta arvesse varem tagasi heidetud kala lossimist.

| (33) | Juurdepääs kalapüügile peaks põhinema läbipaistvatel ja objektiivsetel kriteeriumidel, sealhulgas sellistel, mis on keskkonnaalast, sotsiaalset või majanduslikku laadi. Liikmesriigid peaksid edendama vastutustundlikku kalapüüki, luues stiimuleid nendele käitajatele, kelle kalapüügiviis kahjustab kõige vähem keskkonda ja kes toovad ühiskonnale kõige rohkem kasu. |
| --- | --- |

(33)

Juurdepääs kalapüügile peaks põhinema läbipaistvatel ja objektiivsetel kriteeriumidel, sealhulgas sellistel, mis on keskkonnaalast, sotsiaalset või majanduslikku laadi. Liikmesriigid peaksid edendama vastutustundlikku kalapüüki, luues stiimuleid nendele käitajatele, kelle kalapüügiviis kahjustab kõige vähem keskkonda ja kes toovad ühiskonnale kõige rohkem kasu.

| (34) | Kalavarudele, millede suhtes ei ole kehtestatud mitmeaastaseid kavasid, tuleks kehtestada maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavad kasutusmäärad saagi või püügikoormuse piirnormide kasutuselevõtu teel. Kui andmeid ei ole piisavalt, tuleks püüki majandada ligikaudsete parameetrite alusel. |
| --- | --- |

(34)

Kalavarudele, millede suhtes ei ole kehtestatud mitmeaastaseid kavasid, tuleks kehtestada maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavad kasutusmäärad saagi või püügikoormuse piirnormide kasutuselevõtu teel. Kui andmeid ei ole piisavalt, tuleks püüki majandada ligikaudsete parameetrite alusel.

| (35) | Pidades silmas kalapüügitööstuse ebakindlat majanduslikku seisundit ning teatavate rannikuäärsete kogukondade sõltuvust kalapüügist, on vaja tagada püügitegevuse suhteline stabiilsus kalapüügivõimaluste eraldamise läbi liikmesriikidele, kusjuures aluseks võetakse iga liikmesriigi prognoositav osa varudest. |
| --- | --- |

(35)

Pidades silmas kalapüügitööstuse ebakindlat majanduslikku seisundit ning teatavate rannikuäärsete kogukondade sõltuvust kalapüügist, on vaja tagada püügitegevuse suhteline stabiilsus kalapüügivõimaluste eraldamise läbi liikmesriikidele, kusjuures aluseks võetakse iga liikmesriigi prognoositav osa varudest.

| (36) | Sellise püügitegevuse suhtelise stabiilsuse puhul tuleks varude bioloogilise seisundi ajutisust arvestades kaitsta ja täielikult arvesse võtta nende piirkondade erivajadusi, kus kohalik kogukond sõltub suuresti kalapüügist ja sellega seotud tegevusest, nagu on otsustatud nõukogu 3. novembri 1976. aasta resolutsioonis (14) ja eelkõige selle VII lisas. |
| --- | --- |

(36)

Sellise püügitegevuse suhtelise stabiilsuse puhul tuleks varude bioloogilise seisundi ajutisust arvestades kaitsta ja täielikult arvesse võtta nende piirkondade erivajadusi, kus kohalik kogukond sõltub suuresti kalapüügist ja sellega seotud tegevusest, nagu on otsustatud nõukogu 3. novembri 1976. aasta resolutsioonis (14) ja eelkõige selle VII lisas.

| (37) | Seetõttu tuleks suhtelist stabiilsust mõista kõnealuses tähenduses. |
| --- | --- |

(37)

Seetõttu tuleks suhtelist stabiilsust mõista kõnealuses tähenduses.

| (38) | Komisjonil peaks olema õigus võtta ajutisi meetmeid püügitegevusest tulenevate tõsiste ohtude puhul, mis ohustavad mere bioloogiliste ressursside kaitset või mere ökosüsteemi, ja nõuavad viivitamatut tegutsemist. Kõnealused meetmed peaksid olema seotud kindlate tähtaegadega ning kehtima kindlaksmääratud aja jooksul. |
| --- | --- |

(38)

Komisjonil peaks olema õigus võtta ajutisi meetmeid püügitegevusest tulenevate tõsiste ohtude puhul, mis ohustavad mere bioloogiliste ressursside kaitset või mere ökosüsteemi, ja nõuavad viivitamatut tegutsemist. Kõnealused meetmed peaksid olema seotud kindlate tähtaegadega ning kehtima kindlaksmääratud aja jooksul.

| (39) | Liikmesriigid peaksid tegema piirkondlikul tasandil koostööd, et võtta vastu ühiseid soovitusi ja muid vahendeid kaitsemeetmete väljatöötamiseks ja rakendamiseks ning seoses meetmetega, mis mõjutavad püügitegevust keskkonnaõigusega kaitstud aladel. Piirkondliku koostöö raames peaks komisjon rakendusaktide või delegeeritud õigusaktide abil kaitsemeetmeid vastu võtma ainult juhul, kui piirkonna kõik asjaomased liikmesriigid on ühise soovitusega nõus. Ühise soovituse puudumisel peaks komisjon esitama ettepaneku asjakohaste meetmete kohta kooskõlas ELi toimimise lepinguga. |
| --- | --- |

(39)

Liikmesriigid peaksid tegema piirkondlikul tasandil koostööd, et võtta vastu ühiseid soovitusi ja muid vahendeid kaitsemeetmete väljatöötamiseks ja rakendamiseks ning seoses meetmetega, mis mõjutavad püügitegevust keskkonnaõigusega kaitstud aladel. Piirkondliku koostöö raames peaks komisjon rakendusaktide või delegeeritud õigusaktide abil kaitsemeetmeid vastu võtma ainult juhul, kui piirkonna kõik asjaomased liikmesriigid on ühise soovitusega nõus. Ühise soovituse puudumisel peaks komisjon esitama ettepaneku asjakohaste meetmete kohta kooskõlas ELi toimimise lepinguga.

| (40) | Liikmesriikidel peaks olema õigus võtta liidu vete kalavarude kaitseks ja majandamiseks meetmeid, mida nad kohaldavad üksnes oma lipu all sõitvate liidu kalalaevade suhtes. |
| --- | --- |

(40)

Liikmesriikidel peaks olema õigus võtta liidu vete kalavarude kaitseks ja majandamiseks meetmeid, mida nad kohaldavad üksnes oma lipu all sõitvate liidu kalalaevade suhtes.

| (41) | Liikmesriikidel peaks olema oma 12 meremiili laiuses vööndis õigus vastu võtta kõik liidu kalalaevade suhtes kohaldatavad kaitse- ja majandamismeetmed juhul, kui kohaldatavad meetmed ei ole liidu muude liikmesriikide kalalaevade suhtes diskrimineerivad, eelnevalt on konsulteeritud teiste asjaomaste liikmesriikidega ning liit ei ole asjaomase 12 meremiili laiuses vööndis vastu võtnud kaitset ja majandamist käsitlevaid erimeetmeid. |
| --- | --- |

(41)

Liikmesriikidel peaks olema oma 12 meremiili laiuses vööndis õigus vastu võtta kõik liidu kalalaevade suhtes kohaldatavad kaitse- ja majandamismeetmed juhul, kui kohaldatavad meetmed ei ole liidu muude liikmesriikide kalalaevade suhtes diskrimineerivad, eelnevalt on konsulteeritud teiste asjaomaste liikmesriikidega ning liit ei ole asjaomase 12 meremiili laiuses vööndis vastu võtnud kaitset ja majandamist käsitlevaid erimeetmeid.

| (42) | Liikmesriikidel peaks olema võimalik kehtestada ülekantavate püügikontsessioonide süsteem. |
| --- | --- |

(42)

Liikmesriikidel peaks olema võimalik kehtestada ülekantavate püügikontsessioonide süsteem.

| (43) | Liikmesriigid peaksid võtma erimeetmeid, et viia liidu kalalaevade arv vastavusse kättesaadavate varudega, tuginedes oma hinnangutele tasakaalu kohta oma laevastiku püügivõimsuse ja neile määratud püügivõimaluste vahel. Hindamised tuleks läbi viia kooskõlas komisjoni suunistega ning esitada komisjonile edastatavas aastaaruandes. Kõnealused aastaaruanded tuleks avalikustada. Igal liikmesriigil peaks olema võimalik valida meetmeid ja vahendeid, mida ta soovib vastu võtta, et vähendada liigset püügivõimsust. |
| --- | --- |

(43)

Liikmesriigid peaksid võtma erimeetmeid, et viia liidu kalalaevade arv vastavusse kättesaadavate varudega, tuginedes oma hinnangutele tasakaalu kohta oma laevastiku püügivõimsuse ja neile määratud püügivõimaluste vahel. Hindamised tuleks läbi viia kooskõlas komisjoni suunistega ning esitada komisjonile edastatavas aastaaruandes. Kõnealused aastaaruanded tuleks avalikustada. Igal liikmesriigil peaks olema võimalik valida meetmeid ja vahendeid, mida ta soovib vastu võtta, et vähendada liigset püügivõimsust.

| (44) | Lisaks tuleks püügivõimsuse haldamise ja korrigeerimise eesmärgil säilitada laevade püügilt kõrvaldamise rahastamisega seotud kohustuslikud laevastiku püügivõimsuse sihttasemed ja riiklikud laevastiku koosseisu arvamise / koosseisust väljaarvamise korrad. |
| --- | --- |

(44)

Lisaks tuleks püügivõimsuse haldamise ja korrigeerimise eesmärgil säilitada laevade püügilt kõrvaldamise rahastamisega seotud kohustuslikud laevastiku püügivõimsuse sihttasemed ja riiklikud laevastiku koosseisu arvamise / koosseisust väljaarvamise korrad.

| (45) | Liikmesriigid peaksid registreerima minimaalsed andmed nende lipu all sõitvate liidu kalalaevade omaduste ja tegevuse kohta. Kõnealused andmed tuleks liikmesriikide laevastike suuruse seire eesmärgil komisjonile kättesaadavaks teha. |
| --- | --- |

(45)

Liikmesriigid peaksid registreerima minimaalsed andmed nende lipu all sõitvate liidu kalalaevade omaduste ja tegevuse kohta. Kõnealused andmed tuleks liikmesriikide laevastike suuruse seire eesmärgil komisjonile kättesaadavaks teha.

| (46) | Kalapüügi majandamiseks parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal on vaja ühtlustatud, usaldusväärseid ja täpseid andmekogumeid. Seetõttu peaksid liikmesriigid koguma andmeid laevastike ja nende püügitegevuse kohta, eriti bioloogilisi andmeid saagi, sealhulgas ka tagasiheite kohta ning teavet kalavarusid käsitlevate uuringute ja püügitegevuse võimaliku mõju kohta mere ökosüsteemile. Liikmesriigid peaksid haldama kogutud andmeid ning tegema need kättesaadavaks lõppkasutajatele ja muudele huvitatud isikutele. Liikmesriigid peaksid andmete kogumise kooskõlastamiseks tegema omavahel ja komisjoniga koostööd. Liikmesriigid peaksid andmete kogumisel tegema vajaduse korral koostööd kolmandate riikidega. Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile hindamiseks andmete kogumise kohta aastaaruande, mis avalikustatakse. |
| --- | --- |

(46)

Kalapüügi majandamiseks parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal on vaja ühtlustatud, usaldusväärseid ja täpseid andmekogumeid. Seetõttu peaksid liikmesriigid koguma andmeid laevastike ja nende püügitegevuse kohta, eriti bioloogilisi andmeid saagi, sealhulgas ka tagasiheite kohta ning teavet kalavarusid käsitlevate uuringute ja püügitegevuse võimaliku mõju kohta mere ökosüsteemile. Liikmesriigid peaksid haldama kogutud andmeid ning tegema need kättesaadavaks lõppkasutajatele ja muudele huvitatud isikutele. Liikmesriigid peaksid andmete kogumise kooskõlastamiseks tegema omavahel ja komisjoniga koostööd. Liikmesriigid peaksid andmete kogumisel tegema vajaduse korral koostööd kolmandate riikidega. Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile hindamiseks andmete kogumise kohta aastaaruande, mis avalikustatakse.

| (47) | Andmekogumine peaks hõlmama andmeid, mis hõlbustavad kalapüügisektoris, vesiviljeluses ning kalapüügi- ja vesiviljelustooteid töötlevas tööstuses tegutsevate ettevõtjate ning kõnealuste tööstusharude tööhõivealaste suundumuste majanduslikku hindamist |
| --- | --- |

(47)

Andmekogumine peaks hõlmama andmeid, mis hõlbustavad kalapüügisektoris, vesiviljeluses ning kalapüügi- ja vesiviljelustooteid töötlevas tööstuses tegutsevate ettevõtjate ning kõnealuste tööstusharude tööhõivealaste suundumuste majanduslikku hindamist

| (48) | Komisjoni otsusega 93/619/EÜ (15) asutatud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteega võib konsulteerida küsimustes, mis on seotud mere bioloogiliste ressursside kaitse ja majandamisega, et tagada vajalik kõrgelt kvalifitseeritud teadustöötajate abi, eelkõige bioloogiliste, majanduslike, keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja tehniliste teadmiste rakendamisel. |
| --- | --- |

(48)

Komisjoni otsusega 93/619/EÜ (15) asutatud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteega võib konsulteerida küsimustes, mis on seotud mere bioloogiliste ressursside kaitse ja majandamisega, et tagada vajalik kõrgelt kvalifitseeritud teadustöötajate abi, eelkõige bioloogiliste, majanduslike, keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja tehniliste teadmiste rakendamisel.

| (49) | Poliitikale orienteeritud kalandusteadust tuleks tugevdada riiklikul tasandil vastu võetud kalandusalaste teaduslike andmekogumis-, teadusuuringute ja innovatsiooniprogrammidega, mida rakendatakse kooskõlas teiste liikmesriikidega liidu teadusuuringute ja innovatsiooniraamistikes. Samuti tuleks edendada paremat koostööd tööstuse ja teadlaste vahel. |
| --- | --- |

(49)

Poliitikale orienteeritud kalandusteadust tuleks tugevdada riiklikul tasandil vastu võetud kalandusalaste teaduslike andmekogumis-, teadusuuringute ja innovatsiooniprogrammidega, mida rakendatakse kooskõlas teiste liikmesriikidega liidu teadusuuringute ja innovatsiooniraamistikes. Samuti tuleks edendada paremat koostööd tööstuse ja teadlaste vahel.

| (50) | Liit peaks edendama ühise kalanduspoliitika eesmärke rahvusvahelisel tasandil, tagades, et liidu ettevõtjate püügitegevus liidu vetest väljaspool põhineb samadel põhimõtetel ja standarditel, mida rakendatakse liidu õiguse alusel, ning edendades võrdseid võimalusi liidu ja kolmandate riikide käitajatele. Selleks peaks liit püüdma juhtida piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide tulemuslikkuse parandamist, et paremini kaitsta ja majandada nende pädevusse kuuluvaid mere bioloogilisi ressursse, sealhulgas võideldes ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu. Liit peaks tegema koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, et parandada rahvusvaheliste meetmete täitmist, sealhulgas võitluses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu. Liidu seisukohad peaksid põhinema parimatel kättesaadavatel teaduslikel nõuannetel. |
| --- | --- |

(50)

Liit peaks edendama ühise kalanduspoliitika eesmärke rahvusvahelisel tasandil, tagades, et liidu ettevõtjate püügitegevus liidu vetest väljaspool põhineb samadel põhimõtetel ja standarditel, mida rakendatakse liidu õiguse alusel, ning edendades võrdseid võimalusi liidu ja kolmandate riikide käitajatele. Selleks peaks liit püüdma juhtida piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide tulemuslikkuse parandamist, et paremini kaitsta ja majandada nende pädevusse kuuluvaid mere bioloogilisi ressursse, sealhulgas võideldes ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu. Liit peaks tegema koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, et parandada rahvusvaheliste meetmete täitmist, sealhulgas võitluses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu. Liidu seisukohad peaksid põhinema parimatel kättesaadavatel teaduslikel nõuannetel.

| (51) | Säästva kalapüügi partnerluslepingud kolmandate riikidega peaksid tagama, et liidu ettevõtjate püügitegevus kolmanda riigi vetes põhineb parimatel kättesaadavatel teaduslikel nõuannetel ja asjakohasel teabevahetusel, tagades mere bioloogiliste ressursside säästva kasutamise, ülejäägi kindlakstegemise läbipaistvuse ning vastavalt sellele varude majandamise kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkidega. Need lepingud, milles nähakse ette juurdepääs liidu laevastiku huvide kohastele ressurssidele vastutasuks liidu rahalise toetuse eest, peaksid aitama luua kvaliteetse majandamisraamistiku, et tagada eelkõige tõhusad andmekogumis-, seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmed. |
| --- | --- |

(51)

Säästva kalapüügi partnerluslepingud kolmandate riikidega peaksid tagama, et liidu ettevõtjate püügitegevus kolmanda riigi vetes põhineb parimatel kättesaadavatel teaduslikel nõuannetel ja asjakohasel teabevahetusel, tagades mere bioloogiliste ressursside säästva kasutamise, ülejäägi kindlakstegemise läbipaistvuse ning vastavalt sellele varude majandamise kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkidega. Need lepingud, milles nähakse ette juurdepääs liidu laevastiku huvide kohastele ressurssidele vastutasuks liidu rahalise toetuse eest, peaksid aitama luua kvaliteetse majandamisraamistiku, et tagada eelkõige tõhusad andmekogumis-, seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmed.

| (52) | Inimõiguste ülddeklaratsioonis ja muudes asjakohastes rahvusvahelistes inimõigusi käsitlevates dokumentides sätestatud demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamine peaks olema säästva kalapüügi partnerluslepingute oluliseks osaks ning nendes peaks sisalduma inimõigusi käsitlev erisäte. Inimõigusi käsitleva erisätte sisseviimine säästva kalapüügi partnerluslepingutesse peaks toimuma täielikus kooskõlas liidu arengupoliitika üldiste eesmärkidega. |
| --- | --- |

(52)

Inimõiguste ülddeklaratsioonis ja muudes asjakohastes rahvusvahelistes inimõigusi käsitlevates dokumentides sätestatud demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamine peaks olema säästva kalapüügi partnerluslepingute oluliseks osaks ning nendes peaks sisalduma inimõigusi käsitlev erisäte. Inimõigusi käsitleva erisätte sisseviimine säästva kalapüügi partnerluslepingutesse peaks toimuma täielikus kooskõlas liidu arengupoliitika üldiste eesmärkidega.

| (53) | Vesiviljelus peaks toetama toidutootmise potentsiaali jätkusuutlikku säilitamist kogu liidus, et tagada pikaajalist toiduga kindlustatust, sealhulgas toiduga varustatust, samuti majanduskasvu ja tööhõivet liidu kodanikele ning kogu maailmas veeandide üha kasvava nõudluse rahuldamist. |
| --- | --- |

(53)

Vesiviljelus peaks toetama toidutootmise potentsiaali jätkusuutlikku säilitamist kogu liidus, et tagada pikaajalist toiduga kindlustatust, sealhulgas toiduga varustatust, samuti majanduskasvu ja tööhõivet liidu kodanikele ning kogu maailmas veeandide üha kasvava nõudluse rahuldamist.

| (54) | Komisjoni poolt 2009. aastal vastu võetud Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegias, mida tervitas ja toetas nõukogu ning mille kiitis heaks Euroopa Parlament, viidati vajadusele luua ja edendada vesiviljeluse säästva arengu aluseks olevaid võrdseid tingimusi. |
| --- | --- |

(54)

Komisjoni poolt 2009. aastal vastu võetud Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegias, mida tervitas ja toetas nõukogu ning mille kiitis heaks Euroopa Parlament, viidati vajadusele luua ja edendada vesiviljeluse säästva arengu aluseks olevaid võrdseid tingimusi.

| (55) | Liidus mõjutavad vesiviljelust väga erinevad piiriülese mõjuga tingimused, sealhulgas lubade väljastamine käitajatele. Seetõttu tuleks välja töötada liidu strateegilised suunised riiklike strateegiliste kavade koostamise kohta, et parandada vesiviljelussektori konkurentsivõimet, toetades selle arendamist ja innovatsiooni ning ergutades majandustegevust, tegevuste mitmekesistamist ja elukvaliteedi parandamist ranniku- ja sisemaa-aladel. Lisaks tuleks kasutusele võtta mehhanismid, kasutades avatud koordinatsiooni meetodit, et vahetada liikmesriikide vahel teavet ja parimaid tavasid seoses riiklike meetmetega, mis puudutavad ärikeskkonna stabiilsust, liidu vetele ja muudele aladele juurdepääsu ning lubade andmise menetluste lihtsustamist. |
| --- | --- |

(55)

Liidus mõjutavad vesiviljelust väga erinevad piiriülese mõjuga tingimused, sealhulgas lubade väljastamine käitajatele. Seetõttu tuleks välja töötada liidu strateegilised suunised riiklike strateegiliste kavade koostamise kohta, et parandada vesiviljelussektori konkurentsivõimet, toetades selle arendamist ja innovatsiooni ning ergutades majandustegevust, tegevuste mitmekesistamist ja elukvaliteedi parandamist ranniku- ja sisemaa-aladel. Lisaks tuleks kasutusele võtta mehhanismid, kasutades avatud koordinatsiooni meetodit, et vahetada liikmesriikide vahel teavet ja parimaid tavasid seoses riiklike meetmetega, mis puudutavad ärikeskkonna stabiilsust, liidu vetele ja muudele aladele juurdepääsu ning lubade andmise menetluste lihtsustamist.

| (56) | Vesiviljeluse eripära tõttu on vaja nõuandekomisjoni, et konsulteerida sidusrühmadega vesiviljelust mõjutada võivates liidu poliitika küsimustes. |
| --- | --- |

(56)

Vesiviljeluse eripära tõttu on vaja nõuandekomisjoni, et konsulteerida sidusrühmadega vesiviljelust mõjutada võivates liidu poliitika küsimustes.

| (57) | On vaja tugevdada liidu kalapüügi- ja vesiviljelussektori konkurentsivõimet ning on vaja lihtsustamist, mis toetaks kõnealuse sektori tootmis- ja turustustegevuse paremat korraldamist. Kalapüügi- ja vesiviljelustoodete ühine turukorraldus peaks sõltumata toodete päritolust tagama võrdsed tingimused kõigile liidus turustatavatele kalapüügi- ja vesiviljelustoodetele, võimaldama tarbijatel teha teadlikumaid valikuid ning toetama vastutustundlikku tarbimist, samuti peaks see parandama majandusteadmisi ning arusaamist liidu turgude toimimisest kogu tarneahela ulatuses. |
| --- | --- |

(57)

On vaja tugevdada liidu kalapüügi- ja vesiviljelussektori konkurentsivõimet ning on vaja lihtsustamist, mis toetaks kõnealuse sektori tootmis- ja turustustegevuse paremat korraldamist. Kalapüügi- ja vesiviljelustoodete ühine turukorraldus peaks sõltumata toodete päritolust tagama võrdsed tingimused kõigile liidus turustatavatele kalapüügi- ja vesiviljelustoodetele, võimaldama tarbijatel teha teadlikumaid valikuid ning toetama vastutustundlikku tarbimist, samuti peaks see parandama majandusteadmisi ning arusaamist liidu turgude toimimisest kogu tarneahela ulatuses.

| (58) | Ühist turukorraldust tuleks rakendada kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega, eriti Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames. |
| --- | --- |

(58)

Ühist turukorraldust tuleks rakendada kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega, eriti Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames.

| (59) | Ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks tuleks kehtestada kontrolli, inspekteerimise ja õigusnormide täitmise tagamise tõhus süsteem, mis hõlmab võitlust ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu. |
| --- | --- |

(59)

Ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks tuleks kehtestada kontrolli, inspekteerimise ja õigusnormide täitmise tagamise tõhus süsteem, mis hõlmab võitlust ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu.

| (60) | Liidu kontrolli, inspekteerimise ja õigusnormide täitmise tagamise süsteemi raames tuleks edendada tänapäevaste ja tõhusate tehnoloogiate kasutamist. Liikmesriikidel ja komisjonil peaks olema võimalik läbi viia uute kontrollitehnoloogiate ja andmehaldussüsteemide katseprojekte. |
| --- | --- |

(60)

Liidu kontrolli, inspekteerimise ja õigusnormide täitmise tagamise süsteemi raames tuleks edendada tänapäevaste ja tõhusate tehnoloogiate kasutamist. Liikmesriikidel ja komisjonil peaks olema võimalik läbi viia uute kontrollitehnoloogiate ja andmehaldussüsteemide katseprojekte.

| (61) | Võrreldavate tingimuste tagamiseks eri liikmesriikides kontrolli- ja täitmise tagamise eeskirjade rakendamisel tuleks toetada liikmesriikidevahelist koostööd tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(61)

Võrreldavate tingimuste tagamiseks eri liikmesriikides kontrolli- ja täitmise tagamise eeskirjade rakendamisel tuleks toetada liikmesriikidevahelist koostööd tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste kindlaksmääramisel.

| (62) | Selleks et tagada käitajate kaasamine liidu andmekogumisse ning liidu kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise süsteemi, peaks liikmesriikidel olema võimalik nõuda, et nende d osaleksid proportsionaalselt vastavate tegevuskulude katmises. |
| --- | --- |

(62)

Selleks et tagada käitajate kaasamine liidu andmekogumisse ning liidu kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise süsteemi, peaks liikmesriikidel olema võimalik nõuda, et nende d osaleksid proportsionaalselt vastavate tegevuskulude katmises.

| (63) | Liikmesriigid üksi ei suuda piisavalt saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärke kalapüügitööstuse ja selle juhtimise arendamises tekkivate probleemide ning liikmesriikide rahaliste vahendite piiratuse tõttu. Seetõttu tuleks kõnealuste eesmärkide saavutamist toetada liidu sellise mitmeaastase finantsabi andmisega, mis keskendub ühise kalanduspoliitika prioriteetsetele valdkondadele ning lähtub konkreetsete liikmesriikide kalapüügitööstuse eripärast. |
| --- | --- |

(63)

Liikmesriigid üksi ei suuda piisavalt saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärke kalapüügitööstuse ja selle juhtimise arendamises tekkivate probleemide ning liikmesriikide rahaliste vahendite piiratuse tõttu. Seetõttu tuleks kõnealuste eesmärkide saavutamist toetada liidu sellise mitmeaastase finantsabi andmisega, mis keskendub ühise kalanduspoliitika prioriteetsetele valdkondadele ning lähtub konkreetsete liikmesriikide kalapüügitööstuse eripärast.

| (64) | Liidu finantsabi saamine peaks sõltuma sellest, kas liikmesriigid ja käitajad (sealhulgas laevaomanikud) järgivad ühise kalanduspoliitika eeskirju. Kui vastuvõetavatest erieeskirjadest ei tulene teisiti, tuleks liidu finantsabi andmine katkestada või peatada või korrigeerida selle andmist juhul, kui liikmesriik ei ole täitnud ühise kalanduspoliitikaga ette nähtud konkreetset kohustust või kui käitaja on nimetatud eeskirju tõsiselt rikkunud. |
| --- | --- |

(64)

Liidu finantsabi saamine peaks sõltuma sellest, kas liikmesriigid ja käitajad (sealhulgas laevaomanikud) järgivad ühise kalanduspoliitika eeskirju. Kui vastuvõetavatest erieeskirjadest ei tulene teisiti, tuleks liidu finantsabi andmine katkestada või peatada või korrigeerida selle andmist juhul, kui liikmesriik ei ole täitnud ühise kalanduspoliitikaga ette nähtud konkreetset kohustust või kui käitaja on nimetatud eeskirju tõsiselt rikkunud.

| (65) | Ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamisel on andnud häid tulemusi dialoogi pidamine sidusrühmadega. Võttes arvesse tingimuste erinevust liidu vetes ja ühise kalanduspoliitika suunatust piirkonnastumisele, peaksid nõuandekomisjonid võimaldama ühise kalanduspoliitika rakendamisel kasutada ära kõikide sidusrühmade teadmised ja kogemused. |
| --- | --- |

(65)

Ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamisel on andnud häid tulemusi dialoogi pidamine sidusrühmadega. Võttes arvesse tingimuste erinevust liidu vetes ja ühise kalanduspoliitika suunatust piirkonnastumisele, peaksid nõuandekomisjonid võimaldama ühise kalanduspoliitika rakendamisel kasutada ära kõikide sidusrühmade teadmised ja kogemused.

| (66) | Arvestades äärepoolseimate piirkondade, vesiviljeluse, turgude ja Musta mere eripära, on asjakohane luua igaühe jaoks neist uus nõuandekomisjon. |
| --- | --- |

(66)

Arvestades äärepoolseimate piirkondade, vesiviljeluse, turgude ja Musta mere eripära, on asjakohane luua igaühe jaoks neist uus nõuandekomisjon.

| (67) | Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte seoses liikmesriikide teatavate keskkonnaalaste kohustustega kaasnevate kaitsemeetmete vastuvõtmisega; lossimiskohustuse korrigeerimisega, et viia see kooskõlla liidu rahvusvaheliste kohustustega; lossimiskohustuse laiendamisega teistele liikidele, kasutades piirkondadeks jaotamise protsessi; tagasiheite erikavade vastuvõtmisega, kasutades piirkondadeks jaotamise protsessi; lossimiskohustusest tehtavate vähese tähtsusega erandite vastuvõtmisega, kui kõnealuse kohustuse suhtes pole vastu võetud muud rakendusmeedet; ning nõuandekomisjonide toimimise üksikasjalike eeskirjade kehtestamisega. |
| --- | --- |

(67)

Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte seoses liikmesriikide teatavate keskkonnaalaste kohustustega kaasnevate kaitsemeetmete vastuvõtmisega; lossimiskohustuse korrigeerimisega, et viia see kooskõlla liidu rahvusvaheliste kohustustega; lossimiskohustuse laiendamisega teistele liikidele, kasutades piirkondadeks jaotamise protsessi; tagasiheite erikavade vastuvõtmisega, kasutades piirkondadeks jaotamise protsessi; lossimiskohustusest tehtavate vähese tähtsusega erandite vastuvõtmisega, kui kõnealuse kohustuse suhtes pole vastu võetud muud rakendusmeedet; ning nõuandekomisjonide toimimise üksikasjalike eeskirjade kehtestamisega.

| (68) | On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. |
| --- | --- |

(68)

On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.

| (69) | Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(69)

Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (70) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused seoses ajutiste meetmetega mere bioloogiliste ressursside kaitset ähvardava tõsise ohu vähendamiseks, laevastiku koosseisu arvamise / koosseisust väljaarvamise korraga ning liidu kalalaevastiku registri jaoks andmete salvestamise, vormindamise ja registrile edastamisega, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (16). |
| --- | --- |

(70)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused seoses ajutiste meetmetega mere bioloogiliste ressursside kaitset ähvardava tõsise ohu vähendamiseks, laevastiku koosseisu arvamise / koosseisust väljaarvamise korraga ning liidu kalalaevastiku registri jaoks andmete salvestamise, vormindamise ja registrile edastamisega, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (16).

| (71) | Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus selle eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(71)

Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus selle eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (72) | Nõukogu otsus 2004/585/EÜ (17) tuleks tunnistada kehtetuks kohe pärast käesoleva määruse kohaste eeskirjade jõustumist. |
| --- | --- |

(72)

Nõukogu otsus 2004/585/EÜ (17) tuleks tunnistada kehtetuks kohe pärast käesoleva määruse kohaste eeskirjade jõustumist.

| (73) | Määruses (EÜ) nr 2371/2002 tehtavate muudatuste arvu ja olulisuse tõttu tuleks kõnealune määrus tunnistada kehtetuks, |
| --- | --- |

(73)

Määruses (EÜ) nr 2371/2002 tehtavate muudatuste arvu ja olulisuse tõttu tuleks kõnealune määrus tunnistada kehtetuks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I OSA

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisala

1.   Ühine kalanduspoliitika hõlmab:

| a) | mere bioloogiliste ressursside kaitset ning selliseid ressursse ammutava kalapüügi ja selleks vajaliku laevastiku majandamist; |
| --- | --- |

a)

mere bioloogiliste ressursside kaitset ning selliseid ressursse ammutava kalapüügi ja selleks vajaliku laevastiku majandamist;

| b) | ühise kalanduspoliitika rakendamist toetavate turu- ja finantsmeetmete kontekstis magevee bioloogilisi ressursse, vesiviljelust ning kalapüügi- ja vesiviljelustoodete töötlemist ja turustamist. |
| --- | --- |

b)

ühise kalanduspoliitika rakendamist toetavate turu- ja finantsmeetmete kontekstis magevee bioloogilisi ressursse, vesiviljelust ning kalapüügi- ja vesiviljelustoodete töötlemist ja turustamist.

2.   Ühine kalanduspoliitika hõlmab lõikes 1 osutatud tegevusi juhul, kui neid teostatakse:

| a) | liikmesriikide territooriumil, kus kohaldatakse ELi toimimise lepingut, |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide territooriumil, kus kohaldatakse ELi toimimise lepingut,

| b) | liidu vetes, sh kolmanda riigi lipu all sõitvatel või seal registreeritud kalalaevadel, |
| --- | --- |

b)

liidu vetes, sh kolmanda riigi lipu all sõitvatel või seal registreeritud kalalaevadel,

| c) | liidu kalalaevadel liidu vetest väljaspool või |
| --- | --- |

c)

liidu kalalaevadel liidu vetest väljaspool või

| d) | liikmesriikide kodanike poolt, ilma et see piiraks lipuriigi esmavastutust. |
| --- | --- |

d)

liikmesriikide kodanike poolt, ilma et see piiraks lipuriigi esmavastutust.

Artikkel 2

Eesmärgid

1.   Ühine kalanduspoliitika tagab selle, et püügitegevus ja vesiviljelus on keskkonna seisukohast pikaajaliselt jätkusuutlikud ning neid majandatakse sellisel viisil, mis on kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase kasu saavutamise ja toiduvarude kättesaadavuse toetamise eesmärkidega.

2.   Ühises kalanduspoliitikas kohaldatakse kalapüügi majandamise suhtes ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ning ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada, et mere bioloogiliste elusressursside kasutamise kaudu taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikke tasemeid.

Selleks, et saavutada eesmärk järk-järgult taastada ja hoida kalavarude populatsioonide biomass maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust kõrgemal tasemel, saavutatakse maksimaalsele jätkusuutlikule saagikusele vastav kasutamise määr võimaluse korral 2015. aastaks ning seejärel järk-järgult, laienedes kõikidele varudele hiljemalt 2020. aastaks.

3.   Ühises kalanduspoliitikas rakendatakse kalapüügi majandamise suhtes ökosüsteemipõhist lähenemisviisi, et viia püügitegevuse negatiivne mõju mere ökosüsteemile miinimumini, ning püütakse tagada seda, et vesiviljeluses ja püügitegevuses välditaks merekeskkonna seisundi halvendamist.

4.   Ühise kalanduspoliitikaga antakse panus teaduslike andmete kogumisse.

5.   Ühise kalanduspoliitikaga eelkõige:

| a) | kaotatakse järg-järgult tagasiheide, igal üksikjuhul eraldi ja võttes arvesse parimaid kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid, vältides ja vähendades võimalikult palju soovimatut saaki ja ning tagades järk-järgult saagi lossimise; |
| --- | --- |

a)

kaotatakse järg-järgult tagasiheide, igal üksikjuhul eraldi ja võttes arvesse parimaid kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid, vältides ja vähendades võimalikult palju soovimatut saaki ja ning tagades järk-järgult saagi lossimise;

| b) | vajaduse korral kasutatakse soovimatut saaki parimal viisil ära, loomata turgu kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtudest väiksemale saagile; |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral kasutatakse soovimatut saaki parimal viisil ära, loomata turgu kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtudest väiksemale saagile;

| c) | luuakse tingimused majanduslikult elujõulisemale ja konkurentsivõimelisemale kalapüügi- ja kalatöötlemissektorile ning maismaal toimuvale kalapüügiga seotud tegevusele; |
| --- | --- |

c)

luuakse tingimused majanduslikult elujõulisemale ja konkurentsivõimelisemale kalapüügi- ja kalatöötlemissektorile ning maismaal toimuvale kalapüügiga seotud tegevusele;

| d) | nähakse ette meetmed laevastike püügivõimsuse kohandamiseks püügivõimalustega, mis vastavad lõikele 2, et saavutada majanduslikult elujõulised laevastikud, kasutamata ülemäära mere bioloogilisi ressursse; |
| --- | --- |

d)

nähakse ette meetmed laevastike püügivõimsuse kohandamiseks püügivõimalustega, mis vastavad lõikele 2, et saavutada majanduslikult elujõulised laevastikud, kasutamata ülemäära mere bioloogilisi ressursse;

| e) | edendatakse liidus säästvat vesiviljelust, et toetada toiduga varustatust ja kindlustatust ning tööhõivet; |
| --- | --- |

e)

edendatakse liidus säästvat vesiviljelust, et toetada toiduga varustatust ja kindlustatust ning tööhõivet;

| f) | toetatakse rahuldava elatustaseme saavutamist nende hulgas, kes sõltuvad püügitegevusest, pidades silmas rannapüüki ja sotsiaal-majanduslikke aspekte; |
| --- | --- |

f)

toetatakse rahuldava elatustaseme saavutamist nende hulgas, kes sõltuvad püügitegevusest, pidades silmas rannapüüki ja sotsiaal-majanduslikke aspekte;

| g) | panustatakse kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tõhusasse ja läbipaistvasse siseturgu ning võrdsete tingimuste tagamisse liidus turustatavatele kalapüügi- ja vesiviljelustoodetele; |
| --- | --- |

g)

panustatakse kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tõhusasse ja läbipaistvasse siseturgu ning võrdsete tingimuste tagamisse liidus turustatavatele kalapüügi- ja vesiviljelustoodetele;

| h) | võetakse arvesse nii tarbijate kui ka tootjate huvisid; |
| --- | --- |

h)

võetakse arvesse nii tarbijate kui ka tootjate huvisid;

| i) | edendatakse rannapüüki, võttes arvesse sotsiaal-majanduslikke aspekte; |
| --- | --- |

i)

edendatakse rannapüüki, võttes arvesse sotsiaal-majanduslikke aspekte;

| j) | tagatakse kooskõla liidu keskkonnaalaste õigusaktidega, eelkõige eesmärgiga saavutada 2020. aastaks hea keskkonnaseisund, nagu on sätestatud direktiivi 2008/56/EÜ artikli 1 lõikes 1, ja liidu muude poliitikavaldkondadega. |
| --- | --- |

j)

tagatakse kooskõla liidu keskkonnaalaste õigusaktidega, eelkõige eesmärgiga saavutada 2020. aastaks hea keskkonnaseisund, nagu on sätestatud direktiivi 2008/56/EÜ artikli 1 lõikes 1, ja liidu muude poliitikavaldkondadega.

Artikkel 3

Hea valitsemistava põhimõtted

Ühises kalanduspoliitikas juhindutakse järgmistest hea valitsemistava põhimõtetest:

| a) | vastutuse selge määratlemine liidu, piirkonna, riigi ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

a)

vastutuse selge määratlemine liidu, piirkonna, riigi ja kohalikul tasandil;

| b) | piirkondliku eripära arvesse võtmine piirkondliku lähenemisviisi abil; |
| --- | --- |

b)

piirkondliku eripära arvesse võtmine piirkondliku lähenemisviisi abil;

| c) | meetmete võtmine parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal; |
| --- | --- |

c)

meetmete võtmine parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal;

| d) | pikaajaline perspektiiv; |
| --- | --- |

d)

pikaajaline perspektiiv;

| e) | haldusalane kulutõhusus; |
| --- | --- |

e)

haldusalane kulutõhusus;

| f) | sidusrühmade, eelkõige nõuandekomisjonide asjakohane kaasamine kõikidel etappidel kontseptsioonist kuni meetmete rakendamiseni; |
| --- | --- |

f)

sidusrühmade, eelkõige nõuandekomisjonide asjakohane kaasamine kõikidel etappidel kontseptsioonist kuni meetmete rakendamiseni;

| g) | lipuriigi esmavastutus; |
| --- | --- |

g)

lipuriigi esmavastutus;

| h) | kooskõla liidu muude poliitikavaldkondadega; |
| --- | --- |

h)

kooskõla liidu muude poliitikavaldkondadega;

| i) | asjakohane mõjuhinnangute kasutamine; |
| --- | --- |

i)

asjakohane mõjuhinnangute kasutamine;

| j) | kooskõla ühise kalanduspoliitika sise- ja välismõõtme vahel; |
| --- | --- |

j)

kooskõla ühise kalanduspoliitika sise- ja välismõõtme vahel;

| k) | andmete käsitlemise läbipaistvus kooskõlas kehtivate õiguslike nõuetega ning eraelu, isikuandmete kaitse ja konfidentsiaalsuseeskirjade nõuetekohane austamine; andmete kättesaadavus asjakohastele teadusasutustele, teistele asutustele, kellel on teadus- või majandamisalane huvi, ja muudele kindlaksmääratud lõppkasutajatele. |
| --- | --- |

k)

andmete käsitlemise läbipaistvus kooskõlas kehtivate õiguslike nõuetega ning eraelu, isikuandmete kaitse ja konfidentsiaalsuseeskirjade nõuetekohane austamine; andmete kättesaadavus asjakohastele teadusasutustele, teistele asutustele, kellel on teadus- või majandamisalane huvi, ja muudele kindlaksmääratud lõppkasutajatele.

Artikkel 4

Mõisted

1.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „liidu veed”– liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed, v.a ELi toimimise lepingu II lisas loetletud territooriumidega külgnevad veed;

2)   „mere bioloogilised ressursid”– kasutusel ja saadaval olevad merevees elavad liigid, sealhulgas anadroomsed ja katadroomsed liigid nende merevees elamise ajal;

3)   „magevee bioloogilised ressursid”– kasutusel ja saadaval olevad magevees elavad liigid;

4)   „kalalaev”– laev, mille seadmestik on ette nähtud mere bioloogiliste ressursside kasutamiseks ärilisel eesmärgil, või hariliku tuuni mõrd;

5)   „liidu kalalaev”– liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;

6)   „kalalaevastiku koosseisu arvamine”– kalalaeva registreerimine liikmesriigi kalalaevaregistris;

7)   „maksimaalne jätkusuutlik saagikus”– kõrgeim teoreetiline tasakaalustatud saak, mida saab kalavarust püsivalt keskmiselt välja püüda olemasolevate keskmiste keskkonnatingimuste juures ilma taastootmisprotsessi märkimisväärselt mõjutamata;

8)   „ettevaatusprintsiibi põhine lähenemisviis kalavarude majandamisel” ÜRO kalavarude kokkuleppe artikli 6 tähenduses– lähenemine, mille kohaselt ei tohiks piisavate teadusandmete puudumist kasutada põhjusena, et edasi lükata või jätta tarvitusele võtmata meetmeid sihtliikide, nendega seotud või nendest sõltuvate liikide ning sihtliiki mittekuuluvate liikide ja nende elukeskkonna kaitseks;

9)   „ökosüsteemipõhine lähenemisviis kalavarude majandamisele”– integreeritud lähenemisviis kalavarude majandamisele ökoloogiliselt asjakohastes piirides, mis püüab korraldada looduslike ressursside kasutamist, võttes arvesse kalapüüki ja muud inimtegevust ning säilitades samas nii bioloogilise mitmekesisuse kui ka bioloogilised protsessid, mis on vajalikud mõjutatud ökosüsteemi asualade koosseisu, struktuuri ja funktsioneerimise kaitseks, võttes arvesse teadmisi ja ebaselgeid aspekte seoses ökosüsteemi biootiliste, abiootiliste ja inimestega seotud komponentidega;

10)   „tagasiheide”– saak, mis lastakse merre tagasi;

11)   „väikese mõjuga kalapüük”– selektiivsete kalapüügiviiside kasutamine, millel on väike kahjulik mõju mereökosüsteemidele ja/või mis võib tekitada vähe heitgaase;

12)   „selektiivne kalapüük”– kalapüük, mille puhul kasutatakse püügimeetodeid või püügivahendeid, millega püütakse püügioperatsioonide käigus sihipäraselt organisme suuruse või liigi järgi, võimaldades vältida või vigastamata vabaks lasta sihtliiki mittekuuluvaid isendeid;

13)   „kalastussuremus”– määr, mille ulatuses eemaldatakse püügitegevuse käigus teatava aja jooksul varust biomass ja üksikud isendid;

14)   „varu”– mere bioloogiline ressurss teataval majandamisalal;

15)   „püügi piirnorm”– vastavalt vajadusele kas koguseline piirnorm kalavaru või kalavarude rühma püügiks teataval ajavahemikul, mil sellise kalavaru või kalavarude rühma suhtes kehtib lossimiskohustus, või koguseline piirnorm kalavaru või kalavarude rühma püügiks teataval ajavahemikul, mil lossimiskohustus ei kehti;

16)   „kaitse piirväärtused”– kalavaru populatsiooni parameetrite (biomass või kalastussuremus) väärtused, mida kasutatakse kalapüügi majandamisel, näiteks lubatava bioloogilise riski või soovitud saagikustaseme kindlaksmääramisel;

17)   „kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõt”– merevees elavate liikide mõõt, arvestades küpsust, mis on kehtestatud liidu õigusega ja millest väiksema mõõdu puhul rakendatakse piiranguid või stiimuleid, mille eesmärk on vältida nende püüki püügitegevuse käigus; selline mõõt asendab vajaduse korral lossitava saagi alammõõdu;

18)   „ohututes bioloogilistes piirides kalavarud”– kalavarud, mille puhul on väga tõenäoline, et nende hinnanguline kudekarja biomass eelmise aasta lõpus on suurem kui biomassi piirangu piirväärtus (Blim) ja nende hinnanguline kalastussuremus eelmisel aastal on väiksem kui kalastussuremuse piirväärtus (Flim);

19)   „kaitseabinõu”– ettevaatusmeede, mis on mõeldud soovimatu asjade käigu vältimiseks;

20)   „tehniline meede”– meede, millega reguleeritakse väljapüügi liigilist koostist ja suuruse järgi jaotumist ning püügitegevuse mõju ökosüsteemi osadele, kehtestades püüniste kasutamise ja ehituse tingimused ning püügipiirkondadele juurdepääsu piirangud;

21)   „püügikoormus”– kalalaeva võimsus korrutatuna püügil oldud päevade arvuga; kalalaevade rühma püügikoormus on rühma kõigi laevade püügikoormuste summa;

22)   „otsese majandamishuviga liikmesriik”– liikmesriik, kellel on huvi kalapüügivõimaluste või kalapüügi vastu asjaomase liikmesriigi majandusvööndis, või Vahemere puhul huvi avamerel toimuva traditsioonilise kalapüügi vastu;

23)   „ülekantavad püügikontsessioonid”– tühistatav kasutamisõigus teatavale osale kalapüügivõimalustest, mis on liikmesriigile eraldatud või nõukogu määruse (EÜ) nr 1967/2006 (18) artikli 19 kohaselt liikmesriigi poolt kehtestatud majandamiskavadega ette nähtud ning mida õiguse omanik tohib edasi anda;

24)   „püügivõimsus”– laeva tonnaaž brutotonnides (GT) ja võimsus kilovattides (kW), nagu on määratletud nõukogu määruse (EMÜ) nr 2930/86 (19) artiklites 4 ja 5;

25)   „vesiviljelus”– veeorganismide kasvatamine või viljelemine võtete abil, mis on välja töötatud kõnealuste organismide tootmiseks suuremas ulatuses, kui looduslik keskkond seda võimaldab; veeorganismid kuuluvad füüsilise või juriidilise isiku vara hulka kogu kasvatus- või viljelusetapi jooksul kuni saagi kogumiseni, viimane kaasa arvatud;

26)   „kalalaevatunnistus”– nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (20) artikli 4 punktis 9 määratletud tunnistus;

27)   „kalapüügiluba”– määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 4 punktis 10 määratletud luba;

28)   „püügitegevus”– kalade otsimine, püügivahendite vettelaskmine, paigaldamine, vedamine ja haalamine, saagi pardale võtmine, ümberlaadimine, pardal hoidmine, pardal töötlemine, kalade ja kalapüügitoodete üleandmine, sumpadesse paigutamine, nuumamine ja lossimine;

29)   „kalapüügitooted”– püügitegevuse tulemusena saadud veeorganismid või nendest valmistatud tooted;

30)   „käitaja”– füüsiline või juriidiline isik, kes käitab ettevõtet või kellele kuulub ettevõte, mille tegevus on seotud kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tootmise, töötlemise, turustamise, levitamise ning jaemüügi mis tahes etapiga;

31)   „tõsine rikkumine”– asjakohases liidu õiguses, sealhulgas nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 (21) artikli 42 lõikes 1 ja määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 90 lõikes 1 määratletud rikkumine;

32)   „teaduslike andmete lõpptarbija”– asutus, mis on kalandussektori andmete teaduslikust analüüsist huvitatud teadus- või majandamisalase huvi tõttu;

33)   „lubatud kogupüügi ülejääk”– lubatud kogupüügi see osa, mida rannikuriik ei püüa ja mille tagajärjel jääb individuaalsete kalavarude üldine kasutamise tase alla sellise taseme, mis võimaldab varudel taastuda, ja mille puhul hoitakse püütavate liikide populatsioone üle parimatele kättesaadavatele teaduslikele nõuannetele põhineva soovitava taseme;

34)   „vesiviljelustooted”– mis tahes vesiviljeluse tulemusena saadud veeorganismid oma elutsükli mis tahes etapil või nendest tehtud tooted;

35)   „kudekarja biomass”– määratud aja jooksul sigimises osalevate teatavasse kalavarusse kuuluvate kalade (sealhulgas isas- ja emaskalad ja poegimise teel paljunevad kalad) hinnanguline mass;

36)   „segapüük”– püük, milles leidub rohkem kui ühte liiki kalu ning need erinevad liigid püütakse tõenäoliselt sama püügioperatsiooni käigus;

37)   „säästva kalapüügi partnerluslepingud”– kolmanda riigiga sõlmitud rahvusvahelised lepingud, mille eesmärk on saada vastutasuks liidu rahalise hüvitise eest, mis võib hõlmata valdkondlikku toetust, juurdepääs vetele ja varudele, et kasutada säästval viisil osa mere bioloogiliste ressursside ülejäägist.

2.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi geograafiliste piirkondade geograafilisi määratlusi:

a)   „Põhjameri”– ICESi (22) IV ja IIIa püügipiirkonnad;

b)   „Läänemeri”– ICESi IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonnad;

c)   „loodepiirkonna veed”– ICESi V (välja arvatud Va ja üksnes Vb liidu veed), VI ja VII püügipiirkonnad;

d)   „edelapiirkonna veed”– ICESi VIII, IX ja X (Assooride ümber olevad veed) püügipiirkonnad ja CECAFi püügipiirkonnad (23) 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 (Madeira ja Kanaari saarte ümber olevad veed);

e)   „Vahemeri”– Vahemere veed 5°36′ läänepikkusjoonest ida pool;

f)   „Must meri”– GFCMi (Vahemere üldine kalanduskomisjon) geograafiline allpiirkond vastavalt resolutsioonile GFCM/33/2009/2.

II OSA

JUURDEPÄÄS VETELE

Artikkel 5

Vetele juurdepääsu üldeeskirjad

1.   Liidu kalalaevadel on vetele ja varudele võrdne juurdepääsuõigus kõikides liidu vetes, v.a lõigetes 2 ja 3 osutatud veed, mille suhtes kohaldatakse III osa kohaselt vastu võetud meetmeid.

2.   Liikmesriigid võivad oma suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates, lähtejoonest kuni 12 meremiili kaugusele ulatuvates vetes kuni 31. detsembrini 2022 kehtestada piirangud, mille kohaselt lubatakse kalapüügiga tegeleda üksnes kalalaevadel, mis tavapäraselt püüavad kala kõnealustele vetele lähedase ranniku sadamatest, ilma et see piiraks kokkuleppeid, mis on sõlmitud muude liikmesriikide lipu all sõitvate liidu kalalaevade vahel olemasolevate naabrussuhete raames, ning I lisas esitatud korda, millega kehtestatakse igale liikmesriigile geograafilised vööndid muude liikmesriikide rannikuvetes, kus püügitegevus toimub, ning määratakse liigid, mida nimetatud tegevus hõlmab. Liikmesriigid teatavad komisjonile kõigist käesoleva lõike kohaselt seatud piirangutest.

3.   Asjaomased liikmesriigid võivad ELi toimimise lepingu artikli 349 esimeses lõigus 1 osutatud liidu äärepoolseimate piirkondade lähtejoonest kuni 100 meremiili kaugusele ulatuvates vetes kuni 31. detsembrini 2022 kehtestada piirangud, mille kohaselt lubatakse kalapüügiga tegeleda üksnes kalalaevadel, mis on registreeritud kõnealuste territooriumite sadamates. Selliseid piiranguid ei kohaldata liidu laevade suhtes, mis tavapäraselt püüavad kala kõnealustes vetes, kui nimetatud laevad ei ületa seal tavapäraselt rakendatavat püügikoormust. Liikmesriigid teatavad komisjonile kõigist käesoleva lõike kohaselt seatud piirangutest.

4.   Meetmed, mida kohaldatakse pärast lõigetes 2 ja 3 sätestatud korra kehtivuse lõppu, võetakse vastu hiljemalt 31. detsembriks 2022.

III OSA

MERE BIOLOOGILISTE RESSURSSIDE KAITSEKS JA SÄÄSTVAKS KASUTAMISEKS VÕETAVAD MEETMED

I JAOTIS

Kaitsemeetmed

Artikkel 6

Üldsätted

1.   Artiklis 2 sätestatud ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks seoses mere bioloogiliste ressursside kaitse ja säästva kasutamisega võtab liit vastu artiklis 7 sätestatud kaitsemeetmed.

2.   Komisjon konsulteerib käesoleva määruse rakendamisel asjakohaste nõuandvate organite ja asjakohaste teadusasutustega. Kaitsemeetmete vastuvõtmisel võetakse arvesse kättesaadavaid teadus-, tehnilisi ja majandusnõuandeid, mis võivad vajaduse korral hõlmata kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee ning muude nõuandvate organite koostatud aruandeid, nõuandekomisjonidelt saadud nõuandeid ja liikmesriikide ühiseid soovitusi kooskõlas artikliga 18.

3.   Liikmesriigid võivad teha koostööd meetmete vastuvõtmiseks vastavalt artiklitele 11, 15 ja 18.

4.   Liikmesriigid kooskõlastavad omavahelist tegevust enne siseriiklike meetmete vastuvõtmist vastavalt artikli 20 lõikele 2.

5.   Erijuhtudel, eelkõige seoses Vahemere piirkonnaga, võib liikmesriikidel olla õigus võtta ühise kalanduspoliitika valdkonnas vastu õiguslikult siduvaid õigusakte, sealhulgas kaitsemeetmeid. Vajaduse korral kohaldatakse artiklit 18.

Artikkel 7

Kaitsemeetmete liigid

1.   Mere bioloogiliste ressursside kaitseks ja säästvaks kasutamiseks võib võtta muu hulgas järgmisi meetmeid:

| a) | mitmeaastased kavad vastavalt artiklitele 9 ja 10; |
| --- | --- |

a)

mitmeaastased kavad vastavalt artiklitele 9 ja 10;

| b) | eesmärgid, mis käsitlevad varude kaitset ja säästvat kasutamist, ning seotud meetmed kalapüügiga merekeskkonnale avaldatava mõju minimeerimiseks; |
| --- | --- |

b)

eesmärgid, mis käsitlevad varude kaitset ja säästvat kasutamist, ning seotud meetmed kalapüügiga merekeskkonnale avaldatava mõju minimeerimiseks;

| c) | meetmed kalalaevade püügivõimsuse kohandamiseks olemasolevate püügivõimalustega; |
| --- | --- |

c)

meetmed kalalaevade püügivõimsuse kohandamiseks olemasolevate püügivõimalustega;

| d) | stiimulid, sealhulgas sellised majanduslikku laadi stiimulid nagu püügivõimalused, et edendada püügimeetodeid, mis aitavad kaasa selektiivsemale kalapüügile, soovimatu saagi võimalikult suurele vältimisele ja vähendamisele ning sellisele kalapüügile, millel on väike mõju mere ökosüsteemile ja kalavarudele; |
| --- | --- |

d)

stiimulid, sealhulgas sellised majanduslikku laadi stiimulid nagu püügivõimalused, et edendada püügimeetodeid, mis aitavad kaasa selektiivsemale kalapüügile, soovimatu saagi võimalikult suurele vältimisele ja vähendamisele ning sellisele kalapüügile, millel on väike mõju mere ökosüsteemile ja kalavarudele;

| e) | kalapüügivõimaluste kindlaksmääramist ja eraldamist käsitlevad meetmed; |
| --- | --- |

e)

kalapüügivõimaluste kindlaksmääramist ja eraldamist käsitlevad meetmed;

| f) | meetmed artikli 15 eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

f)

meetmed artikli 15 eesmärkide saavutamiseks;

| g) | kalavarude kaitseks kehtestatavad alammõõdud; |
| --- | --- |

g)

kalavarude kaitseks kehtestatavad alammõõdud;

| h) | alternatiivset tüüpi kalapüügitehnika ning püügi selektiivsust suurendavate või püügitegevusega merekeskkonnale avaldatavat negatiivset mõju minimeerivate püügivahenditega tehtavad katseprojektid; |
| --- | --- |

h)

alternatiivset tüüpi kalapüügitehnika ning püügi selektiivsust suurendavate või püügitegevusega merekeskkonnale avaldatavat negatiivset mõju minimeerivate püügivahenditega tehtavad katseprojektid;

| i) | artikli 11 kohaselt vastu võetud meetmed, mis on vajalikud liidu keskkonnaalastest õigusaktidest tulenevate kohustuste täitmiseks; |
| --- | --- |

i)

artikli 11 kohaselt vastu võetud meetmed, mis on vajalikud liidu keskkonnaalastest õigusaktidest tulenevate kohustuste täitmiseks;

| j) | lõikes 2 osutatud tehnilised meetmed. |
| --- | --- |

j)

lõikes 2 osutatud tehnilised meetmed.

2.   Tehnilised meetmed hõlmavad muu hulgas järgmist:

| a) | püügivahendite omadused ja nende kasutamise eeskirjad; |
| --- | --- |

a)

püügivahendite omadused ja nende kasutamise eeskirjad;

| b) | püüniste konstruktsiooninõuded, sh:






  i) | selektiivsust parandavad või ökosüsteemile avaldatavat negatiivset mõju minimeerivad muudatused või lisaseadmed; |
| --- | --- | --- |

b)

püüniste konstruktsiooninõuded, sh:

i)

selektiivsust parandavad või ökosüsteemile avaldatavat negatiivset mõju minimeerivad muudatused või lisaseadmed;

| ii) | ohustatud ja kaitstud liikide tahtmatut püüki ja muud soovimatut püüki vähendavad muudatused ja lisaseadmed; |
| --- | --- |

ii)

ohustatud ja kaitstud liikide tahtmatut püüki ja muud soovimatut püüki vähendavad muudatused ja lisaseadmed;

| c) | teatavate püüniste kasutamise ja püügitegevuse piiramine või keelamine teatavatel aladel või teatavatel ajavahemikel; |
| --- | --- |

c)

teatavate püüniste kasutamise ja püügitegevuse piiramine või keelamine teatavatel aladel või teatavatel ajavahemikel;

| d) | nõue katkestada kalalaevade püügitegevus kindlal alal kindlaksmääratud minimaalseks ajavahemikuks, et kaitsta ajutiselt ühte kohta koonduvaid ohustatud liike, kudevaid kalu, kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemaid kalu ja muid haavatavaid mereressursse; |
| --- | --- |

d)

nõue katkestada kalalaevade püügitegevus kindlal alal kindlaksmääratud minimaalseks ajavahemikuks, et kaitsta ajutiselt ühte kohta koonduvaid ohustatud liike, kudevaid kalu, kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemaid kalu ja muid haavatavaid mereressursse;

| e) | erimeetmed kalapüügiga mere bioloogilisele mitmekesisusele ja mere ökosüsteemidele avaldatava negatiivse mõju minimeerimiseks, sealhulgas meetmed soovimatu saagi võimalikult suurel määral vältimiseks ja vähendamiseks. |
| --- | --- |

e)

erimeetmed kalapüügiga mere bioloogilisele mitmekesisusele ja mere ökosüsteemidele avaldatava negatiivse mõju minimeerimiseks, sealhulgas meetmed soovimatu saagi võimalikult suurel määral vältimiseks ja vähendamiseks.

Artikkel 8

Kalavarude taastamise alade rajamine

1.   Liit püüab olemasolevaid kaitsealasid nõuetekohaselt arvesse võttes rajada kaitstavad alad, võttes aluseks nende bioloogilise tundlikkuse, sealhulgas alad, kus on olemas selged tõendid kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate kalade suure kontsentratsiooni kohta, ning kudemispaigad. Sellistel aladel võib püügitegevus olla piiratud või keelatud, et aidata kaasa vee-elusressursside ja mereökosüsteemide kaitsele. Liit jätkab täiendava kaitse pakkumist olemasolevatele bioloogiliselt tundlikele aladele.

2.   Selleks määravad liikmesriigid võimaluse korral kindlaks sobivad alad, mis võivad moodustada osa ühtsest võrgustikust ning valmistavad vajaduse korral ette artikli 18 lõike 7 kohased ühised soovitused, et komisjon esitaks kooskõlas ELi toimimise lepinguga ettepaneku.

3.   Komisjonil võib olla õigus rajada mitmeaastase kava raames selliseid bioloogiliselt tundlikke kaitstavaid alasid. Kohaldatakse artikli 18 lõikeid 1–6. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule kaitstavate alade kohta korrapäraselt aruandeid.

II JAOTIS

Erimeetmed

Artikkel 9

Mitmeaastaste kavade põhimõtted ja eesmärgid

1.   Esmajärjekorras võetakse vastu mitmeaastased kavad, mis põhinevad teadus-, tehnika- ja majandusnõuannetel ning sisaldavad kalavarude taastamiseks ja säilitamiseks kaitsemeetmeid, mis on kõrgemal maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust tasemest vastavalt artikli 2 lõikele 2.

2.   Kui artikli 2 lõikes 2 osutatud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamisega seotud eesmärke ei ole ebapiisavate andmete tõttu võimalik kindlaks määrata, nähakse mitmeaastaste kavadega ette ettevaatusprintsiibil põhinevale lähenemisviisile tuginevad meetmed, mis tagavad vähemalt asjaomaste varude samaväärse kaitsetaseme.

3.   Mitmeaastased kavad hõlmavad kas:

| a) | ühte liiki või |
| --- | --- |

a)

ühte liiki või

| b) | segapüügi puhul või kui varude dünaamikad on omavahel seotud, mitme varu koospüüki asjaomases geograafilises piirkonnas, võttes arvesse teadmisi kalavarude, kalapüügi ja mereökosüsteemide vastastikuse mõju kohta. |
| --- | --- |

b)

segapüügi puhul või kui varude dünaamikad on omavahel seotud, mitme varu koospüüki asjaomases geograafilises piirkonnas, võttes arvesse teadmisi kalavarude, kalapüügi ja mereökosüsteemide vastastikuse mõju kohta.

4.   Mitmeaastastes kavades sisalduvad meetmed ja nende rakendamise ajakavad on proportsionaalsed taotletavate eesmärkide ja sihtidega ning kavandatud ajaraamistikuga. Enne meetmete lisamist mitmeaastastesse kavadesse võetakse arvesse nende tõenäolist majanduslikku ja sotsiaalset mõju.

5.   Mitmeaastased kavad võivad sisaldada konkreetseid ökosüsteemipõhisel lähenemisviisil põhinevaid kaitse-eesmärke ja -meetmeid, mis käsitlevad segapüügi eriprobleeme kavaga hõlmatud ja mitme varuga seotud artikli 2 lõikes 2 sätestatud eesmärkide saavutamisel siis, kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et püügi selektiivsust ei õnnestu suurendada. Vajaduse korral sisaldab mitmeaastane kava mõne nimetatud kavaga hõlmatud varu suhtes konkreetseid alternatiivseid kaitsemeetmeid, mis tuginevad ökosüsteemipõhisele lähenemisviisile.

Artikkel 10

Mitmeaastaste kavade sisu

1.   Vajaduse korral ja ELi toimimise lepingu kohaseid vastavaid pädevusi piiramata, hõlmab mitmeaastane kava:

| a) | reguleerimisala, mis hõlmab varusid, püüki ja ala, mille suhtes mitmeaastast kava rakendatakse; |
| --- | --- |

a)

reguleerimisala, mis hõlmab varusid, püüki ja ala, mille suhtes mitmeaastast kava rakendatakse;

| b) | eesmärke, mis on kooskõlas artiklis 2 sätestatud eesmärkidega ja artiklite 6 ja 9 asjakohaste sätetega; |
| --- | --- |

b)

eesmärke, mis on kooskõlas artiklis 2 sätestatud eesmärkidega ja artiklite 6 ja 9 asjakohaste sätetega;

| c) | koguseliselt väljendatud eesmärke, näiteks kalastussuremuse määrasid ja/või kudekarja biomassi; |
| --- | --- |

c)

koguseliselt väljendatud eesmärke, näiteks kalastussuremuse määrasid ja/või kudekarja biomassi;

| d) | koguseliselt väljendatud eesmärkide saavutamise täpset ajaraamistikku; |
| --- | --- |

d)

koguseliselt väljendatud eesmärkide saavutamise täpset ajaraamistikku;

| e) | kaitse piirväärtusi, mis on kooskõlas artiklis 2 sätestatud eesmärkidega; |
| --- | --- |

e)

kaitse piirväärtusi, mis on kooskõlas artiklis 2 sätestatud eesmärkidega;

| f) | artiklis 15 esitatud eesmärkide saavutamiseks võetavate tehniliste ja kaitsemeetmete eesmärke ning soovimatu saagi võimalikult suurel määral vältimiseks või vähendamiseks võetavate meetmete eesmärke; |
| --- | --- |

f)

artiklis 15 esitatud eesmärkide saavutamiseks võetavate tehniliste ja kaitsemeetmete eesmärke ning soovimatu saagi võimalikult suurel määral vältimiseks või vähendamiseks võetavate meetmete eesmärke;

| g) | kaitseabinõud, et tagada koguseliselt väljendatud eesmärkide täitmine, ja vajaduse korral parandusmeetmeid, sealhulgas olukorras, kus andmete halvenev kvaliteet või kättesaadavus ohustab kalavaru jätkusuutlikkust. |
| --- | --- |

g)

kaitseabinõud, et tagada koguseliselt väljendatud eesmärkide täitmine, ja vajaduse korral parandusmeetmeid, sealhulgas olukorras, kus andmete halvenev kvaliteet või kättesaadavus ohustab kalavaru jätkusuutlikkust.

2.   Mitmeaastane kava võib hõlmata ka:

| a) | muid kaitsemeetmeid, eelkõige meetmeid tagasiheite järkjärguliseks kaotamiseks, võttes arvesse parimaid kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid, või kalapüügiga ökosüsteemile avaldatava negatiivse mõju minimeerimiseks, mida tuleb vajaduse korral täiendavalt kirjeldada kooskõlas artikliga 18; |
| --- | --- |

a)

muid kaitsemeetmeid, eelkõige meetmeid tagasiheite järkjärguliseks kaotamiseks, võttes arvesse parimaid kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid, või kalapüügiga ökosüsteemile avaldatava negatiivse mõju minimeerimiseks, mida tuleb vajaduse korral täiendavalt kirjeldada kooskõlas artikliga 18;

| b) | koguseliselt väljendatavaid näitajaid mitmeaastase kava eesmärkide saavutamise edusammude korrapäraseks seireks ja hindamiseks; |
| --- | --- |

b)

koguseliselt väljendatavaid näitajaid mitmeaastase kava eesmärkide saavutamise edusammude korrapäraseks seireks ja hindamiseks;

| c) | vajaduse korral konkreetseid eesmärke anadroomsete ja katadroomsete liikide elutsükli sellel etapil, mil nad elavad magevees. |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral konkreetseid eesmärke anadroomsete ja katadroomsete liikide elutsükli sellel etapil, mil nad elavad magevees.

3.   Mitmeaastases kavas nähakse ette selle läbivaatamine pärast esimest järelhindamist, eelkõige selleks, et võtta arvesse teaduslike nõuannete muutumist.

Artikkel 11

Liidu keskkonnaalastest õigusaktidest tulenevate kohustuste täitmiseks vajalikud kaitsemeetmed

1.   Liikmesriikidel on õigus võtta vastu kaitsemeetmeid, mis ei mõjuta teiste liikmesriikide kalalaevu ja mida kohaldatakse nende suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes ja mis on vajalikud, et täita nende kohustused, mis tulenevad direktiivi 2008/56/EÜ artikli 13 lõikest 4, direktiivi 2009/147/EÜ artiklist 4 või direktiivi 92/43/EMÜ artiklist 6, eeldusel et kõnealused meetmed on kooskõlas käesoleva määruse artiklis 2 sätestatud eesmärkidega, täidavad asjaomaste liidu õigusaktide, mida meetmetega on kavas rakendada, eesmärki, ning on vähemalt sama ranged kui liidu õigusest tulenevad meetmed.

2.   Kui liikmesriik („algatav liikmesriik”) leiab, et lõikes 1 osutatud kohustuste täitmiseks tuleb vastu võtta meetmeid ja teistel liikmesriikidel on otsene majandamisalane huvi selliste meetmetega mõjutatud kalapüügi suhtes, on komisjonil õigus taotluse korral võtta vastu sellised meetmed artikli 46 kohaste delegeeritud õigusaktidega. Sel eesmärgil kohaldatakse artikli 18 lõikeid 1–4 ja 6 mutatis mutandis.

3.   Algatav liikmesriik annab komisjonile ja teistele otsese majandamishuviga liikmesriikidele asjakohast teavet vajalike meetmete kohta, sealhulgas nende vajalikkuse, meetmeid toetavate teaduslike tõendite ja nende rakendamise üksikasjade ning jõustamise kohta. Algatav liikmesriik ja teised otsese majandamishuviga liikmesriigid võivad esitada artikli 18 lõikes 1 osutatud ühise soovituse kuue kuu jooksul alates piisava teabe andmisest. Komisjon võtab meetmed vastu kolme kuu jooksul pärast täieliku taotluse saamist, võttes arvesse kõiki kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid.

Kui kõik liikmesriigid ei saavuta kokkulepet komisjonile esimese lõike kohaselt esitatava ühise soovituse osas esimeses lõigus ettenähtud tähtaja jooksul või kui ühist soovitust ei peeta lõikes 1 osutatud nõuetega ühilduvaks, võib komisjon esitada ettepaneku kooskõlas ELi toimimise lepinguga.

4.   Erandina lõikest 3 võtab komisjon lõikes 3 osutatud ühise soovituse puudumisel meetmed vastu kiireloomulistel juhtudel. Kiireloomulistel juhtudel vastu võetavad meetmed piirduvad vaid nendega, mille puudumisel on ohus lõikes 1 osutatud direktiivide ja liikmesriigi kavatsuste kohaste kaitsemeetmete kasutuselevõtmisega seotud eesmärkide saavutamine.

5.   Lõikes 4 osutatud meetmeid kohaldatakse maksimaalselt 12 kuulise ajavahemiku vältel, mida võib pikendada maksimaalselt 12 kuuks, kui kõnealuses lõikes osutatud tingimused on jätkuvalt täidetud.

6.   Komisjon hõlbustab asjaomaste liikmesriikide ja teiste kalapüügi suhtes otsese majandamishuviga liikmesriikide koostööd lõigete 2, 3 ja 4 kohaselt vastu võetud meetmete rakendamisel ja jõustamisel.

Artikkel 12

Komisjoni meetmed mere bioloogilistele ressurssidele avalduva tõsise ohu korral

1.   Nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse tõttu, mis on seotud mere bioloogiliste ressursside kaitset või mere ökosüsteemi ähvardava, tõendamist leidnud tõsise ohuga, võib komisjon liikmesriigi põhjendatud taotluse korral või omal algatusel võtta kooskõlas artikli 47 lõikes 3 osutatud menetlusega vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid maksimaalselt kuuekuuliseks ajavahemikuks, et seda ohtu vähendada.

2.   Liikmesriik edastab lõikes 1 osutatud taotluse üheaegselt nii komisjonile, teistele liikmesriikidele kui ka asjaomastele nõuandekomisjonidele. Teised liikmesriigid ja nõuandekomisjonid võivad esitada oma kirjalikud märkused seitsme tööpäeva jooksul alates teate kättesaamisest. Komisjon teeb otsuse 15 tööpäeva jooksul alates lõikes 1 osutatud taotluse kättesaamisest.

3.   Enne lõikes 1 osutatud viivitamata kohaldatavate rakendusaktide esialgse kohaldamistähtaja lõppu võib komisjon juhul, kui lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud, võtta vastu viivitamata kohaldatavad rakendusaktid selliste erakorraliste meetmete kohaldamistähtaja pikendamiseks maksimaalselt kuue kuu võrra, mis jõustuvad koheselt. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 47 lõikes 3 osutatud menetlusega.

Artikkel 13

Liikmesriigi erakorralised meetmed

1.   Kui on tõendeid selle kohta, et mere bioloogiliste ressursside kaitset või mere ökosüsteemi ähvardab liikmesriigi jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla kuuluvates vetes toimuva püügitegevusega seotud tõsine ning viivitamatut reageerimist nõudev oht, võib kõnealune liikmesriik võtta vastu erakorralised meetmed ohu vähendamiseks. Sellised meetmed vastavad artiklis 2 sätestatud eesmärkidele ja on sama ranged kui liidu õiguses sätestatud meetmed. Selliste meetmete kohaldamisaeg on maksimaalselt kolm kuud.

2.   Kui liikmesriigis vastu võetavad erakorralised meetmed võivad mõjutada teiste liikmesriikide kalalaevade tegevust, võetakse sellised meetmed vastu alles pärast seda, kui meetmete eelnõu ja sellega kaasas oleva seletuskirja osas on konsulteeritud komisjoni, asjaomaste liikmesriikide ja asjaomaste nõuandekomisjonidega. Sellise konsulteerimise eesmärgil võib konsulteeriv liikmesriik seada mõistliku tähtaja, mis ei ole siiski lühem kui üks kuu.

3.   Kui komisjon leiab, et käesoleva artikli kohaselt vastu võetud meede ei ole kooskõlas lõikes 1 sätestatud tingimustega, võib ta asjakohaselt põhjendades taotleda, et asjaomane liikmesriik muudaks kõnealust meedet või tunnistaks selle kehtetuks.

Artikkel 14

Soovimatu püügi vältimine ja minimeerimine

1.   Artikli 15 kohaselt teatava kalapüügi suhtes kogu saagi lossimise kohustuse („lossimiskohustus”) kehtestamise hõlbustamiseks võivad liikmesriigid läbi viia katseprojekte, tuginedes parimatele kättesaadavatele teaduslikele nõuannetele ja võttes arvesse asjakohaste nõuandekomisjonide arvamusi, et põhjalikult uurida kõiki teostatavaid viise kalapüügil soovimatu saagi vältimiseks, minimeerimiseks ja sellele lõpu tegemiseks.

2.   Liikmesriigid võivad koostada nn vette tagasiheitmise atlase, mis kajastab vette tagasiheitmise taset igal artikli 15 lõikega 1 hõlmatud kalapüügil.

Artikkel 15

Lossimiskohustus

1.   Kogu nende liikide saak, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, ja Vahemere puhul ka nende liikide saak, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1967/2006 III lisas määratletud alammõõte, ning mis on püütud liidu vetes või liidu kalalaevadega liidu vetest väljaspool asuvates vetes, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla ja sisalduvad allpool esitatud kalapüügi ja geograafiliste piirkondade loetelus, tuleb tuua kalalaeva pardale ja seal hoida, dokumenteerida, lossida ning asjakohasel juhul arvestada kvootidest maha, välja arvatud juhul, kui seda kasutatakse elussöödana, kusjuures järgitakse järgmist ajaraamistikku:

| a) | hiljemalt 1. jaanuarist 2015:






  — | väikese pelaagilise kala, st makrelli, heeringa, hariliku stauriidi, putassuu, hirvkala, anšoovise, hõbekala, sardiini, kilu püük; |
| --- | --- | --- |

a)

hiljemalt 1. jaanuarist 2015:

—

väikese pelaagilise kala, st makrelli, heeringa, hariliku stauriidi, putassuu, hirvkala, anšoovise, hõbekala, sardiini, kilu püük;

| — | suure pelaagilise kala, st hariliku tuuni, mõõkkala, pikkuim-tuuni, suursilm-tuuni, sinise marliini ja valge odanina püük; |
| --- | --- |

—

suure pelaagilise kala, st hariliku tuuni, mõõkkala, pikkuim-tuuni, suursilm-tuuni, sinise marliini ja valge odanina püük;

| — | ärilise eesmärgiga püük, st moiva, tobiase ja tursiku püük; |
| --- | --- |

—

ärilise eesmärgiga püük, st moiva, tobiase ja tursiku püük;

| — | lõhe Läänemeres; |
| --- | --- |

—

lõhe Läänemeres;

| b) | hiljemalt 1. jaanuarist 2015 püüki määratlevad liigid ja hiljemalt 1. jaanuarist 2017 kõik muud Läänemeres asuvates liidu vetes püügi alla kuuluvad liigid selliste liikide puhul, millele kohaldatakse püügi piirnorme, ent mis ei ole hõlmatud punktiga a; |
| --- | --- |

b)

hiljemalt 1. jaanuarist 2015 püüki määratlevad liigid ja hiljemalt 1. jaanuarist 2017 kõik muud Läänemeres asuvates liidu vetes püügi alla kuuluvad liigid selliste liikide puhul, millele kohaldatakse püügi piirnorme, ent mis ei ole hõlmatud punktiga a;

| c) | hiljemalt 1. jaanuarist 2016 püüki määratlevad liigid ja hiljemalt 1. jaanuarist 2019 kõik muud liigid:






  i) | Põhjameres:






  — | tursa, kilttursa, merlangi ja põhjaatlandi süsika püük; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

hiljemalt 1. jaanuarist 2016 püüki määratlevad liigid ja hiljemalt 1. jaanuarist 2019 kõik muud liigid:

i)

Põhjameres:

—

tursa, kilttursa, merlangi ja põhjaatlandi süsika püük;

| — | Norra salehomaari püük; |
| --- | --- |

—

Norra salehomaari püük;

| — | hariliku merikeele ja atlandi merilesta püük; |
| --- | --- |

—

hariliku merikeele ja atlandi merilesta püük;

| — | merluusi püük; |
| --- | --- |

—

merluusi püük;

| — | hariliku süvameregarneeli püük; |
| --- | --- |

—

hariliku süvameregarneeli püük;

| ii) | loodepiirkonna vetes:






  — | tursa, kilttursa, merlangi ja põhjaatlandi süsika püük; |
| --- | --- | --- |

ii)

loodepiirkonna vetes:

—

tursa, kilttursa, merlangi ja põhjaatlandi süsika püük;

| — | Norra salehomaari püük; |
| --- | --- |

—

Norra salehomaari püük;

| — | hariliku merikeele ja atlandi merilesta püük; |
| --- | --- |

—

hariliku merikeele ja atlandi merilesta püük;

| — | merluusi püük; |
| --- | --- |

—

merluusi püük;

| iii) | edelapiirkonna vetes:






  — | Norra salehomaari püük; |
| --- | --- | --- |

iii)

edelapiirkonna vetes:

—

Norra salehomaari püük;

| — | hariliku merikeele ja atlandi merilesta püük; |
| --- | --- |

—

hariliku merikeele ja atlandi merilesta püük;

| — | merluusi püük; |
| --- | --- |

—

merluusi püük;

| iv) | püügi piirnormidega liikide muu püük; |
| --- | --- |

iv)

püügi piirnormidega liikide muu püük;

| d) | hiljemalt 1. jaanuarist 2017 püükimääratlevad liigid ja hiljemalt 1. jaanuarist 2019 kõik muud liigid, mis kuuluvad punktiga a hõlmamata püügi alla Vahemeres, Mustas meres ja kõigis teistes liidu vetes ja väljaspool liitu asuvates vetes, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla. |
| --- | --- |

d)

hiljemalt 1. jaanuarist 2017 püükimääratlevad liigid ja hiljemalt 1. jaanuarist 2019 kõik muud liigid, mis kuuluvad punktiga a hõlmamata püügi alla Vahemeres, Mustas meres ja kõigis teistes liidu vetes ja väljaspool liitu asuvates vetes, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse ilma et see piiraks liidu suhtes kohalduvate rahvusvaheliste kohustuste täitmist. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 46 vastu delegeeritud õigusaktide, et rakendada liidu õigusega kõnealuseid rahvusvahelisi kohustusi, sealhulgas eelkõige käesoleva artikli kohasest lossimiskohustusest tehtavaid erandeid.

3.   Kui kõik liikmesriigid, kellel on konkreetse kalapüügi suhtes otsene majandamishuvi, lepivad kokku, et lossimiskohustust tuleks kohaldada muude kui lõikes 1 loetletud liikide suhtes, võivad nad esitada ühise soovituse, mille eesmärk on laiendada lossimiskohustuse kohaldamist sellistele muudele liikidele. Sel eesmärgil kohaldatakse artikli 18 lõikeid 1–6 mutatis mutandis. Sellise ühise soovituse esitamise korral on komisjonil õigus võtta vastu kõnealuseid meetmeid sisaldavaid delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 46.

4.   Lõikes 1 osutatud lossimiskohustus ei kehti järgmisele:

| a) | liigid, mille püük on keelatud ja mis on sellistena määratletud ühise kalanduspoliitika valdkonnas vastu võetud liidu õigusaktis; |
| --- | --- |

a)

liigid, mille püük on keelatud ja mis on sellistena määratletud ühise kalanduspoliitika valdkonnas vastu võetud liidu õigusaktis;

| b) | liigid, mille kõrge ellujäämise määr on teaduslikult tõestatud, võttes arvesse püügivahendite, püügimeetodite ja ökosüsteemi omadusi; |
| --- | --- |

b)

liigid, mille kõrge ellujäämise määr on teaduslikult tõestatud, võttes arvesse püügivahendite, püügimeetodite ja ökosüsteemi omadusi;

| c) | vähese tähtsusega eranditega hõlmatud saagid. |
| --- | --- |

c)

vähese tähtsusega eranditega hõlmatud saagid.

5.   Lõikes 1 osutatud lossimiskohustuse rakendamise üksikasju täpsustatakse artiklites 9 ja 10 osutatud mitmeaastastes kavades ja vajaduse korral täpsustatakse neid täiendavalt kooskõlas artikliga 18, sealhulgas:

| a) | erisätetes, mis käsitlevad kalapüüki või liike, mille suhtes kehtib lõikes 1 osutatud lossimiskohustus; |
| --- | --- |

a)

erisätetes, mis käsitlevad kalapüüki või liike, mille suhtes kehtib lõikes 1 osutatud lossimiskohustus;

| b) | lõike 2 punktis b osutatud liikide lossimiskohustuse suhtes tehtavate erandite kirjelduses; |
| --- | --- |

b)

lõike 2 punktis b osutatud liikide lossimiskohustuse suhtes tehtavate erandite kirjelduses;

| c) | sätetes, mis käsitlevad vähese tähtsusega erandeid kuni 5 % ulatuses kõigi lõikes 1 osutatud lossimiskohustusega hõlmatud liikide aastasest kogusaagist. Vähese tähtsusega erandeid kohaldatakse järgmistel juhtudel:






  i) | teaduslikud andmed näitavad, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada, või |
| --- | --- | --- |

c)

sätetes, mis käsitlevad vähese tähtsusega erandeid kuni 5 % ulatuses kõigi lõikes 1 osutatud lossimiskohustusega hõlmatud liikide aastasest kogusaagist. Vähese tähtsusega erandeid kohaldatakse järgmistel juhtudel:

i)

teaduslikud andmed näitavad, et selektiivsuse suurendamist on väga raske saavutada, või

| ii) | on vaja vältida ebaproportsionaalselt suuri kulutusi soovimatu saagi käsitlemiseks selliste püügivahendite korral, kus soovimatu saak ühe püügivahendi kohta ei ületa mitmeaastases kavas kehtestatavat teatavat protsenti kõnealuse püügivahendi aastasest kogusaagist. |
| --- | --- |

ii)

on vaja vältida ebaproportsionaalselt suuri kulutusi soovimatu saagi käsitlemiseks selliste püügivahendite korral, kus soovimatu saak ühe püügivahendi kohta ei ületa mitmeaastases kavas kehtestatavat teatavat protsenti kõnealuse püügivahendi aastasest kogusaagist.

Käesoleva punktiga hõlmatud saake ei arvata asjaomastest kvootidest maha, kuid kõik sellised saagid tuleb täielikult dokumenteerida.

Nelja-aastase üleminekuperioodi jooksul suurendatakse käesolevas punktis osutatud aastast kogusaaki:

| i) | kahe protsendi võrra lossimiskohustuse kohaldamise kahe esimese aasta jooksul ja |
| --- | --- |

i)

kahe protsendi võrra lossimiskohustuse kohaldamise kahe esimese aasta jooksul ja

| ii) | ühe protsendi võrra kahe järgmise aasta jooksul; |
| --- | --- |

ii)

ühe protsendi võrra kahe järgmise aasta jooksul;

| d) | sätetes püügi dokumenteerimise kohta; |
| --- | --- |

d)

sätetes püügi dokumenteerimise kohta;

| e) | vajaduse korral kalavarude kaitseks alammõõtude kehtestamisega vastavalt lõikele 10. |
| --- | --- |

e)

vajaduse korral kalavarude kaitseks alammõõtude kehtestamisega vastavalt lõikele 10.

6.   Kui asjaomase kalapüügi suhtes ei ole vastu võetud mitmeaastast kava või määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 18 kohast majandamiskava, on komisjonil õigus võtta käesoleva määruse artikli 18 kohaselt kooskõlas käesoleva määruse artikliga 46 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse käesoleva artikli lõike 5 punktides a-e osutatud täpsustusi sisaldav tagasiheite erikava, mis on ajutine ega kehti kauem kui kolm aastat. Liikmesriigid võivad teha sellise kava koostamisel käesoleva määruse artikli 18 kohaselt koostööd selleks, et komisjon võtaks sellised õigusaktid vastu või esitaks kooskõlas seadusandliku tavamenetlusega ettepaneku.

7.   Kui lõike 5 kohaselt vastu võetud mitmeaastases kavas ega lõike 6 kohaselt vastu võetud tagasiheite erikavas ei ole vastu võetud meetmeid vähese tähtsusega erandi kindlaksmääramiseks, võtab komisjon kooskõlas artikliga 46 vastu delegeeritud õigusaktid, mis sätestavad lõike 4 punktis c osutatud vähese tähtsusega erandi, mis lõike 5 punkti c alapuntides i või ii sätestatud tingimuste kohaselt ei ole suurem kui 5 % kõikide selliste liikide aastasest kogusaagist, mille suhtes kohaldatakse lõike 1 kohast lossimiskohustust. Kõnealune vähese tähtsusega erand võetakse vastu nii, et seda kohaldatakse alates asjaomase lossimiskohustuse kohaldamise alguskuupäevast.

8.   Erandina lõike 1 kohasest kohustusest arvestada saak asjaomasest kvoodist maha, võib lossimiskohustusega liikide saagi, mis ületab asjaomase varu kvoodi, või nende liikide saagi, mille jaoks liikmesriigil kvooti ei ole, maha arvata sihtliigi kvoodist ulatuses, mis ei ületa 9 % sihtliigi kvoodist. Käesolev säte kehtib üksnes juhul, kui sihtliiki mittekuuluva liigi varu on bioloogiliselt ohututes piirides.

9.   Lossimiskohustusega varude suhtes võivad liikmesriigid kasutada paindlikku ühest aastast teise ülekandmist kuni 10 % lubatud lossitavast kogusest. Sellel eesmärgil võib liikmesriik lubada lossida täiendavaid koguseid varust, mille suhtes kohaldatakse lossimiskohustust, tingimusel et sellised kogused ei ületa 10 % kõnealusele liikmesriigile eraldatud kvoodist. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklit 105.

10.   Noorte mereorganismide kaitse tagamiseks võib kehtestada kalavarude kaitse alammõõdud.

11.   Lõikes 1 sätestatud lossimiskohustusega liikide kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema saagi kasutamist piiratakse üksnes nendel eesmärkidega, mis ei ole otseselt inimtoiduks kasutamine, sealhulgas kalajahu, kalaõli, lemmikloomatoidu, toidu lisaainete, ravimite ja kosmeetikatoodete valmistamine.

12.   Lõikes 1 sätestatud lossimiskohustuseta liikide kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemat saaki ei tohi pardal hoida ja see lastakse viivitamatult merre tagasi.

13.   Liikmesriigid tagavad kõikide püügireiside üksikasjaliku ja täpse dokumenteerimise ning piisava suutlikkuse ja vahendid lossimiskohustuse täitmise seireks, kasutades näiteks vaatlejaid, videovalvet ja teisi vahendeid. Seda tehes järgivad liikmesriigid tõhususe ja proportsionaalsuse põhimõtteid.

Artikkel 16

Kalapüügivõimalused

1.   Kalapüügivõimalused eraldatakse liikmesriikidele selliselt, et iga kalavaru või kalapüügi puhul oleks tagatud kõikide liikmesriikide püügitegevuse suhteline stabiilsus. Uute kalapüügivõimaluste eraldamisel võetakse arvesse kõikide liikmesriikide huvisid.

2.   Kalavarule lossimiskohustuse kehtestamise korral võetakse kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel arvesse muutust, mis tuleneb kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisest vastavalt lossimisele ning kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisest vastavalt saagile, tuginedes asjaolule, et esimesel ja järgnevatel aastatel ei ole kõnealuse varu tagasiheide enam lubatud.

3.   Kui uued teaduslikud tõendid näitavad, et konkreetsele liigile kindlaks määratud kalapüügivõimalused on suures vastuolus selle varu tegeliku olukorraga, võivad otsese majandamishuviga liikmesriigid esitada põhjendatud taotluse komisjonile esitada ettepanek kõnealuse vastuolu leevendamiseks, järgides artikli 2 lõikes 2 sätestatud eesmärke.

4.   Kalapüügivõimalused määratakse kindlaks kooskõlas artikli 2 lõikes 2 sätestatud eesmärkidega ja need järgivad artikli 9 lõike 2 ja artikli 10 lõike 1 punktide b ja c kohaseid koguseliselt väljendatud eesmärke, ajaraamistikku ja marginaale.

5.   Meetmed liidu vetes kolmandate riikide kasutada olevate kalapüügivõimaluste kindlaksmääramiseks ja eraldamiseks kehtestatakse kooskõlas ELi toimimise lepinguga.

6.   Iga liikmesriik otsustab ise, kuidas võib eraldada tema lipu all sõitvatele laevadele talle eraldatud kalapüügivõimalusi, mis ei ole hõlmatud ülekantavate püügikontsessioonide süsteemiga, näiteks individuaalsete kalapüügivõimaluste loomisega. Liikmesriik teavitab komisjoni oma eraldamismeetodist.

7.   Segapüügi puhul kalapüügivõimaluste eraldamisel võtavad liikmesriigid arvesse sellises kalapüügis osalevate laevade saagi tõenäolist koostist.

8.   Liikmesriigid võivad omavahel vahetada neile eraldatud kalapüügivõimalusi või nende osasid, kui nad on sellest eelnevalt teavitanud komisjoni.

Artikkel 17

Liikmesriikidele kehtivad kriteeriumid kalapüügivõimaluste eraldamisel

Liikmesriigid kasutavad neile kättesaadavate artiklis 16 osutatud kalapüügivõimaluste eraldamisel läbipaistvaid ja objektiivseid kriteeriume, sealhulgas selliseid, mis on keskkonnaalast, sotsiaalset või majanduslikku laadi. Kasutatavad kriteeriumid võivad muu hulgas hõlmata kalapüügi mõju keskkonnale, nõuete senist täitmist, panust kohalikku majandusse ja varasemaid püügimahte. Liikmesriigid püüavad neile eraldatud kalapüügivõimaluste raames pakkuda stiimuleid kalalaevadele, mis kasutavad selektiivseid püüniseid või keskkonda vähem mõjutavaid püügiviise, tarbides näiteks vähem energiat või kahjustades vähem looduslikke elupaiku.

III JAOTIS

Piirkondadeks jaotamine

Artikkel 18

Piirkondlik koostöö seoses kaitsemeetmetega

1.   Kui komisjonile on antud õigus, sealhulgas artiklite 9 ja 10 kohaselt kehtestatud mitmeaastases kavas, ning artiklis 11 ja artikli 15 lõikes 6 sätestatud juhtudel, võtta meetmeid delegeeritud õigusaktide või rakendusaktide abil seoses asjaomases geograafilises piirkonnas kohaldatava liidu kaitsemeetmega, võivad nimetatud meetmetega seotud otsese majandamishuviga liikmesriigid asjaomases kaitsemeetmes ja/või mitmeaastases kavas ette nähtud tähtaja jooksul leppida kokku ühiste soovituste esitamises asjaomaste liidu kaitsemeetmete, mitmeaastaste kavade või tagasiheite erikavade eesmärkide täitmiseks. Komisjon ei võta selliseid delegeeritud õigusakte ega rakendusakte vastu enne liikmesriikide ühiste soovituste esitamise tähtaja möödumist.

2.   Lõike 1 kohaldamisel teevad lõikes 1 osutatud meetmetega seotud otsese majandamishuviga liikmesriigid omavahel koostööd ühiste soovituste sõnastamisel. Nad konsulteerivad ka asjaomas(t)e nõuandekomisjoni(de)ga. Komisjon hõlbustab liikmesriikide omavahelist koostööd, muu hulgas vajaduse korral tagades, et asjaomastelt teadusasutustelt on võimalik saada teaduslikku panust.

3.   Lõike 1 kohase ühise soovituse esitamise korral võib komisjon võtta vastu nimetatud meetmeid delegeeritud õigusaktide või rakendusaktide abil, tingimusel et selline soovitus on asjaomase kaitsemeetme ja/või mitmeaastase kavaga kooskõlas.

4.   Kui kaitsemeedet kohaldatakse konkreetse kalavaru suhtes, mida jagatakse kolmandate riikidega ja majandatakse mitmepoolsetes kalandusorganisatsioonides või kahe- ja mitmepoolsete lepingute alusel, püüab liit asjaomaste partneritega kokku leppida vajalikud meetmed artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.

5.   Liikmesriigid tagavad, et lõike 1 kohaselt vastu võetavaid kaitsemeetmeid käsitlevad ühised soovitused põhinevad parimail kättesaadavail teaduslikel nõuannetel ning vastavad kõigile järgmistele nõuetele:

| a) | on kooskõlas artiklis 2 sätestatud eesmärkidega; |
| --- | --- |

a)

on kooskõlas artiklis 2 sätestatud eesmärkidega;

| b) | on kooskõlas asjaomase kaitsemeetme reguleerimisala ja eesmärkidega; |
| --- | --- |

b)

on kooskõlas asjaomase kaitsemeetme reguleerimisala ja eesmärkidega;

| c) | on kooskõlas asjaomase mitmeaastase kava reguleerimisalaga ja aitavad tõhusalt saavutada asjaomase mitmeaastase kavaga ette nähtud eesmärke ja koguseliselt väljendatud sihte; |
| --- | --- |

c)

on kooskõlas asjaomase mitmeaastase kava reguleerimisalaga ja aitavad tõhusalt saavutada asjaomase mitmeaastase kavaga ette nähtud eesmärke ja koguseliselt väljendatud sihte;

| d) | on vähemalt sama ranged kui liidu õigusega ette nähtud meetmed. |
| --- | --- |

d)

on vähemalt sama ranged kui liidu õigusega ette nähtud meetmed.

6.   Kui kõik liikmesriigid ei jõua määratud tähtajaks kokkuleppele lõike 1 kohaste ühiste soovituste esitamises komisjonile või kui kaitsemeetmeid käsitlevaid ühiseid soovitusi ei peeta asjaomaste kaitsemeetmete eesmärkide ja koguseliselt väljendatud sihtidega kokkusobivaks, võib komisjon esitada kooskõlas ELi toimimise lepinguga ettepaneku asjakohaste meetmete kohta.

7.   Lisaks lõikes 1 osutatud juhtudele võivad liikmesriigid, kellel on otsene majandamishuvi geograafiliselt kindlaksmääratud alal kalapüügi suhtes, koostada komisjonile ka ühiseid soovitusi komisjoni poolt meetmete ettepanekute tegemiseks või nende vastuvõtmiseks.

8.   Piirkondlikku koostööd täiendava või selle alternatiivse meetodina on liikmesriikidel asjaomases geograafilises piirkonnas kohaldatava liidu kaitsemeetmega, sealhulgas artiklite 9 ja 10 kohaselt kehtestatud mitmeaastase kavaga, õigus võtta ettenähtud tähtaja jooksul meetmeid, millega kõnealust kaitsemeedet täpsustatakse. Asjaomased liikmesriigid teevad selliste meetmete vastuvõtmisel tihedat koostööd. Käesoleva artikli lõikeid 2, 4 ja 5 kohaldatakse mutatis mutandis. Komisjoni kaasatakse ja tema märkusi võetakse arvesse. Liikmesriik võtab oma vastavaid siseriiklikke meetmeid üksnes juhul, kui kõikide asjaomaste liikmesriikidega on jõutud kokkuleppele kõnealuste meetmete sisu suhtes. Kui komisjoni arvates liikmesriigi meede ei vasta asjaomases kaitsemeetmes sätestatud tingimustele, võib ta asjakohaselt põhjendades taotleda, et asjaomane liikmesriik muudaks kõnealust meedet või tunnistaks selle kehtetuks.

IV JAOTIS

Riiklikud meetmed

Artikkel 19

Liikmesriikide meetmed, mida kohaldatakse nende lipu all sõitvate kalalaevade või nende territooriumil asuvate isikute suhtes

1.   Liikmesriik võib vastu võtta liidu vete kalavarude kaitsemeetmeid juhul, kui need meetmed vastavad kõigile järgmistele nõuetele:

| a) | on kohaldatavad üksnes asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade suhtes või kui püügitegevusega ei tegele kalalaev, siis tema territooriumi osal, mille suhtes kohaldatakse ELi toimimise lepingut, asuvate isikute suhtes; |
| --- | --- |

a)

on kohaldatavad üksnes asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade suhtes või kui püügitegevusega ei tegele kalalaev, siis tema territooriumi osal, mille suhtes kohaldatakse ELi toimimise lepingut, asuvate isikute suhtes;

| b) | on kooskõlas artiklis 2 sätestatud eesmärkidega; |
| --- | --- |

b)

on kooskõlas artiklis 2 sätestatud eesmärkidega;

| c) | on vähemalt sama ranged kui liidu õigusega ette nähtud meetmed. |
| --- | --- |

c)

on vähemalt sama ranged kui liidu õigusega ette nähtud meetmed.

2.   Liikmesriik teavitab kontrolli eesmärgil teisi asjaomaseid liikmesriike lõike 1 kohaselt vastu võetud sätetest.

3.   Liikmesriigid teevad käesoleva artikli kohaselt vastu võetud meetmetega seotud asjakohase teabe avalikkusele kättesaadavaks.

Artikkel 20

Liikmesriigi meetmed 12 meremiili laiuses vööndis

1.   Liikmesriik võib kalavarude kaitseks ja majandamiseks ning selleks, et säilitada või parandada mere ökosüsteemide kaitsestaatust, võtta mittediskrimineerivaid meetmeid 12 meremiili kaugusel oma lähtejoonest, tingimusel et liit ei ole kehtestanud kaitse- ja majandamismeetmeid kõnealuse konkreetse ala suhtes ega meetmeid, mis tegeleksid konkreetselt asjaomase liikmesriigi poolt kindlaks tehtud probleemiga. Liikmesriigi meetmed vastavad artiklis 2 sätestatud eesmärkidele ja on vähemalt sama ranged kui liidu õigusega ettenähtud meetmed.

2.   Kui liikmesriigis vastu võetavad kaitse- ja majandamismeetmed võivad mõjutada muude liikmesriikide kalalaevade tegevust, võetakse sellised meetmed vastu alles pärast seda, kui komisjoni, asjaomaste liikmesriikide ja asjaomaste nõuandekomisjonidega on konsulteeritud meetmete eelnõu ja sellega kaasas oleva seletuskirja suhtes, milles muuhulgas tõendatakse, et kõnealused meetmed ei ole diskrimineerivad. Sellise konsulteerimise eesmärgil võib konsultatsiooni palunud liikmesriik seada mõistliku tähtaja, mis ei tohi siiski olla lühem kui kaks kuud.

3.   Liikmesriigid teevad käesoleva artikli kohaselt vastu võetud meetmetega seotud asjakohase teabe avalikkusele kättesaadavaks.

4.   Kui komisjon leiab, et käesoleva artikli kohaselt võetud meede ei ole kooskõlas lõikes 1 sätestatud tingimustega, võib ta asjakohaselt põhjendades taotleda, et asjaomane liikmesriik muudaks kõnealust meedet või tunnistaks selle kehtetuks.

IV OSA

PÜÜGIVÕIMSUSE HALDAMINE

Artikkel 21

Ülekantavate püügikontsessioonide süsteemide kehtestamine

Liikmesriigid võivad kehtestada ülekantavate püügikontsessioonide süsteemi. Sellise süsteemiga liikmesriigid loovad ülekantavate püügikontsessioonide registri ja haldavad seda.

Artikkel 22

Püügivõimsuse kohandamine ja haldamine

1.   Liikmesriigid võtavad meetmed oma kalalaevastike püügivõimsuse aja jooksul kohandamiseks oma püügivõimalustega, võttes arvesse suundumusi ja toetudes parimatele teaduslikele nõuannetele, et saavutada püsiv ja alaline tasakaal püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahel.

2.   Lõikes 1 osutatud eesmärgi saavutamiseks edastavad liikmesriigid komisjonile iga aasta 31. maiks aruande, mis käsitleb nende kalalaevastike püügivõimsuste ja nende püügivõimaluste vahelist tasakaalu. Ühise lähenemisviisi hõlbustamiseks kogu liidus koostatakse kõnealune aruanne kooskõlas ühiste suunistega, mille komisjon võib välja töötada ja milles esitatakse asjakohased tehnilised, sotsiaalsed ja majanduslikud parameetrid.

Aruanne sisaldab liikmesriigi laevastiku ja kõikide laevastiku osade püügivõimsuse iga-aastast hinnangut. Aruandes püütakse määrata kindlaks struktuurset liigset püügivõimsust laevastiku osade kaupa ning hinnatakse pikaajalist kasumlikkust laevastiku osade kaupa. Aruanded tehakse avalikkusele kättesaadavaks.

3.   Seoses lõike 2 teises lõigus osutatud hindamisega võtavad liikmesriigid analüüsi aluseks oma laevastike püügivõimsuse ja oma püügivõimaluste vahelise tasakaalu. Eraldi hinnangud koostatakse äärepoolseimates piirkondades töötava laevastiku ja üksnes liidu vetest väljaspool töötavate laevade kohta.

4.   Kui hinnang näitab selgelt, et püügivõimsus ei ole kalapüügivõimalustega tegelikult tasakaalust, siis liikmesriik koostab ja lisab oma aruandele tegevuskava, milles käsitletakse laevastiku osasid, mille puhul on kindlaks määratud struktuurne liigne püügivõimsus. Tegevuskavas sätestatakse kohandamise eesmärgid ja vahendid tasakaalu saavutamiseks ning selge ajakava selle rakendamiseks.

Komisjon koostab igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande liikmesriikide laevastike püügivõimsuse ja nende püügivõimaluste vahelise tasakaalu kohta kooskõlas lõike 2 esimeses lõigus osutatud suunistega. Aruanne hõlmab käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud tegevuskavasid. Esimene aruanne esitatakse hiljemalt 31. märtsiks 2015.

Lõikes 2 osutatud aruande koostamata jätmise ja/või käesoleva lõikes esimeses lõigus osutatud tegevuskava rakendamata jätmise korral võidakse proportsionaalselt peatada või katkestada kõnealusele liikmesriigile liidu asjaomase finantsabi andmine laevastiku asjaomasesse osasse või asjaomastesse osadesse investeerimiseks kooskõlas tulevase liidu õigusaktiga, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014-2020 merendus- ja kalanduspoliitika finantstoetuse saamise tingimused.

5.   Laevastiku koosseisust väljaarvamine avaliku sektori toetuse abil ei ole lubatud enne, kui kalalaevatunnistus ja kalapüügiload on kehtetuks tunnistatud.

6.   Avaliku sektori toetusel laevastiku koosseisust välja arvatud kalalaevade püügivõimsust ei asendata.

7.   Liikmesriigid tagavad, et alates ... (24) ei ületa nende laevastike püügivõimsus ühelgi hetkel II lisas sätestatud püügivõimsuse ülempiire.

Artikkel 23

Laevastiku koosseisu arvamise / koosseisust väljaarvamise kord

1.   Liikmesriigid korraldavad oma laevastike koosseisu arvamise ja koosseisust väljaarvamise nii, et kasutuselevõetud uus avaliku sektori toetusega hõlmamata püügivõimsus kompenseeritakse vähemalt sama koguse varasema avaliku sektori toetusega hõlmamata püügivõimsuse kõrvaldamise teel.

2.   Komisjon võib võtta vastu rakendusaktid, millega sätestatakse rakenduseeskirjad käesoleva artikli kohaldamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 47 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3.   Hiljemalt ... (25) hindab komisjon laevastiku koosseisu arvamise / koosseisust väljaarvamise korda, võttes arvesse laevastike püügivõimsuse ja eeldatavate püügivõimaluste suhete arenguid, ja teeb vajaduse korral ettepaneku nimetatud korda muuta.

Artikkel 24

Kalalaevastike registrid

1.   Liikmesriigid koguvad omandiõiguste, laevade ja püügivahendite omaduste ning nende lipu all sõitvate liidu kalalaevade tegevuse kohta teavet, mis on vajalik käesoleva määruse kohaselt kehtestatud meetmete haldamiseks.

2.   Liikmesriigid esitavad lõikes 1 osutatud teabe komisjonile.

3.   Komisjon peab liidu kalalaevade registrit, mis sisaldab talle lõike 2 kohaselt laekuvat teavet. Komisjon võimaldab üldsuse juurdepääsu liidu kalalaevade registrile, tagades samas isikuandmete piisava kaitse.

4.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse tehnilised nõuded lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud teabe kogumise, vormi ja edastusviiside kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 47 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

V OSA

KALAVARUDE MAJANDAMISE TEADUSLIK BAAS

Artikkel 25

Kalavarude majandamiseks vajalikud andmed

1.   Liikmesriigid koguvad kooskõlas andmekogumise valdkonnas vastu võetud eeskirjadega bioloogilisi, keskkonnaalaseid, tehnilisi ja sotsiaal-majanduslikke andmeid, mis on vajalikud kalapüügi majandamiseks, haldavad kõnealuseid andmeid ning teevad need kättesaadavaks lõppkasutajatele, sh komisjoni määratud asutustele. Selliste andmete kogumine ja haldamine on kooskõlas tulevase liidu õigusaktiga, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014-2020 merendus- ja kalanduspoliitika finantstoetuse saamise tingimused, abikõlblik Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kaudu rahastamiseks. Nimetatud andmed võimaldavad eelkõige hinnata:

| a) | kasutatud mere bioloogiliste ressursside seisundit; |
| --- | --- |

a)

kasutatud mere bioloogiliste ressursside seisundit;

| b) | püügitaset ja püügitegevuse mõju mere bioloogilistele ressurssidele ja mere ökosüsteemidele ning |
| --- | --- |

b)

püügitaset ja püügitegevuse mõju mere bioloogilistele ressurssidele ja mere ökosüsteemidele ning

| c) | kalapüügi-, vesiviljelus- ja töötleva sektori sotsiaal-majanduslikku toimimist liidu vetes ja neist väljaspool. |
| --- | --- |

c)

kalapüügi-, vesiviljelus- ja töötleva sektori sotsiaal-majanduslikku toimimist liidu vetes ja neist väljaspool.

2.   Andmete kogumine, haldamine ja kasutamine põhineb järgmistel põhimõtetel:

| a) | täpsus ja usaldusväärsus ning õigeaegne kogumine; |
| --- | --- |

a)

täpsus ja usaldusväärsus ning õigeaegne kogumine;

| b) | koordineerimismehhanismide kasutamine, et vältida erinevatel eesmärkidel kogutavate andmete dubleerimist; |
| --- | --- |

b)

koordineerimismehhanismide kasutamine, et vältida erinevatel eesmärkidel kogutavate andmete dubleerimist;

| c) | kogutud andmete turvaline säilitamine ja kaitse elektroonilistes andmebaasides ning vajaduse korral nende kättesaadavus avalikkusele, sealhulgas koondtasandil, et tagada konfidentsiaalsus; |
| --- | --- |

c)

kogutud andmete turvaline säilitamine ja kaitse elektroonilistes andmebaasides ning vajaduse korral nende kättesaadavus avalikkusele, sealhulgas koondtasandil, et tagada konfidentsiaalsus;

| d) | komisjoni või tema määratud asutuste juurdepääs riiklikele andmebaasidele ja töötlemissüsteemidele, mida kasutatakse kogutud andmete olemasolu ja kvaliteedi kontrollimiseks; |
| --- | --- |

d)

komisjoni või tema määratud asutuste juurdepääs riiklikele andmebaasidele ja töötlemissüsteemidele, mida kasutatakse kogutud andmete olemasolu ja kvaliteedi kontrollimiseks;

| e) | asjakohaste andmete ja nende kogumise meetodite õigeaegne kättesaadavus asutustele, kes on kalandussektori andmete teaduslikust analüüsist huvitatud teadus- või majandamisalase huvi tõttu, ja muudele huvitatud isikutele, välja arvatud olukordades, kus kohaldatava liidu õiguse kohaselt nõutakse kaitset ja konfidentsiaalsust. |
| --- | --- |

e)

asjakohaste andmete ja nende kogumise meetodite õigeaegne kättesaadavus asutustele, kes on kalandussektori andmete teaduslikust analüüsist huvitatud teadus- või majandamisalase huvi tõttu, ja muudele huvitatud isikutele, välja arvatud olukordades, kus kohaldatava liidu õiguse kohaselt nõutakse kaitset ja konfidentsiaalsust.

3.   Liikmesriigid esitavad komisjonile igal aastal aruande oma siseriiklike andmekogumisprogrammide rakendamise kohta ja teevad selle avalikkusele kättesaadavaks.

Komisjon hindab andmete kogumist käsitlevat aastaaruannet pärast oma teadusliku nõuandva organi ning vajaduse korral piirkondlike kalandusorganisatsioonide (milles liit on lepinguosaline või vaatleja) ja asjakohaste rahvusvaheliste teadusasutustega konsulteerimist.

4.   Liikmesriigid tagavad kalapüügi majandamist käsitlevate teaduslike andmete, sealhulgas sotsiaal-majanduslike andmete kogumise ja haldamise koordineerimise riiklikul tasandil. Selleks määravad nad riigi kontaktisiku ja korraldavad igal aastal riiklikul tasandil koordineerimiskoosoleku. Komisjoni teavitatakse riiklikest koordineerimistegevustest ja teda kutsutakse osalema koordineerimiskoosolekutel.

5.   Liikmesriigid koordineerivad tihedas koostöös komisjoniga oma andmekogumistegevust sama piirkonna teiste liikmesriikidega ja teevad kõik selleks, et koordineerida oma meetmeid kolmandate riikidega, kellel on sama piirkonna vete suhtes suveräänsed õigused või jurisdiktsioon.

6.   Andmeid kogutakse, hallatakse ja kasutatakse kulutõhusal viisil.

7.   Kui liikmesriik ei kogu ja/või ei esita andmeid õigeaegselt lõppkasutajatele, siis võidakse proportsionaalselt peatada või katkestada sellele liikmesriigile liidu asjaomase finantsabi andmine kooskõlas tulevase liidu õigusaktiga, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014-2020 merendus- ja kalanduspoliitika finantstoetuse saamise tingimused.

Artikkel 26

Teadusasutustega konsulteerimine

Komisjon konsulteerib asjakohaste teadusasutustega. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteega peetakse vajaduse korral nõu küsimustes, mis on seotud mere elusressursside kaitse ja majandamisega, sealhulgas bioloogiliste, tehniliste, keskkonna-, sotsiaal- ja majandusaspektidega. Teadusasutustega konsulteerimisel võetakse arvesse avalike vahendite nõuetekohast haldamist, et vältida selliste asutuste töö dubleerimist.

Artikkel 27

Teadusuuringud ja teaduslikud nõuanded

1.   Liikmesriigid rakendavad kalapüügi- ja vesiviljelusalaseid teadusuuringute ja innovatsiooniprogramme. Nad koordineerivad tihedas koostöös komisjoniga oma kalandusalaseid teadusuuringute, innovatsiooni- ja teaduslike nõuannete programme teiste liikmesriikidega liidu teadusuuringute ja innovatsiooniraamistikus, kaasates vajaduse korral asjaomaseid nõuandekomisjone. Nimetatud tegevust on võimalik rahastada liidu eelarvest kooskõlas asjakohaste liidu õigusaktidega.

2.   Liikmesriigid tagavad asjaomaste sidusrühmade osalusel, kasutades muu hulgas kättesaadavaid liidu rahalisi vahendeid ja koordineerides omavahel meetmeid, asjakohase pädevuse ja teadusliku nõustamise protsessi kaasatavate inimressursside kättesaadavuse.

VI OSA

VÄLISPOLIITIKA

Artikkel 28

Eesmärgid

1.   Mere bioloogiliste ressursside ja merekeskkonna säästva kasutamise, majandamise ning kaitse tagamiseks arendab liit kalandusalaseid välissuhteid kooskõlas rahvusvaheliste kohustuste ja poliitikaeesmärkidega ning artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärkide ja põhimõtetega.

2.   Eelkõige liit:

| a) | toetab aktiivselt teaduslike teadmiste ja nõuannete edasiarendamist ning aitab sellele kaasa; |
| --- | --- |

a)

toetab aktiivselt teaduslike teadmiste ja nõuannete edasiarendamist ning aitab sellele kaasa;

| b) | parandab liidu algatuste poliitilist sidusust, eelkõige keskkonna-, kaubandus- ja arengukoostööalase tegevuse osas, ning tugevdab arengukoostöö ning majandus-, teadus- ja tehnikaalase koostöö kontekstis võetud meetmete sidusust; |
| --- | --- |

b)

parandab liidu algatuste poliitilist sidusust, eelkõige keskkonna-, kaubandus- ja arengukoostööalase tegevuse osas, ning tugevdab arengukoostöö ning majandus-, teadus- ja tehnikaalase koostöö kontekstis võetud meetmete sidusust;

| c) | soodustab säästvat püügitegevust, mis on majanduslikult elujõuline ja edendab liidus tööhõivet; |
| --- | --- |

c)

soodustab säästvat püügitegevust, mis on majanduslikult elujõuline ja edendab liidus tööhõivet;

| d) | tagab, et liidu püügitegevus liidu vetest väljaspool põhineb samadel põhimõtetel ja standarditel, mida kohaldatakse liidu õiguse alusel ühise kalanduspoliitika valdkonnas, edendades liidu ja kolmandate riikide käitajatele võrdseid võimalusi; |
| --- | --- |

d)

tagab, et liidu püügitegevus liidu vetest väljaspool põhineb samadel põhimõtetel ja standarditel, mida kohaldatakse liidu õiguse alusel ühise kalanduspoliitika valdkonnas, edendades liidu ja kolmandate riikide käitajatele võrdseid võimalusi;

| e) | edendab ja toetab kõigis rahvusvahelistes valdkondades meetmeid, mis on vajalikud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi kaotamiseks; |
| --- | --- |

e)

edendab ja toetab kõigis rahvusvahelistes valdkondades meetmeid, mis on vajalikud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi kaotamiseks;

| f) | edendab piirkondlike kalandusorganisatsioonide järelevalvekomiteede loomist ja tugevdamist, korrapäraseid sõltumatuid tulemuslikkuskontrolle ja asjakohaseid parandusmeetmeid, sealhulgas tõhusaid ja hoiatavaid karistusi, mida tuleb kohaldada läbipaistval ning mittediskrimineerival viisil. |
| --- | --- |

f)

edendab piirkondlike kalandusorganisatsioonide järelevalvekomiteede loomist ja tugevdamist, korrapäraseid sõltumatuid tulemuslikkuskontrolle ja asjakohaseid parandusmeetmeid, sealhulgas tõhusaid ja hoiatavaid karistusi, mida tuleb kohaldada läbipaistval ning mittediskrimineerival viisil.

3.   Käesoleva osa sätted ei piira ELi toimimise lepingu artikli 218 alusel vastu võetud erisätete kohaldamist.

I JAOTIS

Rahvusvahelised kalandusorganisatsioonid

Artikkel 29

Liidu tegevus rahvusvahelistes kalandusorganisatsioonides

1.   Liit toetab aktiivselt rahvusvahelisi kalandusorganisatsioone, sh piirkondlikke kalandusorganisatsioone, ja osaleb aktiivselt nende tegevuses.

2.   Liidu seisukohad rahvusvahelistes kalandusorganisatsioonides ja piirkondlikes kalandusorganisatsioonides tuginevad parimatele kättesaadavatele teaduslikele nõuannetele, mis tagavad kalavarude majandamise kooskõlas artiklis 2, eelkõige selle lõikes 2 ja lõike 4 punktis b sätestatud eesmärkidega. Liit püüab juhtida piirkondlike kalandusorganisatsioonide tulemuslikkuse parandamist, mis võimaldaks neil paremini kaitsta ja majandada nende pädevusse kuuluvaid mere bioloogilisi ressursse.

3.   Liit toetab aktiivselt asjakohaste ja läbipaistvate kalapüügivõimaluste eraldamise mehhanismide väljatöötamist.

4.   Liit edendab ka koostööd piirkondlike kalandusorganisatsioonide vahel ja nende regulatiivraamistike ühtsust ning toetab teaduslike teadmiste ja nõuannete edasiarendamist, et tagada nende soovituste põhinemine sellistel teaduslikel nõuannetel.

Artikkel 30

Rahvusvaheliste õigusnormide täitmine

Liit teeb muu hulgas Euroopa Kalanduskontrolli Ameti („amet”) kaudu koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste kalandusorganisatsioonidega, sh piirkondlike kalandusorganisatsioonidega, et tagada meetmete, eelkõige ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemisega seotud meetmete parem täitmine, et tagada selliste rahvusvaheliste organisatsioonide kehtestatud meetmete range järgimine.

II JAOTIS

Säästva kalapüügi partnerluslepingud

Artikkel 31

Säästva kalapüügi partnerluslepingute põhimõtted ja eesmärgid

1.   Kolmandate riikidega sõlmitavate säästva kalapüügi partnerluslepingutega kehtestatakse õiguslik, keskkonnaalane, majanduslik ja sotsiaalne raamistik liidu kalalaevade püügitegevusele kolmanda riigi vetes.

Sellised raamistikud võivad hõlmata:

| a) | vajalike teadus- ning uurimisasutuste väljaarendamist ning toetamist; |
| --- | --- |

a)

vajalike teadus- ning uurimisasutuste väljaarendamist ning toetamist;

| b) | seire-, kontrolli- ja järelevalvesuutlikkust; |
| --- | --- |

b)

seire-, kontrolli- ja järelevalvesuutlikkust;

| c) | muid suutlikkuse suurendamise elemente, mis on seotud kolmanda riigi säästva kalanduspoliitika väljaarendamisega. |
| --- | --- |

c)

muid suutlikkuse suurendamise elemente, mis on seotud kolmanda riigi säästva kalanduspoliitika väljaarendamisega.

2.   Et tagada mere bioloogiliste ressursside ülejäägi säästev kasutamine, püüab liit tagada, et kolmandate riikidega sõlmitavad säästva kalapüügi partnerluslepingud toovad vastastikust kasu liidule ja asjaomasele kolmandale riigile, sealhulgas selle kohalikele elanikele ja kalapüügitööstusele, ning et need aitavad jätkata liidu laevastike tegevust ning seavad eesmärgiks omandada kasutatavast ülejäägist asjakohane osa, mis vastab liidu laevastike huvidele.

3.   Tagamaks, et säästva kalapüügi partnerluslepingute alusel kalastavad liidu laevad toimiksid vajaduse korral sarnaselt liidu vetes kalastavatele liidu kalalaevadele kohaldatavate standarditega, püüab liit lisada säästva kalapüügi partnerluslepingutesse asjakohased sätted kala ja kalatoodete lossimiskohustuse kohta.

4.   Liidu kalalaevad püüavad ainult lubatud kogupüügi ülejääki, millele on osutatud ÜRO mereõiguste konventsiooni artikli 62 lõigetes 2 ja 3 ning mis on kindlaks tehtud selgel ja läbipaistval viisil parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete ning asjakohase teabe põhjal, mida liit ja kõnealune kolmas riik vahetavad kõnealuste varude kogu lubatud püügikoormuse kohta kõigi laevastike poolt. Piirialade kalavarude või pika rändega kalavarude puhul tuleks olemasolevatele varudele juurdepääsu kindlaksmääramisel võtta nõuetekohaselt arvesse piirkondliku tasandi teadushinnanguid ning piirkondliku kalandusorganisatsiooni võetud kaitse- ja majandamismeetmeid.

5.   Liidu kalalaevad ei tohi tegutseda sellise kolmanda riigi vetes, kellega neil on kehtiv säästva kalapüügi partnerlusleping, välja arvatud juhul, kui neil on nimetatud lepingu kohaselt välja antud kalapüügiluba.

6.   Liit tagab, et säästva kalapüügi partnerluslepingud sisaldavad selliste lepingute lahutamatu osana erisätet demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamise kohta.

Nimetatud lepingud sisaldavad võimaluse korral ka:

| a) | erisätet, millega keelatakse anda nendes vetes kalastavatele muudele laevastikele soodsamaid tingimusi kui liidu ettevõtjatele, sealhulgas seoses ressursside kaitse, arendamise ja majandamise, rahastamiskorra ning tasude ja õigustega, mis on seotud püügilubade väljastamisega; |
| --- | --- |

a)

erisätet, millega keelatakse anda nendes vetes kalastavatele muudele laevastikele soodsamaid tingimusi kui liidu ettevõtjatele, sealhulgas seoses ressursside kaitse, arendamise ja majandamise, rahastamiskorra ning tasude ja õigustega, mis on seotud püügilubade väljastamisega;

| b) | lõikes 5 ettenähtud eeskirjaga seotud ainuõigussätet. |
| --- | --- |

b)

lõikes 5 ettenähtud eeskirjaga seotud ainuõigussätet.

7.   Liidu tasandil tehakse jõupingutusi selleks, et jälgida liidu nende kalalaevade tegevust, mis tegutsevad kolmandate riikide vetes väljaspool säästva kalapüügi partnerluslepingute raamistikku.

8.   Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvad liidu kalalaevad, kes tegutsevad liidu vetest väljaspool, on võimelised esitama üksikasjalikke ja täpseid dokumente kogu püügitegevuse ja kõigi töötlustoimingute kohta.

9.   Lõikes 5 osutatud kalapüügiluba ei anta laevale, mis on liidu kalalaevastiku registrist välja arvatud ja seejärel 24 kuu jooksul uuesti registrisse kantud, välja arvatud juhul, kui selle laeva omanik on esitanud lipuliikmesriigi pädevatele asutustele kõik andmed, mis on vajalikud selleks, et teha kindlaks, et laev tegutses kõnealusel ajavahemikul viisil, mis on täielikult kooskõlas liidu liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele kohaldatavate standarditega.

Kui riik, mis andis laevale lipu ajavahemikuks, mil laev ei olnud kantud liidu kalalaevaregistrisse, tunnistati liidu õigusega koostööd mittetegevaks riigiks ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemise, selle ärahoidmise ja lõpetamise osas või riigiks, mis võimaldab mere elusressursside mittesäästvat kasutamist, siis antakse selline müügiluba üksnes juhul, kui on kindlaks tehtud, et laeva püügitegevus on lõppenud ja omanik võttis viivitamata meetmeid laeva väljaarvamiseks kõnealuse riigi registrist.

10.   Komisjon korraldab iga säästva kalapüügi partnerluslepingu protokolli sõltumatud eel- ja järelhindamised ning teeb need Euroopa Parlamendile ja nõukogule kättesaadavaks aegsasti enne, kui ta esitab nõukogule soovituse anda luba läbirääkimiste alustamiseks järgmise protokolli üle. Selliste hindamiste kokkuvõte tehakse avalikkusele kättesaadavaks.

Artikkel 32

Finantsabi

1.   Liit annab kolmandatele riikidele säästva kalapüügi partnerluslepingute raames finantsabi, et:

| a) | katta osa kolmanda riigi vete kalavarudele juurdepääsu kuludest; iga säästva kalapüügi partnerluslepingu või selle protokolli puhul tuleb hinnata liidu laevaomanike makstavat osa kalavarudele juurdepääsu kuludest ja see peab olema õiglane, mittediskrimineeriv ja kooskõlas juurdepääsutingimuste alusel saadavate hüvedega; |
| --- | --- |

a)

katta osa kolmanda riigi vete kalavarudele juurdepääsu kuludest; iga säästva kalapüügi partnerluslepingu või selle protokolli puhul tuleb hinnata liidu laevaomanike makstavat osa kalavarudele juurdepääsu kuludest ja see peab olema õiglane, mittediskrimineeriv ja kooskõlas juurdepääsutingimuste alusel saadavate hüvedega;

| b) | kehtestada haldusraamistik, mis hõlmab vajalike teadus- ja uurimisasutuste loomist ja käigushoidmist, edendab konsulteerimisprotsessi huvirühmadega ning seiret, kontrolli- ja järelevalvesuutlikkust ning muid suutlikkuse suurendamise elemente, mis on seotud kolmanda riigi säästliku kalanduspoliitika arendamisega. sellist finantsabi antakse tingimusel, et konkreetsed tulemused on saavutatud ning et abi täiendab asjaomase kolmanda riigi rakendatavaid arenguprojekte ja -programme ja on nendega kooskõlas. |
| --- | --- |

b)

kehtestada haldusraamistik, mis hõlmab vajalike teadus- ja uurimisasutuste loomist ja käigushoidmist, edendab konsulteerimisprotsessi huvirühmadega ning seiret, kontrolli- ja järelevalvesuutlikkust ning muid suutlikkuse suurendamise elemente, mis on seotud kolmanda riigi säästliku kalanduspoliitika arendamisega. sellist finantsabi antakse tingimusel, et konkreetsed tulemused on saavutatud ning et abi täiendab asjaomase kolmanda riigi rakendatavaid arenguprojekte ja -programme ja on nendega kooskõlas.

2.   Ühegi säästva kalapüügi partnerluslepingu kohaselt ei tohi valdkondlikuks toetuseks antav finantsabi olla seotud tasudega juurdepääsu eest kalavarudele. Liit nõuab finantsabi raames tehtavate maksete tingimusena konkreetsete tulemuste saavutamist ning jälgib tähelepanelikult tehtavaid edusamme.

III JAOTIS

Ühist huvi pakkuvate kalavarude majandamine

Artikkel 33

Liidule ja kolmandatele riikidele ühist huvi pakkuvate kalavarude majandamise põhimõtted ja eesmärgid ning vahetust ja ühist majandamist käsitlevad lepingud

1.   Kui ühist huvi pakkuvaid kalavarusid kasutavad ka kolmandad riigid, teeb liit koos kõnealuste kolmandate riikidega koostööd, et tagada kõnealuste kalavarude säästev majandamine kooskõlas käesoleva määrusega, eelkõige artikli 2 lõikes 2 sätestatud eesmärgiga. Kui ametlikku kokkulepet ei saavutata, teeb liit kõik võimaliku, et saavutada ühtne kord selliste varude püügiks, et teha säästev majandamine võimalikuks, eelkõige seoses artikli 2 lõikes 2 sätestatud eesmärgiga, edendades sellega liidu käitajate jaoks võrdseid võimalusi.

2.   Kolmandate riikidega ühiste kalavarude säästva kasutamise ja oma laevastike püügitegevuse stabiilsuse tagamiseks püüab liit kooskõlas ÜRO mereõiguse konventsiooniga sõlmida kolmandate riikidega kahe- või mitmepoolsed lepingud kalavarude ühiseks majandamiseks, käsitledes sealhulgas vajaduse korral juurdepääsu vetele ja ressurssidele ning sellise juurdepääsu tingimusi, kaitsemeetmete ühtlustamist ning kalapüügivõimaluste vahetamist.

VII OSA

VESIVILJELUS

Artikkel 34

Säästva vesiviljeluse edendamine

1.   Komisjon kehtestab jätkusuutlikkuse edendamiseks ning toiduga kindlustatuse ja varustatuse, majanduskasvu ja tööhõive toetamiseks säästva vesiviljeluse ühiseid prioriteete ja eesmärke käsitlevad mittesiduvad liidu strateegilised suunised. Sellistes strateegilistes suunistes võetakse arvesse suhtelisi lähtepositsioone ja asjaolude erinevust liidu piires ja luuakse alus mitmeaastastele riiklikele strateegiakavadele ning nende eesmärk on:

| a) | parandada vesiviljelustööstuse konkurentsivõimet ning toetada selle arendamist ja innovatsiooni; |
| --- | --- |

a)

parandada vesiviljelustööstuse konkurentsivõimet ning toetada selle arendamist ja innovatsiooni;

| b) | vähendada halduskoormust ning muuta liidu õiguse rakendamine tõhusamaks ja sidusrühmade vajadustele vastavamaks; |
| --- | --- |

b)

vähendada halduskoormust ning muuta liidu õiguse rakendamine tõhusamaks ja sidusrühmade vajadustele vastavamaks;

| c) | ergutada majandustegevust; |
| --- | --- |

c)

ergutada majandustegevust;

| d) | mitmekesistada ja parandada ranniku- ja sisemaapiirkondade elukvaliteeti; |
| --- | --- |

d)

mitmekesistada ja parandada ranniku- ja sisemaapiirkondade elukvaliteeti;

| e) | integreerida vesiviljelus mere- ja rannikuala ning sisemaa ruumilise planeerimisega. |
| --- | --- |

e)

integreerida vesiviljelus mere- ja rannikuala ning sisemaa ruumilise planeerimisega.

2.   Liikmesriigid kehtestavad hiljemalt ... (26) mitmeaastased riiklikud strateegiakavad vesiviljeluse arendamiseks oma territooriumil.

3.   Mitmeaastane riiklik strateegiakava sisaldab liikmesriigi eesmärke ning nende saavutamiseks vajalikke meetmeid ja ajakavasid.

4.   Mitmeaastastel riiklikel strateegiakavadel on eelkõige järgmised eesmärgid:

| a) | haldustoimingute lihtsustamine, eriti seoses hindamise, mõju uurimise ja litsentsidega; |
| --- | --- |

a)

haldustoimingute lihtsustamine, eriti seoses hindamise, mõju uurimise ja litsentsidega;

| b) | vesiviljelussektoris tegutsevatele käitajatele mõistliku kindlustunde andmine, et nad pääsevad juurde vetele ja muudele aladele; |
| --- | --- |

b)

vesiviljelussektoris tegutsevatele käitajatele mõistliku kindlustunde andmine, et nad pääsevad juurde vetele ja muudele aladele;

| c) | keskkonnaalase, majandusliku ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse näitajad; |
| --- | --- |

c)

keskkonnaalase, majandusliku ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse näitajad;

| d) | muude võimalike piiriüleste mõjude hindamine, eriti naaberliikmesriikide mere bioloogilistele ressurssidele ja mereökosüsteemidele; |
| --- | --- |

d)

muude võimalike piiriüleste mõjude hindamine, eriti naaberliikmesriikide mere bioloogilistele ressurssidele ja mereökosüsteemidele;

| e) | sünergia loomine riiklike teadusprogrammide vahel ning koostöö tööstuse ja teadusringkondade vahel; |
| --- | --- |

e)

sünergia loomine riiklike teadusprogrammide vahel ning koostöö tööstuse ja teadusringkondade vahel;

| f) | kõrge kvaliteediga toidu säästva tootmise konkurentsieeliste teadvustamine; |
| --- | --- |

f)

kõrge kvaliteediga toidu säästva tootmise konkurentsieeliste teadvustamine;

| g) | vesiviljeluse kasutamise ja uurimise edendamine, et parandada positiivset mõju keskkonnale ja kalavarudele ning vähendada negatiivset mõju, sealhulgas vähendada survet sööda tootmiseks kasutatavatele kalavarudele ja suurendada ressursitõhusust. |
| --- | --- |

g)

vesiviljeluse kasutamise ja uurimise edendamine, et parandada positiivset mõju keskkonnale ja kalavarudele ning vähendada negatiivset mõju, sealhulgas vähendada survet sööda tootmiseks kasutatavatele kalavarudele ja suurendada ressursitõhusust.

5.   Avatud koordinatsiooni meetodit kasutades vahetavad liikmesriigid teavet ja parimaid tavasid oma mitmeaastastes riiklikes strateegiakavades sätestatud riiklike meetmete kohta.

6.   Komisjon soodustab liikmesriikidevahelist teabe- ja parimate tavade vahetust ja hõlbustab mitmeaastases riiklikus strateegiakavas ette nähtud siseriiklike meetmete koordineerimist.

VIII OSA

ÜHINE TURUKORRALDUS

Artikkel 35

Eesmärgid

1.   Kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühine korraldus („ühine turukorraldus”) kehtestatakse järgmistel eesmärkidel:

| a) | aidata saavutada artiklis 2 sätestatud eesmärke ning eelkõige mere bioloogiliste elusressursside säästvat kasutamist; |
| --- | --- |

a)

aidata saavutada artiklis 2 sätestatud eesmärke ning eelkõige mere bioloogiliste elusressursside säästvat kasutamist;

| b) | võimaldada kalapüügi- ja vesiviljelustööstusel kohaldada asjakohasel tasemel ühist kalanduspoliitikat; |
| --- | --- |

b)

võimaldada kalapüügi- ja vesiviljelustööstusel kohaldada asjakohasel tasemel ühist kalanduspoliitikat;

| c) | tugevdada liidu kalapüügi- ja vesiviljelustööstuse, eriti tootjate konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

c)

tugevdada liidu kalapüügi- ja vesiviljelustööstuse, eriti tootjate konkurentsivõimet;

| d) | parandada turgude läbipaistvust ja stabiilsust, eriti majandusteadmisi ning liidu kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turgudest arusaamist kogu tarneahela ulatuses, tagada, et lisandväärtuse jaotumine sektori tarneahelas on rohkem tasakaalus, parandada tarbijate teavitamist ja teadlikkust, kasutades selleks teavitust ja märgistust, mis annab arusaadavat teavet; |
| --- | --- |

d)

parandada turgude läbipaistvust ja stabiilsust, eriti majandusteadmisi ning liidu kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turgudest arusaamist kogu tarneahela ulatuses, tagada, et lisandväärtuse jaotumine sektori tarneahelas on rohkem tasakaalus, parandada tarbijate teavitamist ja teadlikkust, kasutades selleks teavitust ja märgistust, mis annab arusaadavat teavet;

| e) | aidata kaasa ühtlustatud raamistiku tagamisele kõikide liidus turustatud toodete jaoks, edendades kalavarude säästvat kasutamist; |
| --- | --- |

e)

aidata kaasa ühtlustatud raamistiku tagamisele kõikide liidus turustatud toodete jaoks, edendades kalavarude säästvat kasutamist;

| f) | anda panus, et tagada tarbijate varustatus kalapüügi- ja vesiviljelustoodete mitmekesise valikuga; |
| --- | --- |

f)

anda panus, et tagada tarbijate varustatus kalapüügi- ja vesiviljelustoodete mitmekesise valikuga;

| g) | anda tarbijatele kontrollitavat ja täpset teavet toote päritolu ja tootmisviisi kohta, eelkõige tähistamise ja märgistamise abil. |
| --- | --- |

g)

anda tarbijatele kontrollitavat ja täpset teavet toote päritolu ja tootmisviisi kohta, eelkõige tähistamise ja märgistamise abil.

2.   Ühist turukorraldust kohaldatakse liidus turustatavate kalapüügi- ja vesiviljelustoodete suhtes, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr .../2013 (27) I lisas.

3.   Ühine turukorraldus hõlmab eelkõige:

| a) | tööstusharu korraldust, sealhulgas turgu stabiliseerivaid meetmeid; |
| --- | --- |

a)

tööstusharu korraldust, sealhulgas turgu stabiliseerivaid meetmeid;

| b) | kalapüügi- ja vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonide tootmis- ja turustamiskavasid; |
| --- | --- |

b)

kalapüügi- ja vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonide tootmis- ja turustamiskavasid;

| c) | ühiseid turustusnorme; |
| --- | --- |

c)

ühiseid turustusnorme;

| d) | tarbijate teavitamist. |
| --- | --- |

d)

tarbijate teavitamist.

IX OSA

KONTROLL JA JÕUSTAMINE

Artikkel 36

Eesmärgid

1.   Ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimine tagatakse liidu tõhusa kontrollisüsteemi abil, mis hõlmab võitlust ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu.

2.   Ühise kalanduspoliitika kontroll ja jõustamine põhineb eelkõige järgmisel ja hõlmab järgmist:

| a) | globaalne, integreeritud ja ühine lähenemisviis; |
| --- | --- |

a)

globaalne, integreeritud ja ühine lähenemisviis;

| b) | liikmesriikide, komisjoni ja ameti vaheline koostöö ja koordineerimine; |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide, komisjoni ja ameti vaheline koostöö ja koordineerimine;

| c) | kulutõhusus ja proportsionaalsus; |
| --- | --- |

c)

kulutõhusus ja proportsionaalsus;

| d) | kalandusandmete kättesaadavuse ja tõhusate kvaliteedi kontrollimise tehnoloogiate kasutamine; |
| --- | --- |

d)

kalandusandmete kättesaadavuse ja tõhusate kvaliteedi kontrollimise tehnoloogiate kasutamine;

| e) | liidu kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise raamistik; |
| --- | --- |

e)

liidu kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise raamistik;

| f) | riskipõhine strateegia, mis on keskendunud kõigi kättesaadavate asjakohaste andmete süstematiseeritud ja automaatsele ristkontrollile; |
| --- | --- |

f)

riskipõhine strateegia, mis on keskendunud kõigi kättesaadavate asjakohaste andmete süstematiseeritud ja automaatsele ristkontrollile;

| g) | eeskirjade järgmise ja koostöö tegemise kultuuri arendamine kõigi käitajate ja kalurite seas. |
| --- | --- |

g)

eeskirjade järgmise ja koostöö tegemise kultuuri arendamine kõigi käitajate ja kalurite seas.

Liit võtab vastu asjakohased meetmed kolmandate riikide suhtes, kes lubavad mittesäästvat kalapüüki.

3.   Liikmesriigid võtavad vastu asjakohased meetmed, et tagada ühise kalanduspoliitika raames toimuva tegevuse kontroll, inspekteerimine ja jõustamine, kehtestades muu hulgas tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused.

Artikkel 37

Nõuete järgimist käsitlev eksperdirühm

1.   Komisjon moodustab nõuete järgimist käsitleva eksperdirühma, et hinnata, hõlbustada ja tugevdada liidu kalanduse kontrollisüsteemi nõuete rakendamist ja järgimist.

2.   Nõuete järgimist käsitlevasse eksperdirühma kuuluvad komisjoni ja liikmesriikide esindajad. Komisjon võib Euroopa Parlamendi taotlusel teha Euroopa Parlamendile ettepaneku saata eksperdid osa võtma eksperdirühma koosolekutest. Euroopa Amet võib osaleda eksperdirühma koosolekutel vaatlejana.

3.   Eksperdirühm teeb eelkõige järgmist:

| a) | vaatab korrapäraselt läbi liidu kalanduse kontrollisüsteemi järgimise ja rakendamise küsimused ning teeb kindlaks võimalikud ühiste huvidega seotud probleemid ühise kalanduspoliitika eeskirjade rakendamisel; |
| --- | --- |

a)

vaatab korrapäraselt läbi liidu kalanduse kontrollisüsteemi järgimise ja rakendamise küsimused ning teeb kindlaks võimalikud ühiste huvidega seotud probleemid ühise kalanduspoliitika eeskirjade rakendamisel;

| b) | annab nõu kalanduspoliitika eeskirjade rakendamise, sealhulgas liidu finantsabi prioriseerimise küsimustes, ning |
| --- | --- |

b)

annab nõu kalanduspoliitika eeskirjade rakendamise, sealhulgas liidu finantsabi prioriseerimise küsimustes, ning

| c) | vahetab teavet kontrolli ja inspekteerimise kohta, sealhulgas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastase võitluse kohta. |
| --- | --- |

c)

vahetab teavet kontrolli ja inspekteerimise kohta, sealhulgas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastase võitluse kohta.

4.   Eksperdirühm teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu korrapäraselt lõikes 3 osutatud nõuete järgimisega seotud tegevustest.

Artikkel 38

Uute kontrollitehnoloogiate ja andmehaldussüsteemide katseprojektid

Komisjon ja liikmesriigid võivad läbi viia katseprojekte uute kontrollitehnoloogiate ja andmehaldussüsteemide katsetamiseks.

Artikkel 39

Kontrolli, inspekteerimise, jõustamise ja andmekogumise kulude katmise toetamine

Liikmesriigid võivad nõuda, et nende käitajad osaleksid proportsionaalselt liidu kalanduse kontrollisüsteemi käigushoidmise ja andmekogumisega seotud tegevuskulude katmises.

X OSA

RAHASTAMISVAHENDID

Artikkel 40

Eesmärgid

Liidu finantsabi antakse artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamise toetamiseks.

Artikkel 41

Liikmesriikidele finantsabi andmise tingimused

1.   Liit annab kooskõlas kohaldatavates liidu õigusaktides kindlaksmääratavate tingimustega liikmesriikidele finantsabi tingimusel, et need järgivad ühise kalanduspoliitika eeskirju.

2.   Kui liikmesriik ei järgi ühise kalanduspoliitika eeskirju, võidakse maksed katkestada või peatada või tehakse finantskorrektsioon liidu ühise kalanduspoliitika raames antavas finantsabis. Sellised meetmed on proportsionaalsed mittejärgimise olemuse, raskusastme, kestuse ja korduvusega.

Artikkel 42

Käitajatele finantsabi andmise tingimused

1.   Liit annab kooskõlas kohaldatavates liidu õigusaktides kindlaksmääratavate tingimustega käitajatele finantsabi tingimusel, et nad järgivad ühise kalanduspoliitika eeskirju.

2.   Kui vastuvõetavatest erieeskirjadest ei tulene teisiti, võetakse ühise kalanduspoliitika eeskirju raskelt rikkunud käitajatelt ajutiselt või püsivalt ära liidu finantsabi saamise võimalus ja/või seda vähendatakse. Sellised liikmesriikide võetavad meetmed on hoiatavad, tõhusad ning proportsionaalsed raskete rikkumiste olemuse, raskusastme, kestuse ja korduvusega.

3.   Liikmesriigid tagavad liidu finantsabi andmise üksnes neile käitajatele, kellele ei ole määratud karistusi raskete rikkumiste eest ühe aasta jooksul enne liidu finantsabi taotlemist.

XI OSA

NÕUANDEKOMISJONID

Artikkel 43

Nõuandekomisjonide moodustamine

1.   Nõuandekomisjonid moodustatakse kõikides III lisas sätestatud geograafilistes piirkondades või pädevusvaldkondades sidusrühmade tasakaalustatud esindatuse edendamiseks vastavalt artikli 45 lõikele 1 ning artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamise toetamiseks.

2.   Kooskõlas III lisaga moodustatakse eelkõige järgmised uued nõuandekomisjonid:

| a) | nõuandekomisjon äärepoolseimate piirkondade jaoks, mis jaguneb vastavalt merepiirkondadele kolmeks sektsiooniks: Atlandi ookeani lääneosa, Atlandi ookeani idaosa ja India ookean; |
| --- | --- |

a)

nõuandekomisjon äärepoolseimate piirkondade jaoks, mis jaguneb vastavalt merepiirkondadele kolmeks sektsiooniks: Atlandi ookeani lääneosa, Atlandi ookeani idaosa ja India ookean;

| b) | vesiviljeluse nõuandekomisjon; |
| --- | --- |

b)

vesiviljeluse nõuandekomisjon;

| c) | turgude nõuandekomisjon; |
| --- | --- |

c)

turgude nõuandekomisjon;

| d) | Musta mere nõuandekomisjon. |
| --- | --- |

d)

Musta mere nõuandekomisjon.

3.   Iga nõuandekomisjon kehtestab oma töökorra.

Artikkel 44

Nõuandekomisjonide ülesanded

1.   Käesoleva määruse rakendamisel konsulteerib komisjon vajaduse korral nõuandekomisjonidega.

2.   Nõuandekomisjonidel on õigus:

| a) | esitada kalapüügi majandamist ning kalapüügi ja vesiviljeluse sotsiaal-majanduslikke ja kaitsealaseid aspekte puudutavaid soovitusi ja ettepanekuid komisjonile ja asjaomasele liikmesriigile, esitades eelkõige soovitusi kalapüügi majandamise eeskirjade lihtsustamiseks; |
| --- | --- |

a)

esitada kalapüügi majandamist ning kalapüügi ja vesiviljeluse sotsiaal-majanduslikke ja kaitsealaseid aspekte puudutavaid soovitusi ja ettepanekuid komisjonile ja asjaomasele liikmesriigile, esitades eelkõige soovitusi kalapüügi majandamise eeskirjade lihtsustamiseks;

| b) | teavitada komisjoni ja liikmesriike nende geograafilist piirkonda või pädevusvaldkonda kuuluvatest kalapüügi ja vajaduse korral ka vesiviljeluse majandamise ning sotsiaal-majanduslike ja kaitsealaste aspektidega seotud probleemidest ja teha ettepanekuid nimetatud probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

b)

teavitada komisjoni ja liikmesriike nende geograafilist piirkonda või pädevusvaldkonda kuuluvatest kalapüügi ja vajaduse korral ka vesiviljeluse majandamise ning sotsiaal-majanduslike ja kaitsealaste aspektidega seotud probleemidest ja teha ettepanekuid nimetatud probleemide lahendamiseks;

| c) | toetada tihedas koostöös teadlastega kaitsemeetmete väljatöötamiseks vajalike andmete kogumist, edastamist ja analüüsi. |
| --- | --- |

c)

toetada tihedas koostöös teadlastega kaitsemeetmete väljatöötamiseks vajalike andmete kogumist, edastamist ja analüüsi.

Kui küsimus puudutab kahe või enama nõuandekomisjoni ühist huvi, koordineerivad nad oma seisukohti, eesmärgiga võtta kõnealuses küsimuses vastu ühised soovitused.

3.   Artikli 18 kohaste ühiste soovituste osas konsulteeritakse nõuandekomisjonidega. Komisjon ja liikmesriigid võivad nõuandekomisjonidega konsulteerida ka muude meetmete osas. Nende nõuandeid võetakse arvesse. Nimetatud konsulteerimine ei piira konsulteerimist kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee ega teiste teadusasutustega. Nõuandekomisjonide arvamusi võib esitada kõigile asjaomastele liikmesriikidele ja komisjonile.

4.   Komisjon ja vajaduse korral ka asjaomane liikmesriik vastab kahe kuu jooksul igale lõike 1 kohaselt saadud soovitusele, ettepanekule või teabele. Juhul kui vastuvõetud lõplikud meetmed erinevad nõuandekomisjonidelt lõike 1 kohaselt saadud arvamustest, soovitustest ja ettepanekutest, esitab komisjon või asjaomane liikmesriik erinevuste kohta üksikasjalikud selgitused.

Artikkel 45

Nõuandekomisjonide koosseis, toimimine ja rahastamine

1.   Nõuandekomisjonidesse kuuluvad:

| a) | kalapüügi- ja vajaduse korral ka vesiviljelussektoris tegutsevate käitajate organisatsioonid ning töötlemis- ja turustamissektorite esindajad; |
| --- | --- |

a)

kalapüügi- ja vajaduse korral ka vesiviljelussektoris tegutsevate käitajate organisatsioonid ning töötlemis- ja turustamissektorite esindajad;

| b) | muud ühisest kalanduspoliitikast mõjutatud huvirühmad, näiteks keskkonnaorganisatsioonid ja tarbijarühmad. |
| --- | --- |

b)

muud ühisest kalanduspoliitikast mõjutatud huvirühmad, näiteks keskkonnaorganisatsioonid ja tarbijarühmad.

2.   Iga nõuandekomisjon koosneb üldkogust ja täitevkomiteest, muu hulgas moodustatakse vajaduse korral sekretariaat ja töörühmad artiklis 18 osutatud piirkondliku koostöö küsimustega tegelemiseks ning nõuandekomisjon võtab vastu oma toimimiseks vajalikud meetmed.

3.   Nõuandekomisjonid toimivad ja neid rahastatakse kooskõlas III lisaga.

4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 46 vastu delegeeritud õigusakte, milles sätestatakse nõuandekomisjonide toimimise üksikasjalikud eeskirjad.

XII OSA

MENETLUSSÄTTED

Artikkel 46

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 11 lõikes 3, artikli 15 lõigetes 2, 3, 6 ja 7 ning artikli 45 lõikes 4 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (28). Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt 9 kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 11 lõikes 3, artikli 15 lõigetes 2, 3, 6 ja 7 ning artikli 45 lõikes 4 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 11 lõike 3, artikli 15 lõigetes 2, 3, 6 ja 7 ning artikli 45 lõike 4 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 47

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab kalapüügi ja vesiviljeluse korralduskomitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Kui komitee ei esita arvamust artikli 23 kohaselt vastuvõetava rakendusakti eelnõu kohta, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle artikliga 5.

XIII OSA

LÕPPSÄTTED

Artikkel 48

Kehtetuks tunnistamine ja muudatused

1.   Määrus (EÜ) nr 2371/2002 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

2.   Otsus (EÜ) nr 2004/585 tunnistatakse kehtetuks alates käesoleva määruse artikli 45 lõike 4 kohaselt vastu võetud eeskirjade jõustumisest.

3.   Nõukogu määruse (EÜ) nr 1954/2003 (29) artikkel 5 jäetakse välja.

4.   Nõukogu määrus (EÜ) nr 639/2004 (30) tunnistatakse kehtetuks.

5.   Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklisse 105 lisatakse järgmine lõige:

„3a.   Erandina lõigetest 2 ja 3 ei kohaldata korrutustegurit saagile, mille suhtes kehtib lossimiskohustus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruse (EL) nr .../2013 (ühise kalanduspoliitika kohta) (31) artiklile 15, tingimusel et ülepüügi ulatus võrreldes lubatud lossimistega ei ole suurem kui 10 %.

Artikkel 49

Läbivaatamine

Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembriks 2022 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande ühise kalanduspoliitika toimimise kohta.

Artikkel 50

Aastaaruanne

Komisjon esitab igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamise edusammude ja kalavarude olukorra kohta niipea kui võimalik pärast seda, kui on vastu võetud iga-aastane nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused liidu vetes ning liidu laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool liitu asuvates vetes.

Artikkel 51

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 183.

1

(2)  ELT C 225, 27.7.2012, lk 20.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 17. oktoobri 2013. aasta esimese lugemise seisukoht. Euroopa Parlamendi ... seisukoht ja nõukogu ... otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59).

4

(5)  Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioon ja selle XI osa rakendusleping (EÜT L 179, 23.6.1998, lk 3).

5

(6)  Nõukogu 23. märtsi 1998. aasta otsus 98/392/EÜ, mis käsitleb 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni ja selle XI osa rakendamist käsitleva 28. juuli 1994. aasta lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse poolt (EÜT L 179, 23.6.1998, lk 1).

6

(7)  Nõukogu 8. juuni 1998. aasta otsus 98/414/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni nende sätete rakendamise kokkuleppe ratifitseerimise kohta Euroopa Ühenduse poolt, mis käsitlevad piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist (EÜT L 189, 3.7.1998, lk 14).

7

(8)  Kokkulepe Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni nende sätete rakendamise kohta, mis käsitlevad piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist (EÜT L 189, 3.7.1998, lk 16).

8

(9)  Nõukogu 25. juuni 1996. aasta otsus 96/428/EÜ, millega ühendus kiidab heaks kokkuleppe, millega ergutatakse avamerekalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju (EÜT L 177, 16.7.1996, lk 24).

9

(10)  Kokkulepe, millega ergutatakse avamerekalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju (EÜT L 177, 16.7.1996, lk 26).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (ELT L 164, 25.6.2008, lk 19).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

12

(13)  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

13

(14)  Nõukogu 3. novembri 1976. aasta resolutsioon, milles käsitletakse alates 1. jaanuarist 1977 ühenduses moodustatava 200 meremiili laiuse kalastusvööndi teatavaid välisaspekte (EÜT C 105, 7.5.1981, lk 1).

14

(15)  Komisjoni 19. novembri 1993. aasta otsus 93/619/EÜ kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee asutamise kohta (EÜT L 297, 2.12.1993, lk 25).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

16

(17)  Nõukogu 19. juuli 2004. aasta otsus 2004/585/EÜ, millega asutatakse ühise kalanduspoliitika raames piirkondlikud nõuandekomisjonid (ELT L 256, 3.8.2004, lk 17).

17

(18)  Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1626/94 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11).

18

(19)  Nõukogu 22. septembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 2930/86 kalalaevade omaduste määratlemise kohta (EÜT L 274, 25.9.1986, lk 1).

19

(20)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

20

(21)  Nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 1).

21

(22)  ICESi (Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruses (EÜ) nr 218/2009 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 70).

22

(23)  CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee ehk FAO peamine püügipiirkond 34) püügipiirkonnad on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruses (EÜ) nr 216/2009 nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades (ELT L 87, 31.3.2009, lk 1).

23

(24)  Käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäev.

24

(25)  Viis aastat alates käesoleva määruse jõustumisest.

25

(26)  Kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

26

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EL) nr .../2013 kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta (vt nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 10/2013 käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 46).

27

Euroopa Liidu Teataja

(28)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

28

(29)  Nõukogu 4. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1954/2003, mis käsitleb teatavate ühenduse kalastuspiirkondade ja kalavarudega seotud püügikoormuse korraldamist ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 685/95 ja (EÜ) nr 2027/95 (ELT L 289, 7.11.2003, lk 1).

29

(30)  Nõukogu 30. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 639/2004 ühenduse äärepoolseimates piirkondades registreeritud kalalaevastike haldamise kohta (ELT L 102, 7.4.2004, lk 9).

30

(31)  ELT L ...”.

31

---

I LISA

JUURDEPÄÄS RANNIKUVETELE ARTIKLI 5 LÕIKE 2 TÄHENDUSES

1.   Ühendkuningriigi Rannikuveed

A.   Prantsusmaa

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Ühendkuningriigi rannik (6 –12 meremiili) |
| 1. | Berwick-upon-Tweedist ida suunas
  Coquet’saarest ida suunas |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Ühendkuningriigi rannik (6 –12 meremiili)

1.

Berwick-upon-Tweedist ida suunas

Coquet’saarest ida suunas

Heeringas

Piiramata

| 2. | Flamborough Headist ida suunas
  Spurn Headist ida suunas |
| --- | --- |

2.

Flamborough Headist ida suunas

Spurn Headist ida suunas

Heeringas

Piiramata

| 3. | Lowestoftist ida suunas
  Lyme Regisist lõuna suunas |
| --- | --- |

3.

Lowestoftist ida suunas

Lyme Regisist lõuna suunas

Kõik liigid

Piiramata

| 4. | Lyme Regisist lõuna suunas
  Eddystonest lõuna suunas |
| --- | --- |

4.

Lyme Regisist lõuna suunas

Eddystonest lõuna suunas

Põhjalähedased

Piiramata

| 5. | Eddystonest lõuna suunas
  Longshipsist edela suunas |
| --- | --- |

5.

Eddystonest lõuna suunas

Longshipsist edela suunas

Põhjalähedased

Piiramata

Kammkarplased

Piiramata

Homaarid

Piiramata

Langust

Piiramata

| 6. | Longshipsist edela suunas
  Hartland Pointist loode suunas |
| --- | --- |

6.

Longshipsist edela suunas

Hartland Pointist loode suunas

Põhjalähedased

Piiramata

Langust

Piiramata

Homaarid

Piiramata

| 7. | Hartland Pointist Lundy saarest põhja pool kulgeva jooneni |
| --- | --- |

7.

Hartland Pointist Lundy saarest põhja pool kulgeva jooneni

Põhjalähedased

Piiramata

| 8. | Joonest, mis kulgeb Lundy saarest lääne suunas Cardigan Harbour’ni |
| --- | --- |

8.

Joonest, mis kulgeb Lundy saarest lääne suunas Cardigan Harbour’ni

Kõik liigid

Piiramata

| 9. | Point Lynasist põhja suunas
  Morecambe Light Vesselist ida suunas |
| --- | --- |

9.

Point Lynasist põhja suunas

Morecambe Light Vesselist ida suunas

Kõik liigid

Piiramata

| 10. | Downi krahvkond |
| --- | --- |

10.

Downi krahvkond

Põhjalähedased

Piiramata

| 11. | New Islandist kirde suunas
  Sanda saarest edela suunas |
| --- | --- |

11.

New Islandist kirde suunas

Sanda saarest edela suunas

Kõik liigid

Piiramata

| 12. | Port Stewartist põhja suunas
  Barra Headist lääne suunas |
| --- | --- |

12.

Port Stewartist põhja suunas

Barra Headist lääne suunas

Kõik liigid

Piiramata

| 13. | 57°40′ põhjalaiust
  Butt of Lewisest lääne suunas |
| --- | --- |

13.

57°40′ põhjalaiust

Butt of Lewisest lääne suunas

Kõik liigid,

välja arvatud karbid

Piiramata

| 14. | St Kilda, Flannani saared |
| --- | --- |

14.

St Kilda, Flannani saared

Kõik liigid

Piiramata

| 15. | Butt of Lewise tuletornist punktini 59°30′ põhjalaiust ja 5°45′ läänepikkust |
| --- | --- |

15.

Butt of Lewise tuletornist punktini 59°30′ põhjalaiust ja 5°45′ läänepikkust

Kõik liigid

Piiramata

B.   Iirimaa

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Ühendkuningriigi rannik (6 –12 meremiili) |
| 1. | Point Lynasist põhja suunas
  Mull of Gallowayst lõuna suunas |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Ühendkuningriigi rannik (6 –12 meremiili)

1.

Point Lynasist põhja suunas

Mull of Gallowayst lõuna suunas

Põhjalähedased

Piiramata

Norra salehomaar

Piiramata

| 2. | Mull of Oast lääne suunas
  Barra Headist lääne suunas |
| --- | --- |

2.

Mull of Oast lääne suunas

Barra Headist lääne suunas

Põhjalähedased

Piiramata

Norra salehomaar

Piiramata

C.   Saksamaa

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Ühendkuningriigi rannik (6 –12 meremiili) |
| 1. | Shetlandi saartest ja Fair-Isle’ist ida suunas, Sumburgh Headi tuletornist otse kagu suunas, Skroo tuletornist otse kirde suunas ning Skadani tuletornist otse edela suunas kulgevate joonte vaheline ala |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Ühendkuningriigi rannik (6 –12 meremiili)

1.

Shetlandi saartest ja Fair-Isle’ist ida suunas, Sumburgh Headi tuletornist otse kagu suunas, Skroo tuletornist otse kirde suunas ning Skadani tuletornist otse edela suunas kulgevate joonte vaheline ala

Heeringas

Piiramata

| 2. | Berwick-upon-Tweedist ida suunas, Whitby High tuletornist ida suunas |
| --- | --- |

2.

Berwick-upon-Tweedist ida suunas, Whitby High tuletornist ida suunas

Heeringas

Piiramata

| 3. | North Forelandi tuletornist ida suunas, Dungenessi uuest tuletornist lõuna suunas |
| --- | --- |

3.

North Forelandi tuletornist ida suunas, Dungenessi uuest tuletornist lõuna suunas

Heeringas

Piiramata

| 4. | Vöönd St Kilda ümber |
| --- | --- |

4.

Vöönd St Kilda ümber

Heeringas

Piiramata

Makrell

Piiramata

| 5. | Butt of Lewise tuletornist lääne suunas jooneni, mis kulgeb Butt of Lewise tuletornist punktini 59°30′ põhjalaiust ja 5°45′ läänepikkust |
| --- | --- |

5.

Butt of Lewise tuletornist lääne suunas jooneni, mis kulgeb Butt of Lewise tuletornist punktini 59°30′ põhjalaiust ja 5°45′ läänepikkust

Heeringas

Piiramata

| 6. | North Ronat ja Suliskeri (Sulasgeir) ümbritsev vöönd |
| --- | --- |

6.

North Ronat ja Suliskeri (Sulasgeir) ümbritsev vöönd

Heeringas

Piiramata

D.   Madalmaad

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Ühendkuningriigi rannik (6 –12 meremiili) |
| 1. | Shetlandi saartest ja Fair-Isle’ist ida suunas, Sumburgh Headi tuletornist otse kagu suunas, Skroo tuletornist otse kirde suunas ning Skadani tuletornist otse edela suunas kulgevate joonte vaheline ala |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Ühendkuningriigi rannik (6 –12 meremiili)

1.

Shetlandi saartest ja Fair-Isle’ist ida suunas, Sumburgh Headi tuletornist otse kagu suunas, Skroo tuletornist otse kirde suunas ning Skadani tuletornist otse edela suunas kulgevate joonte vaheline ala

Heeringad

Piiramata

| 2. | Berwick upon Tweedist ida suunas, Flamborough Headist ida suunas |
| --- | --- |

2.

Berwick upon Tweedist ida suunas, Flamborough Headist ida suunas

Heeringad

Piiramata

| 3. | North Forelandist ida suunas, Dungenessi uuest tuletornist lõuna suunas |
| --- | --- |

3.

North Forelandist ida suunas, Dungenessi uuest tuletornist lõuna suunas

Heeringad

Piiramata

E.   Belgia

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Ühendkuningriigi rannik (6 –12 meremiili) |
| 1. | Berwick-upon-Tweedist ida suunas
  Coquet’ saarest ida suunas |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Ühendkuningriigi rannik (6 –12 meremiili)

1.

Berwick-upon-Tweedist ida suunas

Coquet’ saarest ida suunas

Heeringad

Piiramata

| 2. | Cromerist põhja suunas
  North Forelandist ida suunas |
| --- | --- |

2.

Cromerist põhja suunas

North Forelandist ida suunas

Põhjalähedased

Piiramata

| 3. | North Forelandist ida suunas
  Dungenessi uuest tuletornist lõuna suunas |
| --- | --- |

3.

North Forelandist ida suunas

Dungenessi uuest tuletornist lõuna suunas

Põhjalähedased

Piiramata

Heeringas

Piiramata

| 4. | Dungenessi uuest tuletornist lõuna suunas, Selsey Billist lõuna suunas |
| --- | --- |

4.

Dungenessi uuest tuletornist lõuna suunas, Selsey Billist lõuna suunas

Põhjalähedased

Piiramata

| 5. | Straight Pointist kagu suunas, South Bishopist loode suunas |
| --- | --- |

5.

Straight Pointist kagu suunas, South Bishopist loode suunas

Põhjalähedased

Piiramata

2.   Iirimaa Rannikuveed

A.   Prantsusmaa

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Iirimaa rannik (6–12 meremiili) |
| 1. | Erris Headist loode suunas
  Sybil Pointist lääne suunas |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Iirimaa rannik (6–12 meremiili)

1.

Erris Headist loode suunas

Sybil Pointist lääne suunas

Põhjalähedased

Piiramata

Norra salehomaar

Piiramata

| 2. | Mizen Headist lõuna suunas
  Stagsist lõuna suunas |
| --- | --- |

2.

Mizen Headist lõuna suunas

Stagsist lõuna suunas

Põhjalähedased

Piiramata

Norra salehomaar

Piiramata

Makrell

Piiramata

| 3. | Stagsist lõuna suunas
  Corkist lõuna suunas |
| --- | --- |

3.

Stagsist lõuna suunas

Corkist lõuna suunas

Põhjalähedased

Piiramata

Norra salehomaar

Piiramata

Makrell

Piiramata

Heeringas

Piiramata

| 4. | Corkist lõuna suunas, Carnsore Pointist lõuna suunas |
| --- | --- |

4.

Corkist lõuna suunas, Carnsore Pointist lõuna suunas

Kõik liigid

Piiramata

| 5. | Carnsore Pointist lõuna suunas, Haulbowlinest kagu suunas |
| --- | --- |

5.

Carnsore Pointist lõuna suunas, Haulbowlinest kagu suunas

Kõik liigid, välja arvatud karbid

Piiramata

B.   Ühendkuningriik

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Iirimaa rannik (6–12 miili) |
| 1. | Mine Headist lõuna suunas
  Hook Point |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Iirimaa rannik (6–12 miili)

1.

Mine Headist lõuna suunas

Hook Point

Põhjalähedased

Piiramata

Heeringas

Piiramata

Makrell

Piiramata

| 2. | Hook Point
  Carlingford Lough |
| --- | --- |

2.

Hook Point

Carlingford Lough

Põhjalähedased

Piiramata

Heeringas

Piiramata

Makrell

Piiramata

Norra salehomaar

Piiramata

Kammkarplased

Piiramata

C.   Madalmaad

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Iirimaa rannik (6–12 miili) |
| 1. | Stagsist lõuna suunas
  Carnsore Pointist lõuna suunas |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Iirimaa rannik (6–12 miili)

1.

Stagsist lõuna suunas

Carnsore Pointist lõuna suunas

Heeringad

Piiramata

Makrell

Piiramata

D.   Saksamaa

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Iirimaa rannik (6–12 meremiili) |
| 1. | Old Head of Kinsale’ist lõuna suunas
  Carnsore Pointist lõuna suunas |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Iirimaa rannik (6–12 meremiili)

1.

Old Head of Kinsale’ist lõuna suunas

Carnsore Pointist lõuna suunas

Heeringas

Piiramata

| 2. | Corkist lõuna suunas
  Carnsore Pointist lõuna suunas |
| --- | --- |

2.

Corkist lõuna suunas

Carnsore Pointist lõuna suunas

Makrell

Piiramata

E.   Belgia

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Iirimaa rannik (6–12 meremiili) |
| 1. | Corkist lõuna suunas
  Carnsore Pointist lõuna suunas |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Iirimaa rannik (6–12 meremiili)

1.

Corkist lõuna suunas

Carnsore Pointist lõuna suunas

Põhjalähedased

Piiramata

| 2. | Wicklow Headist ida suunas
  Carlingford Lough’ist kagu suunas |
| --- | --- |

2.

Wicklow Headist ida suunas

Carlingford Lough’ist kagu suunas

Põhjalähedased

Piiramata

3.   Belgia Rannikuveed

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| 3–12 meremiili | Madalmaad | Kõik liigid | Piiramata |
| | Prantsusmaa | Heeringas | Piiramata |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

3–12 meremiili

Madalmaad

Kõik liigid

Piiramata

Prantsusmaa

Heeringas

Piiramata

4.   Taani Rannikuveed

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| Põhjamere rannik (Taani ja Saksamaa piirist Hanstholmini)
  (6–12 meremiili) |
| Taani ja Saksamaa piirist Blåvands Hukini | Saksamaa | Lestalised | Piiramata |
| Krevetilised | Piiramata |
| Madalmaad | Lestalised | Piiramata |
| Tursklased | Piiramata |
| Blåvands Hukist Bovbjergini | Belgia | Tursk | Piiramata ainult 1. juunist kuni 31. juulini |
| Kilttursk | Piiramata ainult 1. juunist kuni 31. juulini |
| Saksamaa | Lestalised | Piiramata |
| Madalmaad | Atlandi merilest | Piiramata |
| Harilik merikeel | Piiramata |
| Thyborønist Hanstholmini | Belgia | Merlang | Piiramata ainult 1. juunist kuni 31. juulini |
| Atlandi merilest | Piiramata ainult 1. juunist kuni 31. juulini |
| Saksamaa | Lestalised | Piiramata |
| Kilu | Piiramata |
| Tursk | Piiramata |
| Põhjaatlandi süsikas | Piiramata |
| Kilttursk | Piiramata |
| Makrell | Piiramata |
| Heeringas | Piiramata |
| Merlang | Piiramata |
| Madalmaad | Tursk | Piiramata |
| Atlandi merilest | Piiramata |
| Harilik merikeel | Piiramata |
| Skagerrak
  (Hanstholmist Skagenini)
  (4–12 meremiili) | Belgia | Atlandi merilest | Piiramata ainult 1. juunist kuni 31. juulini |
| Saksamaa | Lestalised | Piiramata |
| Kilu | Piiramata |
| Tursk | Piiramata |
| Põhjaatlandi süsikas | Piiramata |
| Kilttursk | Piiramata |
| Makrell | Piiramata |
| Heeringas | Piiramata |
| Merlang | Piiramata |
| Madalmaad | Tursk | Piiramata |
| Atlandi merilest | Piiramata |
| Harilik merikeel | Piiramata |
| Kattegat
  (3–12 miili) | Saksamaa | Tursk | Piiramata |
| Lestalised | Piiramata |
| Norra salehomaar | Piiramata |
| Heeringas | Piiramata |
| Zeelandist põhja suunas kuni geograafilise laiuseni, mis läbib Forsnæsi tuletorni | Saksamaa | Kilu | Piiramata |
| Läänemeri
  (sealhulgas Suur- ja Väike-Belt, Sund ja Bornholm) (3–12 meremiili) | Saksamaa | Lestalised | Piiramata |
| Tursk | Piiramata |
| Heeringas | Piiramata |
| Kilu | Piiramata |
| Angerjas | Piiramata |
| Lõhe | Piiramata |
| Merlang | Piiramata |
| Makrell | Piiramata |
| Skagerrak
  (4–12 miili) | Rootsi | Kõik liigid | Piiramata |
| Kattegat
  (3–12 miili (1)) | Rootsi | Kõik liigid | Piiramata |
| Läänemeri
  (3–12 miili) | Rootsi | Kõik liigid | Piiramata |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

Põhjamere rannik (Taani ja Saksamaa piirist Hanstholmini)

(6–12 meremiili)

Taani ja Saksamaa piirist Blåvands Hukini

Saksamaa

Lestalised

Piiramata

Krevetilised

Piiramata

Madalmaad

Lestalised

Piiramata

Tursklased

Piiramata

Blåvands Hukist Bovbjergini

Belgia

Tursk

Piiramata ainult 1. juunist kuni 31. juulini

Kilttursk

Piiramata ainult 1. juunist kuni 31. juulini

Saksamaa

Lestalised

Piiramata

Madalmaad

Atlandi merilest

Piiramata

Harilik merikeel

Piiramata

Thyborønist Hanstholmini

Belgia

Merlang

Piiramata ainult 1. juunist kuni 31. juulini

Atlandi merilest

Piiramata ainult 1. juunist kuni 31. juulini

Saksamaa

Lestalised

Piiramata

Kilu

Piiramata

Tursk

Piiramata

Põhjaatlandi süsikas

Piiramata

Kilttursk

Piiramata

Makrell

Piiramata

Heeringas

Piiramata

Merlang

Piiramata

Madalmaad

Tursk

Piiramata

Atlandi merilest

Piiramata

Harilik merikeel

Piiramata

Skagerrak

(Hanstholmist Skagenini)

(4–12 meremiili)

Belgia

Atlandi merilest

Piiramata ainult 1. juunist kuni 31. juulini

Saksamaa

Lestalised

Piiramata

Kilu

Piiramata

Tursk

Piiramata

Põhjaatlandi süsikas

Piiramata

Kilttursk

Piiramata

Makrell

Piiramata

Heeringas

Piiramata

Merlang

Piiramata

Madalmaad

Tursk

Piiramata

Atlandi merilest

Piiramata

Harilik merikeel

Piiramata

Kattegat

(3–12 miili)

Saksamaa

Tursk

Piiramata

Lestalised

Piiramata

Norra salehomaar

Piiramata

Heeringas

Piiramata

Zeelandist põhja suunas kuni geograafilise laiuseni, mis läbib Forsnæsi tuletorni

Saksamaa

Kilu

Piiramata

Läänemeri

(sealhulgas Suur- ja Väike-Belt, Sund ja Bornholm) (3–12 meremiili)

Saksamaa

Lestalised

Piiramata

Tursk

Piiramata

Heeringas

Piiramata

Kilu

Piiramata

Angerjas

Piiramata

Lõhe

Piiramata

Merlang

Piiramata

Makrell

Piiramata

Skagerrak

(4–12 miili)

Rootsi

Kõik liigid

Piiramata

Kattegat

(3–12 miili (1))

Rootsi

Kõik liigid

Piiramata

Läänemeri

(3–12 miili)

Rootsi

Kõik liigid

Piiramata

5.   Saksamaa Rannikuveed

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| Põhjamere rannik
  (3–12 meremiili)
  kogu rannik | Taani | Põhjalähedased | Piiramata |
| Kilu | Piiramata |
| Tobiad | Piiramata |
| Madalmaad | Põhjalähedased | Piiramata |
| Krevetilised | Piiramata |
| Taani ja Saksamaa piirist kuni Amrumi põhjatipuni, 54°43′ põhjalaiust | Taani | Krevetilised | Piiramata |
| Helgolandi ümbritsev vöönd | Ühendkuningriik | Tursk | Piiramata |
| Atlandi merilest | Piiramata |
| Läänemere rannik
  (3–12 miili) | Taani | Tursk | Piiramata |
| Atlandi merilest | Piiramata |
| Heeringas | Piiramata |
| Kilu | Piiramata |
| Angerjas | Piiramata |
| Merlang | Piiramata |
| Makrell | Piiramata |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

Põhjamere rannik

(3–12 meremiili)

kogu rannik

Taani

Põhjalähedased

Piiramata

Kilu

Piiramata

Tobiad

Piiramata

Madalmaad

Põhjalähedased

Piiramata

Krevetilised

Piiramata

Taani ja Saksamaa piirist kuni Amrumi põhjatipuni, 54°43′ põhjalaiust

Taani

Krevetilised

Piiramata

Helgolandi ümbritsev vöönd

Ühendkuningriik

Tursk

Piiramata

Atlandi merilest

Piiramata

Läänemere rannik

(3–12 miili)

Taani

Tursk

Piiramata

Atlandi merilest

Piiramata

Heeringas

Piiramata

Kilu

Piiramata

Angerjas

Piiramata

Merlang

Piiramata

Makrell

Piiramata

6.   Prantsusmaa ja Ülemeredepartemangude Rannikuveed

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| Kirde-Atlandi rannik (6–12 meremiili) |
| Belgia ja Prantsusmaa piirist Manche’i departemangu idapiirini (Vire-Grandcamp les Bainsi estuaar 49°23′30′′ N ja 1°2′ WNNE) | Belgia | Põhjalähedased | Piiramata |
| Kammkarplased | Piiramata |
| Madalmaad | Kõik liigid | Piiramata |
| Dunkerque'ist (2°20′ idapikkust) kuni Cap d’Antiferini (0°10′ idapikkust) | Saksamaa | Heeringas | Piiramata ainult 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini |
| Belgia ja Prantsusmaa piirist lääne suunas Cap d’Alprech’ini (50°42′30′′ põhjalaiust ja 1°33′30′′ idapikkust) | Ühend- kuningriik | Heeringas | Piiramata |
| Atlandi rannik (6–12 meremiili) | | | |
| Hispaania ja Prantsusmaa piirist kuni 46°08′ põhjalaiuseni | Hispaania | Anšoovis | Spetsialiseeritud püük, piiramata ainult 1. märtsist 30. juunini |
| Elussöödapüük ainult 1. juulist kuni 31. oktoobrini |
| Sardiin | Piiramata ainult 1. jaanuarist 28. veebruarini ja 1. juulist 31. detsembrini |
| Peale selle peab eespool nimetatud liikidega seotud püügitegevus toimuma vastavalt 1984. aasta püügitegevusekorraldusele ja normidele |
| Vahemere rannik (6–12 meremiili) | | | |
| Hispaania piirist Cap Leucateni | Hispaania | Kõik liigid | Piiramata |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

Kirde-Atlandi rannik (6–12 meremiili)

Belgia ja Prantsusmaa piirist Manche’i departemangu idapiirini (Vire-Grandcamp les Bainsi estuaar 49°23′30′′ N ja 1°2′ WNNE)

Belgia

Põhjalähedased

Piiramata

Kammkarplased

Piiramata

Madalmaad

Kõik liigid

Piiramata

Dunkerque'ist (2°20′ idapikkust) kuni Cap d’Antiferini (0°10′ idapikkust)

Saksamaa

Heeringas

Piiramata ainult 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini

Belgia ja Prantsusmaa piirist lääne suunas Cap d’Alprech’ini (50°42′30′′ põhjalaiust ja 1°33′30′′ idapikkust)

Ühend- kuningriik

Heeringas

Piiramata

Atlandi rannik (6–12 meremiili)

Hispaania ja Prantsusmaa piirist kuni 46°08′ põhjalaiuseni

Hispaania

Anšoovis

Spetsialiseeritud püük, piiramata ainult 1. märtsist 30. juunini

Elussöödapüük ainult 1. juulist kuni 31. oktoobrini

Sardiin

Piiramata ainult 1. jaanuarist 28. veebruarini ja 1. juulist 31. detsembrini

Peale selle peab eespool nimetatud liikidega seotud püügitegevus toimuma vastavalt 1984. aasta püügitegevusekorraldusele ja normidele

Vahemere rannik (6–12 meremiili)

Hispaania piirist Cap Leucateni

Hispaania

Kõik liigid

Piiramata

7.   Hispaania Rannikuveed

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| Atlandi rannik (6–12 meremiili) |
| Prantsusmaa ja Hispaania piirist Cap Mayori tuletornini (3°47′ läänepikkust) | Prantsusmaa | Pelaagilised | Piiramata vastavalt 1984. aasta püügikorraldusele ja normidele |
| Vahemere rannik (6–12 meremiili) | | | |
| Prantsusmaa piirist Cap Creusini | Prantsusmaa | Kõik liigid | Piiramata |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

Atlandi rannik (6–12 meremiili)

Prantsusmaa ja Hispaania piirist Cap Mayori tuletornini (3°47′ läänepikkust)

Prantsusmaa

Pelaagilised

Piiramata vastavalt 1984. aasta püügikorraldusele ja normidele

Vahemere rannik (6–12 meremiili)

Prantsusmaa piirist Cap Creusini

Prantsusmaa

Kõik liigid

Piiramata

8.   Horvaatia Rannikuveed
   (2)

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| 12 miili, mis on piiratud Horvaatia suveräänsete õiguste alla kuuluva merepiirkonnaga, mis asub põhja suunas 45 kraadi ja 10 minutit põhjalaiuskraadi Istra läänerannikut pidi Horvaatia territoriaalmere välispiirist, kus see laiuskraad puudutab maismaad Istra läänerannikul (Grgatov rt Funtana neem) | Sloveenia | Põhjalähedased ja väikesed pealaagilised liigid, sealhulgas sardiin ja anšoovis | 100 tonni maksimaalselt 25 kalalaeva kohta, sealhulgas 5 traalnootadega varustatud kalalaeva |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

12 miili, mis on piiratud Horvaatia suveräänsete õiguste alla kuuluva merepiirkonnaga, mis asub põhja suunas 45 kraadi ja 10 minutit põhjalaiuskraadi Istra läänerannikut pidi Horvaatia territoriaalmere välispiirist, kus see laiuskraad puudutab maismaad Istra läänerannikul (Grgatov rt Funtana neem)

Sloveenia

Põhjalähedased ja väikesed pealaagilised liigid, sealhulgas sardiin ja anšoovis

100 tonni maksimaalselt 25 kalalaeva kohta, sealhulgas 5 traalnootadega varustatud kalalaeva

9.   Madalmaade Rannikuveed

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| (3–12 meremiili) kogu rannik | Belgia | Kõik liigid | Piiramata |
| Taani | Põhjalähedased | Piiramata |
| Kilu | Piiramata |
| Tobiad | Piiramata |
| Harilik stauriid | Piiramata |
| Saksamaa | Tursk | Piiramata |
| Krevetilised | Piiramata |
| (6–12 meremiili) kogu rannik | Prantsusmaa | Kõik liigid | Piiramata |
| Texeli lõunatipust lääne suunas Madalmaade ja Saksamaa piirini | Ühend- kuningriik | Põhjalähedased | Piiramata |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

(3–12 meremiili) kogu rannik

Belgia

Kõik liigid

Piiramata

Taani

Põhjalähedased

Piiramata

Kilu

Piiramata

Tobiad

Piiramata

Harilik stauriid

Piiramata

Saksamaa

Tursk

Piiramata

Krevetilised

Piiramata

(6–12 meremiili) kogu rannik

Prantsusmaa

Kõik liigid

Piiramata

Texeli lõunatipust lääne suunas Madalmaade ja Saksamaa piirini

Ühend- kuningriik

Põhjalähedased

Piiramata

10.   Sloveenia Rannikuveed
   (3)

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| 12 miili, mis on piiratud Sloveenia suveräänsete õiguste alla kuuluva merepiirkonnaga, mis asub põhja suunas 45 kraadi ja 10 minutit põhjalaiuskraadi Istra läänerannikut pidi Horvaatia territoriaalmere välispiirist, kus see laiuskraad puudutab maismaad Istra läänerannikul (Grgatov rt Funtana neem) | Horvaatia | Põhjalähedased ja väikesed pealaagilised liigid, sealhulgas sardiin ja anšoovis | 100 tonni maksimaalselt 25 kalalaeva kohta, sealhulgas 5 traalnootadega varustatud kalalaeva |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

12 miili, mis on piiratud Sloveenia suveräänsete õiguste alla kuuluva merepiirkonnaga, mis asub põhja suunas 45 kraadi ja 10 minutit põhjalaiuskraadi Istra läänerannikut pidi Horvaatia territoriaalmere välispiirist, kus see laiuskraad puudutab maismaad Istra läänerannikul (Grgatov rt Funtana neem)

Horvaatia

Põhjalähedased ja väikesed pealaagilised liigid, sealhulgas sardiin ja anšoovis

100 tonni maksimaalselt 25 kalalaeva kohta, sealhulgas 5 traalnootadega varustatud kalalaeva

11.   Soome Rannikuveed

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| Läänemeri (4–12 miili) (4) | Rootsi | Kõik liigid | Piiramata |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

Läänemeri (4–12 miili) (4)

Rootsi

Kõik liigid

Piiramata

12.   Rootsi Rannikuveed

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| Skagerrak (4–12 meremiili) | Taani | Kõik liigid | Piiramata |
| Kattegat (3–12 miili (5)) | Taani | Kõik liigid | Piiramata |
| Läänemeri (4–12 miili) | Taani | Kõik liigid | Piiramata |
| Soome | Kõik liigid | Piiramata |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

Skagerrak (4–12 meremiili)

Taani

Kõik liigid

Piiramata

Kattegat (3–12 miili (5))

Taani

Kõik liigid

Piiramata

Läänemeri (4–12 miili)

Taani

Kõik liigid

Piiramata

Soome

Kõik liigid

Piiramata

---

(1)  Mõõdetuna rannajoonest.

(2)  Ülalnimetatud režiimi kohaldatakse alates Stockholmis 4. novembril 2009 Sloveenia Vabariigi valitsuse ja Horvaatia Vabariigi valitsuse vahel allkirjastatud arbitraažikokkuleppest tuleneva vahekohtuotsuse täielikust rakendamisest.

(3)  Ülalnimetatud režiimi kohaldatakse alates Stockholmis 4. novembril 2009 Sloveenia Vabariigi valitsuse ja Horvaatia Vabariigi valitsuse vahel allkirjastatud arbitraažikokkuleppest tuleneva vahekohtuotsuse täielikust rakendamisest.

(4)  3–12 miili Bogskäri saarte ümber.

(5)  Mõõdetuna rannajoonest.

---

II LISA

PÜÜGIVÕIMSUSE ÜLEMPIIRID

| Liikmesriik | Püügivõimsuse ülempiirid |
| --- | --- |
| GT | kW |
| Belgia | 18 962 | 51 586 |
| Bulgaaria | 7 250 | 62 708 |
| Taani | 88 762 | 313 333 |
| Saksamaa | 71 117 | 167 078 |
| Eesti | 21 677 | 52 566 |
| Iirimaa | 77 568 | 210 083 |
| Kreeka | 84 123 | 469 061 |
| Hispaania (sealhulgas äärepoolseimad piirkonnad) | 423 550 | 964 826 |
| Prantsusmaa (sealhulgas äärepoolseimad piirkonnad) | 214 282 | 1 166 328 |
| Horvaatia | 53 452 | 426 064 |
| Itaalia | 173 506 | 1 070 028 |
| Küpros | 11 021 | 47 803 |
| Läti | 46 418 | 58 496 |
| Leedu | 73 489 | 73 516 |
| Malta | 14 965 | 95 776 |
| Madalmaad | 166 859 | 350 736 |
| Poola | 38 270 | 90 650 |
| Portugal (sealhulgas äärepoolseimad piirkonnad) | 114 549 | 386 539 |
| Rumeenia | 1 908 | 6 356 |
| Sloveenia | 675 | 8 867 |
| Soome | 18 066 | 181 717 |
| Rootsi | 43 386 | 210 829 |
| Ühendkuningriik | 231 106 | 909 141 |

Liikmesriik

Püügivõimsuse ülempiirid

GT

kW

Belgia

18 962

51 586

Bulgaaria

7 250

62 708

Taani

88 762

313 333

Saksamaa

71 117

167 078

Eesti

21 677

52 566

Iirimaa

77 568

210 083

Kreeka

84 123

469 061

Hispaania (sealhulgas äärepoolseimad piirkonnad)

423 550

964 826

Prantsusmaa (sealhulgas äärepoolseimad piirkonnad)

214 282

1 166 328

Horvaatia

53 452

426 064

Itaalia

173 506

1 070 028

Küpros

11 021

47 803

Läti

46 418

58 496

Leedu

73 489

73 516

Malta

14 965

95 776

Madalmaad

166 859

350 736

Poola

38 270

90 650

Portugal (sealhulgas äärepoolseimad piirkonnad)

114 549

386 539

Rumeenia

1 908

6 356

Sloveenia

675

8 867

Soome

18 066

181 717

Rootsi

43 386

210 829

Ühendkuningriik

231 106

909 141

| Liidu äärepoolseimad piirkonnad | Püügivõimsuse ülempiirid |
| --- | --- |
| GT | kW |
| Hispaania |
| Kanaari saared: L (1) < 12 m. liidu veed | 2 617 | 20 863 |
| Kanaari saared: L > 12 m. liidu veed | 3 059 | 10 364 |
| Kanaari saared: L > 12 m. Rahvusvahelised ja kolmandate riikide veed | 28 823 | 45 593 |
| Prantsusmaa |
| Reunioni saar: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L < 12 m | 1 050 | 19 320 |
| Reunioni saar: pelaagilised liigid. L > 12 m | 10 002 | 31 465 |
| Prantsuse Guyana: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L < 12 m | 903 | 11 644 |
| Prantsuse Guyana: krevetipüügilaevad | 7 560 | 19 726 |
| Prantsuse Guyana: pelaagilised liigid. Avamerelaevad | 3 500 | 5 000 |
| Martinique: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L < 12 m | 5 409 | 142 116 |
| Martinique: pelaagilised liigid. L > 12 m | 1 046 | 3 294 |
| Guadeloupe: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L < 12 m | 6 188 | 162 590 |
| Guadeloupe: pelaagilised liigid. L > 12 m | 500 | 1 750 |
| Portugal |
| Madeira: põhjalähedased liigid. L < 12 m | 604 | 3 969 |
| Madeira: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L > 12 m | 4 114 | 12 734 |
| Madeira: pelaagilised liigid. Seinnoot. L > 12 m | 181 | 777 |
| Assoorid: põhjalähedased liigid. L < 12 m | 2 617 | 29 870 |
| Assoorid: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L > 12 m | 12 979 | 25 721 |

Liidu äärepoolseimad piirkonnad

Püügivõimsuse ülempiirid

GT

kW

Hispaania

Kanaari saared: L (1) < 12 m. liidu veed

2 617

20 863

Kanaari saared: L > 12 m. liidu veed

3 059

10 364

Kanaari saared: L > 12 m. Rahvusvahelised ja kolmandate riikide veed

28 823

45 593

Prantsusmaa

Reunioni saar: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L < 12 m

1 050

19 320

Reunioni saar: pelaagilised liigid. L > 12 m

10 002

31 465

Prantsuse Guyana: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L < 12 m

903

11 644

Prantsuse Guyana: krevetipüügilaevad

7 560

19 726

Prantsuse Guyana: pelaagilised liigid. Avamerelaevad

3 500

5 000

Martinique: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L < 12 m

5 409

142 116

Martinique: pelaagilised liigid. L > 12 m

1 046

3 294

Guadeloupe: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L < 12 m

6 188

162 590

Guadeloupe: pelaagilised liigid. L > 12 m

500

1 750

Portugal

Madeira: põhjalähedased liigid. L < 12 m

604

3 969

Madeira: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L > 12 m

4 114

12 734

Madeira: pelaagilised liigid. Seinnoot. L > 12 m

181

777

Assoorid: põhjalähedased liigid. L < 12 m

2 617

29 870

Assoorid: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L > 12 m

12 979

25 721

---

(1)  L tähendab laeva kogupikkust.

---

III LISA

NÕUANDEKOMISJONID

1.   Nõuandekomisjoni nimi ja pädevusvaldkond

| Nimi | Pädevusvaldkond |
| --- | --- |
| Läänemeri | ICESi IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonnad |
| Must meri | GFCMi geograafiline allpiirkond vastavalt resolutsioonile GFCM/33/2009/2 |
| Vahemeri | Vahemere vetes joonest 5°36′ läänepikkust ida pool |
| Põhjameri | ICESi IV ja IIIa püügipiirkonnad |
| Loodepiirkonna veed | ICESi V (välja arvatud Va ja üksnes Vb liidu veed), VI ja VII püügipiirkonnad |
| Edelapiirkonna veed | ICESi VIII, IX ja X (Assooride ümber olevad veed) püügipiirkonnad ja CECAFi püügipiirkonnad 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 (Madeira ja Kanaari saarte ümber olevad veed) |
| Äärepoolseimad piirkonnad | Liidu veed äärepoolseimate piirkondade ümber, millele on osutatud ELi toimimise lepingu artikli 349 esimeses lõigus ja mis on jaotatud kolmeks merebasseiniks: Atlandi ookeani lääneosa, Atlandi ookeani idaosa ja India ookean |
| Pelaagilised varud (putassuu, makrell, harilik stauriid, heeringas, hirvkala) | Kõik geograafilised piirkonnad, välja arvatud Läänemeri ja Vahemeri |
| Avamere/kaugpüügilaevastik | Kõik muud veed peale liidu vete |
| Vesiviljelus | Vesiviljelus artiklis 4 määratletud tähenduses |
| Turud | Kõik turupiirkonnad |

Nimi

Pädevusvaldkond

Läänemeri

ICESi IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonnad

Must meri

GFCMi geograafiline allpiirkond vastavalt resolutsioonile GFCM/33/2009/2

Vahemeri

Vahemere vetes joonest 5°36′ läänepikkust ida pool

Põhjameri

ICESi IV ja IIIa püügipiirkonnad

Loodepiirkonna veed

ICESi V (välja arvatud Va ja üksnes Vb liidu veed), VI ja VII püügipiirkonnad

Edelapiirkonna veed

ICESi VIII, IX ja X (Assooride ümber olevad veed) püügipiirkonnad ja CECAFi püügipiirkonnad 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 (Madeira ja Kanaari saarte ümber olevad veed)

Äärepoolseimad piirkonnad

Liidu veed äärepoolseimate piirkondade ümber, millele on osutatud ELi toimimise lepingu artikli 349 esimeses lõigus ja mis on jaotatud kolmeks merebasseiniks: Atlandi ookeani lääneosa, Atlandi ookeani idaosa ja India ookean

Pelaagilised varud (putassuu, makrell, harilik stauriid, heeringas, hirvkala)

Kõik geograafilised piirkonnad, välja arvatud Läänemeri ja Vahemeri

Avamere/kaugpüügilaevastik

Kõik muud veed peale liidu vete

Vesiviljelus

Vesiviljelus artiklis 4 määratletud tähenduses

Turud

Kõik turupiirkonnad

2.   Nõuandekomisjoni toimimine ja rahastamine

| a) | Üldkogul ja täitevkomitees antakse 60 % kohtadest kalurite ja vesiviljeluse nõuandekomisjoni puhul vesiviljelussektoris tegutsevate käitajate esindajatele ning töötlemis- ja turustamissektori esindajatele, ning 40 % kohtadest muude ühisest kalanduspoliitikast mõjutatud huvirühmade esindajatele, näiteks keskkonnaorganisatsioonidele ja tarbijarühmadele. |
| --- | --- |

a)

Üldkogul ja täitevkomitees antakse 60 % kohtadest kalurite ja vesiviljeluse nõuandekomisjoni puhul vesiviljelussektoris tegutsevate käitajate esindajatele ning töötlemis- ja turustamissektori esindajatele, ning 40 % kohtadest muude ühisest kalanduspoliitikast mõjutatud huvirühmade esindajatele, näiteks keskkonnaorganisatsioonidele ja tarbijarühmadele.

| b) | Igast asjaomasest liikmesriigist peab vähemalt üks püügi alasektori esindaja olema täitevkomitee liige, välja arvatud vesiviljeluse nõuandekomisjoni ja turgude nõuandekomisjoni puhul. |
| --- | --- |

b)

Igast asjaomasest liikmesriigist peab vähemalt üks püügi alasektori esindaja olema täitevkomitee liige, välja arvatud vesiviljeluse nõuandekomisjoni ja turgude nõuandekomisjoni puhul.

| c) | Täitevkomitee liikmed võtavad soovitused võimaluse korral vastu konsensuse alusel. Kui konsensust ei saavutata, lisatakse liikmete poolt esitatud eriarvamused soovitustele, mis võetakse vastu kohalolevate ja hääletavate liikmete häälteenamusega. |
| --- | --- |

c)

Täitevkomitee liikmed võtavad soovitused võimaluse korral vastu konsensuse alusel. Kui konsensust ei saavutata, lisatakse liikmete poolt esitatud eriarvamused soovitustele, mis võetakse vastu kohalolevate ja hääletavate liikmete häälteenamusega.

| d) | Iga nõuandekomisjon määrab konsensuse alusel esimehe. Esimees tegutseb erapooletult. |
| --- | --- |

d)

Iga nõuandekomisjon määrab konsensuse alusel esimehe. Esimees tegutseb erapooletult.

| e) | Iga nõuandekomisjon võtab vastu meetmed, mis on vajalikud läbipaistvuse ja kõigi avaldatud arvamuste arvessevõtmise tagamiseks. |
| --- | --- |

e)

Iga nõuandekomisjon võtab vastu meetmed, mis on vajalikud läbipaistvuse ja kõigi avaldatud arvamuste arvessevõtmise tagamiseks.

| f) | Täitevkomitee poolt vastu võetud soovitused tuleb viivitamata edastada üldkogule, komisjonile, asjaomastele liikmesriikidele ja taotluse alusel üldsuse esindajatele. |
| --- | --- |

f)

Täitevkomitee poolt vastu võetud soovitused tuleb viivitamata edastada üldkogule, komisjonile, asjaomastele liikmesriikidele ja taotluse alusel üldsuse esindajatele.

| g) | Üldkogu koosolekud on avalikud. Täitevkomitee koosolekud on avalikud, kui erandjuhtudel ei otsustata täitevkomitee häälteenamusega teisiti. |
| --- | --- |

g)

Üldkogu koosolekud on avalikud. Täitevkomitee koosolekud on avalikud, kui erandjuhtudel ei otsustata täitevkomitee häälteenamusega teisiti.

| h) | Kalandussektorit ja muid huvigruppe esindavad Euroopa ja siseriiklikud organisatsioonid võivad teha asjaomastele liikmesriikidele ettepanekuid liikmete kohta. Asjaomased liikmesriigid lepivad kokku üldkogu liikmetes. |
| --- | --- |

h)

Kalandussektorit ja muid huvigruppe esindavad Euroopa ja siseriiklikud organisatsioonid võivad teha asjaomastele liikmesriikidele ettepanekuid liikmete kohta. Asjaomased liikmesriigid lepivad kokku üldkogu liikmetes.

| i) | Nende riiklike ja piirkondlike haldusorganite esindajatel, kellel on asjaomases piirkonnas kalandusega seotud huve, ja liikmesriikide teaduslike ja kalanduse uurimisinstituutide ning komisjoni nõustavate rahvusvaheliste teadusasutuste teadlastel on õigus osaleda nõuandekomisjoni koosolekutel aktiivsete vaatlejatena. Kutsuda võib ka muid pädevaid teadlasi. |
| --- | --- |

i)

Nende riiklike ja piirkondlike haldusorganite esindajatel, kellel on asjaomases piirkonnas kalandusega seotud huve, ja liikmesriikide teaduslike ja kalanduse uurimisinstituutide ning komisjoni nõustavate rahvusvaheliste teadusasutuste teadlastel on õigus osaleda nõuandekomisjoni koosolekutel aktiivsete vaatlejatena. Kutsuda võib ka muid pädevaid teadlasi.

| j) | Nõuandekomisjonide koosolekutel võivad aktiivsete vaatlejatena osaleda Euroopa Parlamendi ja komisjoni esindajad. |
| --- | --- |

j)

Nõuandekomisjonide koosolekutel võivad aktiivsete vaatlejatena osaleda Euroopa Parlamendi ja komisjoni esindajad.

| k) | Selliste kolmandate riikide kalandussektori ja muude huvirühmade esindajaid, kaasa arvatud piirkondlike kalandusorganisatsioonide esindajaid, kellel on kalandushuvid nõuandekomisjoni haldusalasse kuuluval alal või püügipiirkonnas, võib kutsuda osalema aktiivsete vaatlejatena, kui arutatakse neid puudutavaid küsimusi. |
| --- | --- |

k)

Selliste kolmandate riikide kalandussektori ja muude huvirühmade esindajaid, kaasa arvatud piirkondlike kalandusorganisatsioonide esindajaid, kellel on kalandushuvid nõuandekomisjoni haldusalasse kuuluval alal või püügipiirkonnas, võib kutsuda osalema aktiivsete vaatlejatena, kui arutatakse neid puudutavaid küsimusi.

| l) | Euroopa üldistes huvides tegutsevate asutustena võivad nõuandekomisjonid taotleda liidu finantsabi. |
| --- | --- |

l)

Euroopa üldistes huvides tegutsevate asutustena võivad nõuandekomisjonid taotleda liidu finantsabi.

| m) | Komisjon sõlmib iga nõuandekomisjoniga toetuslepingu nende tegevuskulude, sealhulgas suulise ja kirjaliku tõlke kulude katmiseks. |
| --- | --- |

m)

Komisjon sõlmib iga nõuandekomisjoniga toetuslepingu nende tegevuskulude, sealhulgas suulise ja kirjaliku tõlke kulude katmiseks.

| n) | Komisjon võib teostada kõiki kontrolle, mida ta vajalikuks peab, et tagada nõuandekomisjonidele määratud ülesannete täitmine. |
| --- | --- |

n)

Komisjon võib teostada kõiki kontrolle, mida ta vajalikuks peab, et tagada nõuandekomisjonidele määratud ülesannete täitmine.

| o) | Iga nõuandekomisjon edastab igal aastal oma eelarve ja aruande oma tegevuse kohta komisjonile ja asjaomastele liikmesriikidele. |
| --- | --- |

o)

Iga nõuandekomisjon edastab igal aastal oma eelarve ja aruande oma tegevuse kohta komisjonile ja asjaomastele liikmesriikidele.

| p) | Komisjon või kontrollikoda võivad igal ajal korraldada auditeerimise, mille viivad läbi kas komisjoni või kontrollikoja talitused või nende poolt valitud kolmas isik. |
| --- | --- |

p)

Komisjon või kontrollikoda võivad igal ajal korraldada auditeerimise, mille viivad läbi kas komisjoni või kontrollikoja talitused või nende poolt valitud kolmas isik.

| q) | Iga nõuandekomisjon määrab sertifitseeritud audiitori ajavahemikuks, mille jooksul saab kõnealune nõuandekomisjon toetust liidu fondidest. |
| --- | --- |

q)

Iga nõuandekomisjon määrab sertifitseeritud audiitori ajavahemikuks, mille jooksul saab kõnealune nõuandekomisjon toetust liidu fondidest.

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSTE KAVAND

I.   SISSEJUHATUS

Euroopa Komisjon võttis 13. juulil 2011 vastu ühist kalanduspoliitikat käsitleva uue algmääruse ettepaneku.

| a) | Pärast 2012. aasta märtsis, aprillis ja mais korraldatud kolme poliitilist mõttevahetust jõudis põllumajanduse ja kalanduse nõukogu 12. juunil 2012 kokkuleppele osalise üldise lähenemisviisi suhtes, (1) mis viimistleti nõukogu 26. veebruari 2013. aasta istungil, eelkõige tagasiheitekeelu rakendamise ja sellega seotud sätete osas (artiklid 15 ja 16) (2). |
| --- | --- |

a)

Pärast 2012. aasta märtsis, aprillis ja mais korraldatud kolme poliitilist mõttevahetust jõudis põllumajanduse ja kalanduse nõukogu 12. juunil 2012 kokkuleppele osalise üldise lähenemisviisi suhtes, (1) mis viimistleti nõukogu 26. veebruari 2013. aasta istungil, eelkõige tagasiheitekeelu rakendamise ja sellega seotud sätete osas (artiklid 15 ja 16) (2).

Euroopa Parlament hääletas oma esimese lugemise seisukoha üle 6. veebruaril 2013 (3).

Pärast hääletamist Euroopa Parlamendis toimusid läbirääkimised Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eesmärgiga saavutada ettepaneku suhtes kokkulepe. Otsustavad mitteametlikud kolmepoolsed kohtumised korraldati 28.–29. mail 2013 ja viimane mitteametlik tehniline koosolek korraldati 7. juunil 2013. Seejärel kinnitas kokkuleppe alaliste esindajate komitee 14. juunil 2013 ning Euroopa Parlamendi kalanduskomisjon 18. juunil 2013 ja nõukogu 15. juulil 2013.

Võttes arvesse eespool nimetatud kokkulepet ja sellele järgnevat õiguskeelelist viimistlemist, kutsutakse nõukogu üles võtma 17. oktoobri 2013. aasta istungil (põllumajandus ja kalandus) vastu nõukogu esimese lugemise seisukoht Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 294 sätestatud seadusandliku tavamenetluse kohaselt.

Töö käigus võttis nõukogu nõuetekohaselt arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee arvamust, mis esitati vastavalt 28. märtsil 2012 ja 4. mail 2012 (4).

II.   EESMÄRK

Ettepanek on osa 2011. aasta juuli reformipaketist (mis on seotud ettepanekuga, mis käsitleb uut ühist turukorraldust ja ühise kalanduspoliitika läbivaadatud välismõõdet) ja seda tuleb vaadelda koos ettepanekuga uue Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, mille komisjon võttis vastu 2. detsembril 2011. Ettepaneku üldeesmärk on tagada selline kalapüük ja vesiviljelus, mis loob pikaks ajaks jätkusuutlikud keskkonna-, majandus- ja sotsiaalsed tingimused ning toetab toiduvarude kättesaadavust.

Komisjoni ettepaneku olulised uued elemendid on järgmised:

| — | kalavarude majandamine maksimaalse jätkusuutliku saagikusega on õiguslik kohustus (hiljemalt 2015. aastal kõikide varude suhtes); |
| --- | --- |

—

kalavarude majandamine maksimaalse jätkusuutliku saagikusega on õiguslik kohustus (hiljemalt 2015. aastal kõikide varude suhtes);

| — | piirkondlikud liikmesriikide rakendusotsused liidu mitmeaastaste kavade alusel või tehniliste meetmete raamistikus; |
| --- | --- |

—

piirkondlikud liikmesriikide rakendusotsused liidu mitmeaastaste kavade alusel või tehniliste meetmete raamistikus;

| — | tagasiheite keelustamine (kvootidest ja alammõõtudest sõltumatu lossimiskohustus, tegevuse keelustamine ebapiisava kvoodi alusel, kvooti ületava saagiga seotud turustamisstandardid); |
| --- | --- |

—

tagasiheite keelustamine (kvootidest ja alammõõtudest sõltumatu lossimiskohustus, tegevuse keelustamine ebapiisava kvoodi alusel, kvooti ületava saagiga seotud turustamisstandardid);

| — | ülekantavad püügikontsessioonid, mis vastavad kalapüügivõimalustele. |
| --- | --- |

—

ülekantavad püügikontsessioonid, mis vastavad kalapüügivõimalustele.

III.   NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS

A)   Üldised märkused

Euroopa Parlament ja nõukogu on pidanud komisjoni ettepaneku alusel läbirääkimisi, eesmärgiga saavutada kokkulepe nõukogu esimese lugemise seisukoha vastuvõtmise etapis. Nõukogu seisukoha tekst kajastab täiel määral kahe kaasseadusandja vahel saavutatud kompromissi.

B)   Peamised küsimused

Nõukogu esimese lugemise seisukohas kajastuva kompromissi põhielemendid on järgmised:

a)   Üldsätted

Euroopa Parlament nõustus nõukogu ettepanekuga viia üldised ja konkreetsed eesmärgid ühe artikli alla (artikkel 2). Eesmärkide raames on vaja leida kompromiss eelkõige järgmise suhtes: mõiste ja ajakava (et alustada kalavarude majandamist kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikusega), kogu merekeskkonna säilitamine, tagasiheite kaotamine ja püügivõimsuse kohandamine. Kõige keerulisem oli leida kompromissi maksimaalse jätkusuutliku saagikuse suhtes. Selles rõhutatakse, et nimetatud majandamise kontseptsiooni rakendamine on etapiviisiline, kuid kindla ajakavaga protsess, ning täpsustatakse, et peamine majandamise parameeter on kalavarude püügi kaudu avalduv kasutamise määr.

Mõistete osas keskenduti kompromissis järgmisele: „ökosüsteemipõhine lähenemisviis kalavarude majandamisele”, „väikese mõjuga kalapüük”, „kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõt” ja „lubatud kogupüügi ülejääk” ning „säästva kalanduse partnerluslepingud”. Euroopa Parlament kiitis heaks nõukogu määratletud uued mõisted „tagasiheide” ja „otsese majandamishuviga liikmesriigid”, mis on seotud asjaomase liikmeriikide rühmaga, kes tegeleb nn „piirkondadeks jaotamisega”, ning nõukogu kiitis heaks Euroopa Parlamendi määratletud uued mõisted „ohututes bioloogilistes piirides kalavarud”, „väikese mõjuga kalapüük” (väikese muudatusega), „selektiivne kalapüük” (väikese muudatusega) ja „laevastike koosseisu arvamine”.

b)   Juurdepääs vetele

Euroopa Parlament nõustus äärepoolseimate piirkondade kohalike laevastike eeliskohtlemise laiendamisega kõigile äärepoolseimatele piirkondadele (artikli 5 lõige 3). Nõukogu nõustus olemasolevate bioloogiliselt tundlike piirkondade eraldi ära märkimisega ja neile lisatoetuse andmisega, mida parlament käsitas juurdepääsu tingimustena; see säte viidi üle kaitsemeetmeid käsitlevate sätete hulka (artikkel 8).

c)   Kaitsemeetmed

Parlament ja nõukogu leidsid kompromissi uue artikli suhtes kaitsemeetmeid puudutavate üldsätete kohta, mida kumbki institutsioon pidas asjakohaseks. Euroopa Parlamendil õnnestus lisada teksti terve rida spetsifikatsioone kaitse- ja tehniliste meetmete loetelude kohta, samas nõukogu suutis säilitada oma seisukoha, et tehnilisi meetmeid tuleks pidada kaitsemeetmete alarühmaks. Nõukogu nõustus (ehkki mõnede muudatustega) Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuga kalavarude taastamise piirkondade kohta (artikkel 8). Selle asemel, et anda liikmesriikidele õigus rajada need piirkonnad, lepiti kokku liidu meetmete loomises liikmesriikide vahelise piirkondliku koostöö alusel; riiklikud meetmed on jätkuvalt võimalikud erisätete alusel, milles käsitletakse liikmesriikide oma laevu ja 12 miili laiust vööndit (artiklid 19 ja 20).

Osalised leppisid kokku mitmeaastaseid kavasid käsitlevate sätete ratsionaliseerimises, sidudes need maksimaalse jätkusuutliku saagikuse mõistega, kasutades erisätet „mitme liigiga püügipiirkondade” jaoks, ja tagasiheite keelustamisega.

Raskelt saavutati kompromiss uue artikli suhtes, milles käsitletakse kaitsemeetmeid, et täita keskkonnadirektiivide kohaseid kohustusi (artikkel 11). Euroopa Parlament toetas edukalt komisjoni seisukohta kehtestada delegeeritud õigusaktid, kui neid meetmeid on vaja vastu võtta liidu tasandil, samas nõukogu sai täpsustada selle sätte reguleerimisala ja lisada menetluse, mis tagab nende meetmete väljatöötamise piirkonnapõhise koostöö raames liikmesriikide poolt, juhul kui hõlmatud on rohkem kui üks liikmesriik. Nõukogu nõustus Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuga, milles käsitletakse liikmesriigi volituste jätkumist seoses hädaolukorras võetavate meetmetega (artikkel 13a).

Kompromissi kõige keerulisem osa puudutas artikleid 15 ja 16, mis on seotud lossimise kohustuse ja kalapüügivõimalustega. Nõukogu pidi loobuma paindlikkusmehhanismide mõnedest elementidest, mis ta oli kavandanud selle kohustuse rakendamiseks, või nende ulatust vähendama, samas Euroopa Parlament nõustus suures osas nõukogu seisukohaga, milles käsitletakse lossimiskohustuse ulatust ja kasutuselevõttu aastatel 2015–2019. Euroopa Parlament nõustus esitama üksikasjad rakendusmenetluste kohta, nii et miinimumnõudena peavad delegeeritud õigusaktidena vastuvõetud nn „tagasiheite kavad” olema kehtestatud ajaks, kui lossimiskohustus jõustub, samas kui üldjuhul on rakendamisvahenditeks mitmeaastased kavad. Samuti leiti kompromiss üldeeskirjade suhtes, milles käsitletakse tagasiheite keelustamise kontrollimist. Euroopa Parlament loobus tervest reast muudatusettepanekutest, mis ta oli kavandanud artikli 16 raames (kalapüügivõimalused), pidades silmas nõukogu pädevust ELi toimimise lepingu artikli 43 lõike 3 alusel. Nõukogu pidi siiski nõustuma, et üldeeskirjad kalapüügivõimaluste eraldamise kohta liikmesriikides kehtestatakse määrusega (artikkel 17).

Seoses piirkondadeks jaotamisega (artikkel 18) suutis nõukogu veenda Euroopa Parlamenti selle mõiste määratluses ja selle osa lakoonilisemas sõnastamises, säilitades samal ajal erinevad võimalused võtta liidu või liikmesriikide meetmeid. See küsimus oli eriti oluline kompromissi tagamiseks, kuna piirkondadeks jaotamise protsessidesse juba kaasatud liikmesriigid olid arvamusel, et uus määrus peab kajastama kehtivat tava.

d)   Püügivõimsuse haldamine

Nii parlament kui ka nõukogu olid püügikontsessioonidega kohustusliku kauplemise kehtestamise vastu, mis komisjon oli lisanud ettepanekusse liigse püügikoormuse probleemi lahendamiseks. Parlament nõustus osutama sellistele kontsessioonidele kui liikmesriikide majandamissüsteemide vabatahtlikule komponendile.

Nõukogu nõustus Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutega kehtestada üksikasjalikum püügivõimsust käsitleva aruandluse kord, sealhulgas võtta kasutusele komisjoni suunistel põhinevad arvutamise standardid. Euroopa Parlament nõustus suures osas nõukogu seisukohaga nõuete täitmata jätmise korral kohaldatavate rahaliste karistuste proportsionaalsuse suhtes.

e)   Kalavarude majandamise teaduslik baas

Seda osa käsitlevas kompromissis keskenduti andmete kogumisele. Nõukogu nõustus osaliselt Euroopa Parlamendi taotlusega saavutada suurem läbipaistvus andmete kogumise toimingutes ja aruandluses ning nõustus sektoripõhise määruse (mille nõukogu võttis vastu 2008. aastal (5)) kehtivuse pikendamisega.

f)   Välispoliitika

Seoses välispoliitikat käsitleva osaga toetasid nii parlament kui ka nõukogu seda, et ettepanek sisalduks senisest üksikasjalikumaid sätteid; nõukogu tugines oma seisukohas nõukogu 2012. aasta märtsi järeldustele (6). Euroopa Parlament tegi järeleandmise säästva kalanduse partnerluslepingutes ja nende protokollides sisalduvate kohustuslike sätete ning samuti selles valdkonnas litsentside andmise tingimuste üksikasjalikkuse taseme suhtes. Samuti nõustus Euroopa Parlament esitama poliitika elemendid (milles käsitletakse koos kolmandate riikidega kasutatavaid kalavarusid või kalavarude ühist majandamist koos kolmandate riikidega) ühes artiklis (artikkel 33).

g)   Vesiviljelus

Vesiviljeluse osas nõustus nõukogu sellega, et mitmeaastaste riiklike strateegiakavade raames keskendutakse täiendavalt keskkonnale ja ressursitõhususele, nagu Euroopa Parlament taotles.

h)   Kontroll ja jõustamine

Seoses kontrolli ja jõustamisega leiti kompromiss kontrollipõhimõtete suhtes ja nõukogu nõustus looma nõuete järgimist käsitleva eksperdirühma. Nõukogu taotlusel laiendati rühma ülesandeid, nii et peale liidu kalanduse kontrollisüsteemi järgimise ja rakendamise küsimuste läbivaatamise hakkab rühm nüüd täitma ka nõuandvat funktsiooni.

i)   Finantsvahendid

Euroopa Parlament loobus muudatusettepanekutest, mille eesmärk on üksikasjalikum nõuetele vastavus finantsvahendi ning ühist kalanduspoliitikat ja keskkonda käsitlevates õigusaktides sätestatud kohustuste vahel. Nõukogu eelistas tegeleda nende küsimustega EMKFi käsitleva määruse üle peetavatel läbirääkimistel, kuid nõustus, et nõuetele vastavuse üldpõhimõtted kehtestatakse ühise kalanduspoliitika määruses.

j)   Nõuandekomisjonid

Nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu toetasid nõuandekomisjonide arvu suurendamist ja nende tegevuse täpsustamist määruses. Tuli leida kompromiss seoses tööstuse huvide ja laiemate ühiskondlike huvirühmade huvide esindamisega (III lisa) ning nõukogu nõustus Euroopa Parlamendi taotlusega luua turgude nõuendekomisjon.

k)   Volituste delegeerimine

Menetlus ja komisjoni rakendusvolituste ulatus olid ühed kompromissi keerulistest osadest. Seoses delegeeritud õigusaktidega toetas Euroopa Parlament enamikul juhtudest komisjoni ettepanekut, milles oli ette nähtud 12 volitust võtta vastu delegeeritud õigusakte. Samal ajal kui nõukogu üldises lähenemisviisis oli neist viiega juba nõustutud, nõustuti lõplikus kompromissis kuue sellise volitusega. Neist enamikus (neljas) käsitletakse tagasiheite keelustamise rakendamist.

IV.   KOKKUVÕTE

Nõukogu esimese lugemise seisukoht kajastab täielikult kompromissi, milleni jõuti nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahelistel läbirääkimistel, mille läbiviimist lihtsustas komisjon. Kõnealune kompromiss kinnitati Euroopa Parlamendi kalanduskomisjoni esimehe kirjaga alaliste esindajate komitee eesistujale (20. juuni 2013) (7). Selles kirjas teatas kalanduskomisjoni esimees, et ta soovitab kalanduskomisjoni liikmetel ja seejärel täiskogul kiita nõukogu esimese lugemise seisukoht pärast selle viimistlemist mõlema institutsiooni õiguskeele ekspertide poolt muudatusteta heaks Euroopa Parlamendi teisel lugemisel. Kalanduspoliitika määruse vastuvõtmisega annab Euroopa Liit olulise panuse ühise kalanduspoliitika reformi läbiviimisesse. Reformi toetava rahastamisega seotud samba (EMKF) suhtes ei ole veel kokkulepet saavutatud.

---

(1)  Dokument 11322/12 PECHE 227 CODEC 1654.

(2)  Dokument 11322/1/12 PECHE 227 CODEC 1654 REV 1.

(3)  Dokument 5255/13 CODEC 61 PECHE 39 PE 7.

(4)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 183; ELT C 225, 27.7.2012, lk 20.

(5)  Määrus (EÜ) nr 199/2008.

(6)  Dok 7086/12 PECHE 66.

(7)  Kiri number 310831, IPOL-COM.PECH D(2013)32913.

---

NÕUKOGU AVALDUS MITMEAASTASTE KAVADE KOHTA

Nõukogu võtab kohustuse teha Euroopa Parlamendi ja komisjoniga koostööd institutsioonidevaheliste küsimuste käsitlemiseks ning leppida kokku edasised sammud, mis austavad nii Euroopa Parlamendi kui ka nõukogu õiguslikku seisundit, et hõlbustada esmajärjekorras mitmeaastaste kavade väljatöötamist ja kasutuselevõttu ühise kalanduspoliitika kohaselt.

Nõukogu teeb lisaks ettepaneku luua institutsioonidevaheline töökond, et aidata leida kõige sobivam edasine tegutsemisviis.

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU AVALDUS ANDMETE KOGUMISE KOHTA

Euroopa Parlament ja nõukogu paluvad, et komisjon kiirendaks ELi määruse nr 199/2008 muutmise ettepaneku vastuvõtmist, et reformitud ühise kalanduspoliitika toetamiseks väga vajalikud andmekogumise põhimõtted ja eesmärgid, mis on sätestatud uues ühise kalanduspoliitika reformi määruses, saaksid võimalikult kiiresti praktiliselt jõustuda.

---

KOMISJONI AVALDUSED

Artikli 18 kohta

(lõigete 1 ja 3 kohta) Komisjon rõhutab, et õiguse andmine komisjonile võtta rakendusaktide või delegeeritud õigusaktide abil vastu liikmesriikide ühistes soovitustes esitatud meetmeid ei või mõjutada komisjoni kaalutlusõigust selliste õigusaktide vastuvõtmisel.

(lõike 7 kohta) Otsese majandamishuviga liikmesriikide võime valmistada koos ette ühiseid soovitusi ei või mõjutada komisjoni ainuõigust algatada ühise kalanduspoliitika valdkonna ettepanekuid.

(lõike 8 kohta) Võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 2 lõiget 1, ei või lõiget 8 mõista nii, et liikmesriikidele antakse sellega täiendavate liidu õigusaktide puudumisel automaatselt õigus võtta vastu õiguslikult siduvaid õigusakte liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Kui komisjon leiab, et sellised õigusaktid ei ole kokkusobivad ühise kalanduspoliitika eesmärkidega, peaksid liikmesriigid tegutsema kooskõlas lojaalse koostöö põhimõttega, et kaotada mis tahes vastuolu liidu õigusega.

VI osa ja eelkõige artikli 28 lõike 3 kohta

Välispoliitikat käsitleva VI osa sätted ei mõjuta tõenäoliselt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 kohaste nõukogu otsuste, nõukogu poolt komisjonile antavate läbirääkimisjuhiste ega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 kohaselt kolmandate riikide või organisatsioonidega sõlmitavate lepingute kehtivust.

Artikli 47 lõike 2 teise osa kohta

Komisjon rõhutab, et süstemaatiline tuginemine artikli 5 lõike 4 teise lõigu punktile b on vastuolus määruse (EL) nr 182/2011 (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13) sõnastuse ja eesmärgiga. Seda sätet tohib kasutada vaid siis, kui on vaja teha erand üldreeglist, mille kohaselt võib komisjon rakendusakti eelnõu vastu võtta, kui ei ole esitatud arvamust. Kuna tegemist on artikli 5 lõikes 4 sätestatud üldreeglist kõrvalekalduva erandiga, ei tohi teise lõigu punktile b tuginemises näha lihtsalt seadusandja „otsustusõigust”, vaid seda tuleb tõlgendada kitsendavalt ja seega põhjendada.

---

| 30.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 351/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 351/46

---

NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT (EL) nr 10/2013

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000

Nõukogus vastu võetud 17. oktoobril 2013

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühise kalanduspoliitika reguleerimisala hõlmab liidu kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turuga seotud meetmeid. Kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühine korraldus („ühine turukorraldus”) on ühise kalanduspoliitika lahutamatu osa ning peaks toetama selle eesmärkide saavutamist. Kuna praegu toimub ühise kalanduspoliitika läbivaatamine, tuleks vastavalt kohandada ka ühist turukorraldust. |
| --- | --- |

(1)

Ühise kalanduspoliitika reguleerimisala hõlmab liidu kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turuga seotud meetmeid. Kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühine korraldus („ühine turukorraldus”) on ühise kalanduspoliitika lahutamatu osa ning peaks toetama selle eesmärkide saavutamist. Kuna praegu toimub ühise kalanduspoliitika läbivaatamine, tuleks vastavalt kohandada ka ühist turukorraldust.

| (2) | Nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 (4) on vaja läbi vaadata, et võtta arvesse praegu kehtivate eeskirjade rakendamisel avastatud puudusi, hiljutisi arenguid liidu ja maailma turgudel ning kalapüügi ja vesiviljelusega seotud tegevuse vallas toimunud arenguid. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 (4) on vaja läbi vaadata, et võtta arvesse praegu kehtivate eeskirjade rakendamisel avastatud puudusi, hiljutisi arenguid liidu ja maailma turgudel ning kalapüügi ja vesiviljelusega seotud tegevuse vallas toimunud arenguid.

| (3) | Kalandus on liidu rannikualade, sealhulgas äärepoolseimate piirkondade majanduse jaoks erilise tähtsusega. Nendes piirkondades tagab kalandus kaluritele sissetuleku ning seetõttu tuleks edendada turu stabiilsust ja viia nõudlus ja pakkumine paremini vastavusse. |
| --- | --- |

(3)

Kalandus on liidu rannikualade, sealhulgas äärepoolseimate piirkondade majanduse jaoks erilise tähtsusega. Nendes piirkondades tagab kalandus kaluritele sissetuleku ning seetõttu tuleks edendada turu stabiilsust ja viia nõudlus ja pakkumine paremini vastavusse.

| (4) | Ühist turukorraldust käsitlevaid sätteid tuleks rakendada kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega, pidades eelkõige silmas Maailma Kaubandusorganisatsiooni sätetest tulenevaid kohustusi. Kolmandate riikidega kalapüügi- ja vesiviljelustoodetega kauplemisel tuleks tagada ausa konkurentsi tingimused, eelkõige austades säästvust ja kohaldades sotsiaalseid norme, mis on võrdväärsed liidu toodete suhtes kehtivatega. |
| --- | --- |

(4)

Ühist turukorraldust käsitlevaid sätteid tuleks rakendada kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega, pidades eelkõige silmas Maailma Kaubandusorganisatsiooni sätetest tulenevaid kohustusi. Kolmandate riikidega kalapüügi- ja vesiviljelustoodetega kauplemisel tuleks tagada ausa konkurentsi tingimused, eelkõige austades säästvust ja kohaldades sotsiaalseid norme, mis on võrdväärsed liidu toodete suhtes kehtivatega.

| (5) | On oluline, et ühise turukorralduse haldamisel juhindutaks ühise kalanduspoliitika hea valitsemistava põhimõtetest. |
| --- | --- |

(5)

On oluline, et ühise turukorralduse haldamisel juhindutaks ühise kalanduspoliitika hea valitsemistava põhimõtetest.

| (6) | Et turu ühine korraldus õnnestuks, on väga oluline, et tarbijaid informeeritaks turundus- ja teavituskampaaniate kaudu kala söömise väärtusest ja olemasolevate liikide mitmekesisusest ning ka sellest, kui tähtis on mõista märgistel sisalduvat teavet. |
| --- | --- |

(6)

Et turu ühine korraldus õnnestuks, on väga oluline, et tarbijaid informeeritaks turundus- ja teavituskampaaniate kaudu kala söömise väärtusest ja olemasolevate liikide mitmekesisusest ning ka sellest, kui tähtis on mõista märgistel sisalduvat teavet.

| (7) | Kalapüügi- ja vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonidel („tootjaorganisatsioonid”) on ühise kalanduspoliitika ja ühise turukorralduse eesmärkide saavutamisel võtmeroll. Seetõttu on tarvis suurendada nende vastutust ja pakkuda neile vajalikul määral finantstoetust, et nad saaksid täita olulisemat rolli kalapüügi igapäevases majandamises, järgides samal ajal ühise kalanduspoliitika eesmärkidega kindlaks määratud raamistikku. Samuti tuleb tagada, et nende liikmed tegeleksid kalapüügi ja vesiviljelusega jätkusuutlikult, parandaksid toodete turulelaskmist, koguksid teavet vesiviljeluse kohta, ning püüaksid suurendada oma sissetulekut. Kõnealuste eesmärkide saavutamisel peaksid tootjaorganisatsioonid võtma arvesse liidus valitsevaid erinevaid tingimusi kalapüügi- ja vesiviljelussektoris, sealhulgas äärepoolseimates piirkondades, eelkõige väikesemahulise kalapüügi ja ekstensiivse vesiviljeluse eripära. Riiklikel pädevatel asutustel peaks olema võimalik võtta endale vastutus kõnealuste eesmärkide elluviimise eest, tehes tihedat koostööd tootjaorganisatsioonidega majandamisküsimustes, mis hõlmavad vajaduse korral kvootide eraldamist ja püügikoormuse haldamist lähtuvalt konkreetse kalapüügi vajadustest. |
| --- | --- |

(7)

Kalapüügi- ja vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonidel („tootjaorganisatsioonid”) on ühise kalanduspoliitika ja ühise turukorralduse eesmärkide saavutamisel võtmeroll. Seetõttu on tarvis suurendada nende vastutust ja pakkuda neile vajalikul määral finantstoetust, et nad saaksid täita olulisemat rolli kalapüügi igapäevases majandamises, järgides samal ajal ühise kalanduspoliitika eesmärkidega kindlaks määratud raamistikku. Samuti tuleb tagada, et nende liikmed tegeleksid kalapüügi ja vesiviljelusega jätkusuutlikult, parandaksid toodete turulelaskmist, koguksid teavet vesiviljeluse kohta, ning püüaksid suurendada oma sissetulekut. Kõnealuste eesmärkide saavutamisel peaksid tootjaorganisatsioonid võtma arvesse liidus valitsevaid erinevaid tingimusi kalapüügi- ja vesiviljelussektoris, sealhulgas äärepoolseimates piirkondades, eelkõige väikesemahulise kalapüügi ja ekstensiivse vesiviljeluse eripära. Riiklikel pädevatel asutustel peaks olema võimalik võtta endale vastutus kõnealuste eesmärkide elluviimise eest, tehes tihedat koostööd tootjaorganisatsioonidega majandamisküsimustes, mis hõlmavad vajaduse korral kvootide eraldamist ja püügikoormuse haldamist lähtuvalt konkreetse kalapüügi vajadustest.

| (8) | Tuleks võtta meetmeid, et innustada väiketootjate asjakohast ja representatiivset osalemist. |
| --- | --- |

(8)

Tuleks võtta meetmeid, et innustada väiketootjate asjakohast ja representatiivset osalemist.

| (9) | Tootjaorganisatsioonide konkurentsivõime ja elujõulisuse tugevdamiseks tuleks selgelt määratleda nende asutamise kriteeriumid. |
| --- | --- |

(9)

Tootjaorganisatsioonide konkurentsivõime ja elujõulisuse tugevdamiseks tuleks selgelt määratleda nende asutamise kriteeriumid.

| (10) | Kalapüügi- ja vesiviljelussektori eri kategooria käitajatest koosnevatel tootmisharudevahelistel organisatsioonidel on potentsiaal aidata parandada turundustegevuse koordineerimist tarneahelas ja välja töötada meetmeid, mis on tervele sektorile huvipakkuvad. |
| --- | --- |

(10)

Kalapüügi- ja vesiviljelussektori eri kategooria käitajatest koosnevatel tootmisharudevahelistel organisatsioonidel on potentsiaal aidata parandada turundustegevuse koordineerimist tarneahelas ja välja töötada meetmeid, mis on tervele sektorile huvipakkuvad.

| (11) | On asjakohane kehtestada ühised tingimused tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamiseks liikmesriikide poolt, tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide kehtestatud eeskirjade laiendamiseks ning sellest laienemisest tulenevate kulude jagamiseks. Eeskirju peaks saama laiendada komisjoni loa alusel. |
| --- | --- |

(11)

On asjakohane kehtestada ühised tingimused tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamiseks liikmesriikide poolt, tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide kehtestatud eeskirjade laiendamiseks ning sellest laienemisest tulenevate kulude jagamiseks. Eeskirju peaks saama laiendada komisjoni loa alusel.

| (12) | Kuna kalavarude puhul on tegemist jagatud ressursiga, saavad teatavatel juhtudel varude säästva ja tõhusa kasutamise paremini tagada need organisatsioonid, kelle liikmed pärinevad eri liikmesriikidest ja eri piirkondadest. Seetõttu on vaja samuti ergutada riiklike või piiriüleste, vajaduse korral biogeograafiliste piirkondade põhiste tootjaorganisatsioonide ja nende liitude moodustamist. Sellised organisatsioonid peaksid toimima partnerlusena, mis püüavad kehtestada ühised ja siduvad eeskirjad ning luua kõigile kalapüügiga tegelevatele sidusrühmadele võrdsed tingimused. Selliste organisatsioonide moodustamisel tuleb tagada, et nende suhtes kohaldatakse jätkuvalt käesolevas määruses sätestatud konkurentsieeskirju ja võetakse arvesse vajadust säilitada side konkreetsete rannikualade kogukondade ja kalapüügi ning vete vahel, mida nad on ajalooliselt kasutanud. |
| --- | --- |

(12)

Kuna kalavarude puhul on tegemist jagatud ressursiga, saavad teatavatel juhtudel varude säästva ja tõhusa kasutamise paremini tagada need organisatsioonid, kelle liikmed pärinevad eri liikmesriikidest ja eri piirkondadest. Seetõttu on vaja samuti ergutada riiklike või piiriüleste, vajaduse korral biogeograafiliste piirkondade põhiste tootjaorganisatsioonide ja nende liitude moodustamist. Sellised organisatsioonid peaksid toimima partnerlusena, mis püüavad kehtestada ühised ja siduvad eeskirjad ning luua kõigile kalapüügiga tegelevatele sidusrühmadele võrdsed tingimused. Selliste organisatsioonide moodustamisel tuleb tagada, et nende suhtes kohaldatakse jätkuvalt käesolevas määruses sätestatud konkurentsieeskirju ja võetakse arvesse vajadust säilitada side konkreetsete rannikualade kogukondade ja kalapüügi ning vete vahel, mida nad on ajalooliselt kasutanud.

| (13) | Komisjon peaks innustama abimeetmete võtmist, mis toetaksid naiste osalemist vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonides. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon peaks innustama abimeetmete võtmist, mis toetaksid naiste osalemist vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonides.

| (14) | Selleks, et tootjaorganisatsioonid saaksid oma liikmeid suunata säästva kalapüügi ja vesiviljeluse poole, peaksid nad koostama ja esitama liikmesriikide pädevatele asutustele tootmis- ja turustamiskavad, mis sisaldavad asjaomaste tootjaorganisatsioonide eesmärkide saavutamiseks vajalikke meetmeid. |
| --- | --- |

(14)

Selleks, et tootjaorganisatsioonid saaksid oma liikmeid suunata säästva kalapüügi ja vesiviljeluse poole, peaksid nad koostama ja esitama liikmesriikide pädevatele asutustele tootmis- ja turustamiskavad, mis sisaldavad asjaomaste tootjaorganisatsioonide eesmärkide saavutamiseks vajalikke meetmeid.

| (15) | Ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks seoses tagasiheitega on vaja suurendada alamõõduliste kalade püüdmist vältivate selektiivsete kalapüügiviiside ja -vahendite kasutamist. |
| --- | --- |

(15)

Ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks seoses tagasiheitega on vaja suurendada alamõõduliste kalade püüdmist vältivate selektiivsete kalapüügiviiside ja -vahendite kasutamist.

| (16) | Püügitegevuse prognoosimatuse tõttu on asjakohane kehtestada mehhanism inimtoiduks kasutatavate kalapüügitoodete ladustamiseks, et parandada turu stabiilsust ja suurendada toodetelt saadavat tulu, luues eelkõige lisandväärtust. Kõnealune mehhanism peaks aitama kaasa liidus asuvate kohalike turgude stabiliseerimisele ja lähendamisele, et saavutada siseturu eesmärgid. |
| --- | --- |

(16)

Püügitegevuse prognoosimatuse tõttu on asjakohane kehtestada mehhanism inimtoiduks kasutatavate kalapüügitoodete ladustamiseks, et parandada turu stabiilsust ja suurendada toodetelt saadavat tulu, luues eelkõige lisandväärtust. Kõnealune mehhanism peaks aitama kaasa liidus asuvate kohalike turgude stabiliseerimisele ja lähendamisele, et saavutada siseturu eesmärgid.

| (17) | Selleks, et võtta arvesse hindade erinevust liidus, peaks igal kalapüügisektori tootjaorganisatsioonil olema õigus teha ettepanek ladustamismehhanismi käivitushinna kohta. Kõnealune käivitushind tuleks seada selliselt, et säiliks käitajatevaheline aus konkurents. |
| --- | --- |

(17)

Selleks, et võtta arvesse hindade erinevust liidus, peaks igal kalapüügisektori tootjaorganisatsioonil olema õigus teha ettepanek ladustamismehhanismi käivitushinna kohta. Kõnealune käivitushind tuleks seada selliselt, et säiliks käitajatevaheline aus konkurents.

| (18) | Ühiste turustusnormide kehtestamine ja kohaldamine peaks võimaldama säästvate toodete turule tarnimist, kalapüügi- ja vesiviljelustoodete siseturu kogu potentsiaali kasutamist ning peaks hõlbustama ausal konkurentsil põhinevat turustamist, parandades seeläbi tootmise tasuvust. Sel eesmärgil tuleks jätkata kehtivate turustusnormide kohaldamist. |
| --- | --- |

(18)

Ühiste turustusnormide kehtestamine ja kohaldamine peaks võimaldama säästvate toodete turule tarnimist, kalapüügi- ja vesiviljelustoodete siseturu kogu potentsiaali kasutamist ning peaks hõlbustama ausal konkurentsil põhinevat turustamist, parandades seeläbi tootmise tasuvust. Sel eesmärgil tuleks jätkata kehtivate turustusnormide kohaldamist.

| (19) | Tuleb tagada, et imporditavad tooted, mis sisenevad liidu turule, vastaksid samadele nõuetele ja turustusnormidele, mida on kohustatud täitma liidu tootjad. |
| --- | --- |

(19)

Tuleb tagada, et imporditavad tooted, mis sisenevad liidu turule, vastaksid samadele nõuetele ja turustusnormidele, mida on kohustatud täitma liidu tootjad.

| (20) | Inimeste tervise kõrgetasemelise kaitse tagamiseks peaksid liidu turule lastavad kalapüügi- ja vesiviljelustooted, sõltumata päritolust, vastama kohaldatavatele toiduohutust ja hügieeni käsitlevatele eeskirjadele. |
| --- | --- |

(20)

Inimeste tervise kõrgetasemelise kaitse tagamiseks peaksid liidu turule lastavad kalapüügi- ja vesiviljelustooted, sõltumata päritolust, vastama kohaldatavatele toiduohutust ja hügieeni käsitlevatele eeskirjadele.

| (21) | Tarbijatele tuleb anda selget ja põhjalikku teavet, muu hulgas toodete päritolu ja tootmismeetodi kohta, et nad saaksid teha teadlikke valikuid. |
| --- | --- |

(21)

Tarbijatele tuleb anda selget ja põhjalikku teavet, muu hulgas toodete päritolu ja tootmismeetodi kohta, et nad saaksid teha teadlikke valikuid.

| (22) | Kalapüügi- ja vesiviljelustoodete ökomärgise kasutamine nii liidust kui väljastpoolt liitu pärit toodete puhul võimaldab anda selget teavet selliste toodete ökoloogilise jätkusuutlikkuse kohta. Seetõttu peaks komisjon kaaluma võimalust töötada välja ja kehtestada miinimumkriteeriumid kogu liidus kasutatava kalapüügi- ja vesiviljelustoodete ökomärgise loomiseks. |
| --- | --- |

(22)

Kalapüügi- ja vesiviljelustoodete ökomärgise kasutamine nii liidust kui väljastpoolt liitu pärit toodete puhul võimaldab anda selget teavet selliste toodete ökoloogilise jätkusuutlikkuse kohta. Seetõttu peaks komisjon kaaluma võimalust töötada välja ja kehtestada miinimumkriteeriumid kogu liidus kasutatava kalapüügi- ja vesiviljelustoodete ökomärgise loomiseks.

| (23) | Tarbijakaitse tagamiseks peaksid käesoleva määrusega kehtestatud nõuete täitmise kontrollimise ja tagamise eest vastutavad pädevad riiklikud asutused kasutama täiel määral ära olemasolevaid tehnoloogilisi võimalusi, sealhulgas DNA-analüüsi, et takistada käitajaid saaki vääriti märgistamast. |
| --- | --- |

(23)

Tarbijakaitse tagamiseks peaksid käesoleva määrusega kehtestatud nõuete täitmise kontrollimise ja tagamise eest vastutavad pädevad riiklikud asutused kasutama täiel määral ära olemasolevaid tehnoloogilisi võimalusi, sealhulgas DNA-analüüsi, et takistada käitajaid saaki vääriti märgistamast.

| (24) | Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 101 osutatud kokkuleppeid, otsuseid ja tegevusi käsitlevaid konkurentsieeskirju tuleks kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tootmise ja turustamise suhtes kohaldada määral, mis ei takista ühise turukorralduse toimimist ega ohusta ELi toimimise lepingu artikli 39 eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

(24)

Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 101 osutatud kokkuleppeid, otsuseid ja tegevusi käsitlevaid konkurentsieeskirju tuleks kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tootmise ja turustamise suhtes kohaldada määral, mis ei takista ühise turukorralduse toimimist ega ohusta ELi toimimise lepingu artikli 39 eesmärkide saavutamist.

| (25) | On asjakohane kehtestada konkurentsieeskirjad kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tootmise ja turustamise kohta, võttes arvesse kalapüügi- ja vesiviljelussektori eripära, sealhulgas sektori killustatust, asjaolu, et kalad on jagatud ressurss, ning impordi suurt osatähtust, millele peaksid kehtima samasugused eeskirjad nagu liidu kalapüügi- ja vesiviljelustoodetele. Lihtsustamise huvides tuleks nõukogu määruse (EÜ) nr 1184/2006 (5) asjakohased sätted lisada käesolevasse määrusesse. Määrust (EÜ) nr 1184/2006 ei tuleks seega enam kalapüügi- ja vesiviljelustoodete suhtes kohaldada. |
| --- | --- |

(25)

On asjakohane kehtestada konkurentsieeskirjad kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tootmise ja turustamise kohta, võttes arvesse kalapüügi- ja vesiviljelussektori eripära, sealhulgas sektori killustatust, asjaolu, et kalad on jagatud ressurss, ning impordi suurt osatähtust, millele peaksid kehtima samasugused eeskirjad nagu liidu kalapüügi- ja vesiviljelustoodetele. Lihtsustamise huvides tuleks nõukogu määruse (EÜ) nr 1184/2006 (5) asjakohased sätted lisada käesolevasse määrusesse. Määrust (EÜ) nr 1184/2006 ei tuleks seega enam kalapüügi- ja vesiviljelustoodete suhtes kohaldada.

| (26) | Liidu kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turgu käsitleva majandusliku teabe kogumist, töötlemist ja levitamist on vaja parandada. |
| --- | --- |

(26)

Liidu kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turgu käsitleva majandusliku teabe kogumist, töötlemist ja levitamist on vaja parandada.

| (27) | Selleks et tagada käesoleva määruse sätete, mis käsitlevad tähtaegu, menetlusi ning avalduste vormi seoses tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamisega ja sellise tunnustuse kehtetuks tunnistamisega; tähtaegu ja menetlusi, mida liikmesriigid järgivad tunnustuse või selle kehtetuks tunnistamise otsustest teatamisel; vormi ja menetlust, mida liikmesriigid järgivad kõikidele tootjatele ja käitajatele siduvate eeskirjade teatavakstegemisel; tootmis- ja turustamiskava vormi ja ülesehitust ning nende esitamise ja heakskiitmise menetlusi ja tähtaegu; liikmesriikide poolt käivitushindade avaldamise vormi, ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (6). |
| --- | --- |

(27)

Selleks et tagada käesoleva määruse sätete, mis käsitlevad tähtaegu, menetlusi ning avalduste vormi seoses tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamisega ja sellise tunnustuse kehtetuks tunnistamisega; tähtaegu ja menetlusi, mida liikmesriigid järgivad tunnustuse või selle kehtetuks tunnistamise otsustest teatamisel; vormi ja menetlust, mida liikmesriigid järgivad kõikidele tootjatele ja käitajatele siduvate eeskirjade teatavakstegemisel; tootmis- ja turustamiskava vormi ja ülesehitust ning nende esitamise ja heakskiitmise menetlusi ja tähtaegu; liikmesriikide poolt käivitushindade avaldamise vormi, ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (6).

| (28) | Määrus (EÜ) nr 104/2000 tuleks tunnistada kehtetuks. Tarbijate teavitamise järjepidevuse tagamise huvides tuleks kõnealuse määruse artiklit 4 siiski jätkuvalt kohaldada kuni 12. detsembrini 2014. |
| --- | --- |

(28)

Määrus (EÜ) nr 104/2000 tuleks tunnistada kehtetuks. Tarbijate teavitamise järjepidevuse tagamise huvides tuleks kõnealuse määruse artiklit 4 siiski jätkuvalt kohaldada kuni 12. detsembrini 2014.

| (29) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kehtestamine, ei suuda liikmesriigid kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühiste joonte tõttu piisavalt saavutada ning selle ulatuse ja mõju tõttu ning seetõttu, et on vaja võtta ühiseid meetmeid, on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(29)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kehtestamine, ei suuda liikmesriigid kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühiste joonte tõttu piisavalt saavutada ning selle ulatuse ja mõju tõttu ning seetõttu, et on vaja võtta ühiseid meetmeid, on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (30) | Seepärast tuleks määrusi (EÜ) nr 1184/2006 ja nr 1224/2009 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(30)

Seepärast tuleks määrusi (EÜ) nr 1184/2006 ja nr 1224/2009 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

1.   Kehtestatakse kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühine korraldus („ühine turukorraldus”).

2.   Ühine turukorraldus koosneb järgmisest:

| a) | kutseorganisatsioonid; |
| --- | --- |

a)

kutseorganisatsioonid;

| b) | turustusnormid; |
| --- | --- |

b)

turustusnormid;

| c) | tarbijate teavitamine; |
| --- | --- |

c)

tarbijate teavitamine;

| d) | konkurentsieeskirjad; |
| --- | --- |

d)

konkurentsieeskirjad;

| e) | turuteave. |
| --- | --- |

e)

turuteave.

3.   Ühist turukorraldust täiendatakse välisaspektide osas nõukogu määrusega (EL) nr 1220/2012 (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1026/2012 (8).

4.   Ühise turukorralduse rakendamine vastab kooskõlas tulevase liidu õigusaktiga, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014-2020 merendus- ja kalanduspoliitika finantstoetuse saamise tingimused, liidult finantstoetuse saamise tingimustele.

Artikkel 2

Reguleerimisala

Ühist turukorraldust kohaldatakse käesoleva määruse I lisas loetletud kalapüügi- ja vesiviljelustoodete suhtes, mida turustatakse liidus.

Artikkel 3

Eesmärgid

Ühise turukorralduse eesmärgid on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr .../2013 (9) artiklis 35.

Artikkel 4

Põhimõtted

Ühises turukorralduses juhindutakse määruse (EL) nr .../2013 artiklis 3 sätestatud hea valitsemistava põhimõtetest.

Artikkel 5

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EL) nr .../2013 artiklis 4 osutatud mõisteid, samuti mõisteid, millele on osutatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (10) artiklis 4, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1169/2011 (11) artiklis 2, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (12) artiklites 2 ja 3 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 (13) artiklis 3. Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „kalapüügitooted”– kalapüügitegevuse tulemusena saadud veeorganismid või neist valmistatud tooted, mis on loetletud I lisas;

b)   „vesiviljelustooted”– vesiviljelustegevuse tulemusena saadud veeorganismid oma elutsükli mis tahes etapil või neist tehtud tooted, mis on loetletud I lisas;

c)   „tootja”– füüsiline või juriidiline isik, kes kasutab tootmisvahendeid kalapüügi- või vesiviljelustoodete hankimiseks eesmärgiga need turule lasta;

d)   „kalapüügi- ja vesiviljelussektor”– majandussektor, mis hõlmab kõiki kalapüügi- või vesiviljelustoodete tootmis-, töötlemis- ja turustustegevusi;

e)   „turul kättesaadavaks tegemine”– kalapüügi- või vesiviljelustoote tarnimine liidu turule kaubandustegevuse käigus toote levitamiseks, tarbimiseks või kasutamiseks, kas tasu eest või tasuta;

f)   „turulelaskmine”– kalapüügi- või vesiviljelustoote esmakordselt liidu turul kättesaadavaks tegemine;

g)   „jaemüük”– toidu käitlemine ja/või töötlemine ning hoiustamine müügikohas või tarnimine lõpptarbijale. Siia kuuluvad jaotusterminalid, toitlustusettevõtjad, tehasesööklad, ametiasutuste toitlustajad, restoranid ja muud samalaadsed toitlustusteenuse osutajad, kauplused, selvehallide jaotuskeskused ja hulgimüügipunktid;

h)   „eelpakendatud kalapüügi- ja vesiviljelustoode”– kalapüügi- ja vesiviljelustoode, mis on määruse (EL) nr 1169/2011 artikli 2 lõike 2 punktis e osutatud „müügipakendis toit”.

II   PEATÜKK

KUTSEORGANISATSIOONID

I   JAGU

Moodustamine, eesmärgid ja meetmed

Artikkel 6

Kalapüügi- ja vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonide moodustamine

1.   Ühes või mitmes liikmesriigis tegutsevate kalapüügi- või vesiviljelussektori tootjate algatusel võidakse moodustada vastavalt kalapüügi- ja vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonid („tootjaorganisatsioonid”), mida tunnustatakse II jao sätete kohaselt.

2.   Tootjaorganisatsioonide moodustamisel võetakse asjakohasel juhul arvesse väiketootjate eriolukorda.

3.   Võib moodustada tootjaorganisatsiooni, mis kalapüügi- ja vesiviljelussektori ühise tootjaorganisatsioonina esindab nii kalapüügi kui ka vesiviljeluse tegevusalasid.

Artikkel 7

Tootjaorganisatsioonide eesmärgid

1.   Kalapüügisektori tootjaorganisatsioonid täidavad järgmisi eesmärke:

| a) | oma liikmete majanduslikult elujõulise ja säästva püügitegevuse edendamine täies kooskõlas eelkõige määruses (EL) nr .../2013 ja keskkonnaõiguses sätestatud looduskaitsepoliitikaga, võttes samas arvesse sotsiaalpoliitikat ning kui asjaomane liikmesriik nii ette näeb, osalemine ka mere bioloogiliste ressursside majandamises; |
| --- | --- |

a)

oma liikmete majanduslikult elujõulise ja säästva püügitegevuse edendamine täies kooskõlas eelkõige määruses (EL) nr .../2013 ja keskkonnaõiguses sätestatud looduskaitsepoliitikaga, võttes samas arvesse sotsiaalpoliitikat ning kui asjaomane liikmesriik nii ette näeb, osalemine ka mere bioloogiliste ressursside majandamises;

| b) | kaubanduslike kalavarude soovimatu saagi vältimine ja vähendamine nii palju kui võimalik ning vajaduse korral sellise saagi võimalikult otstarbekas kasutamine, loomata turgu sellise saagi tarvis, mis on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksem, kooskõlas määruse (EL) nr .../2013 artikliga 15; |
| --- | --- |

b)

kaubanduslike kalavarude soovimatu saagi vältimine ja vähendamine nii palju kui võimalik ning vajaduse korral sellise saagi võimalikult otstarbekas kasutamine, loomata turgu sellise saagi tarvis, mis on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksem, kooskõlas määruse (EL) nr .../2013 artikliga 15;

| c) | kalapüügitoodete jälgitavusele ning selgele ja kõikehõlmavale teabele tarbijate juurdepääsule kaasa aitamine; |
| --- | --- |

c)

kalapüügitoodete jälgitavusele ning selgele ja kõikehõlmavale teabele tarbijate juurdepääsule kaasa aitamine;

| d) | ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi kaotamisele kaasa aitamine. |
| --- | --- |

d)

ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi kaotamisele kaasa aitamine.

2.   Vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonid täidavad järgmisi eesmärke:

| a) | oma liikmete vesiviljelusalase säästva tegevuse edendamine, pakkudes neile arenguvõimalusi täies kooskõlas määrusega (EL) nr .../2013 ja keskkonnaõigusega, võttes samas arvesse sotsiaalpoliitikat; |
| --- | --- |

a)

oma liikmete vesiviljelusalase säästva tegevuse edendamine, pakkudes neile arenguvõimalusi täies kooskõlas määrusega (EL) nr .../2013 ja keskkonnaõigusega, võttes samas arvesse sotsiaalpoliitikat;

| b) | selle kindlustamine, et liikmete tegevus vastab määruse (EL) nr .../2013 artiklis 34 osutatud riiklikele strateegiakavadele; |
| --- | --- |

b)

selle kindlustamine, et liikmete tegevus vastab määruse (EL) nr .../2013 artiklis 34 osutatud riiklikele strateegiakavadele;

| c) | selle tagada püüdmine, et kalapüügisektorist pärit vesiviljeluses kasutatavad söödatooted pärineksid säästvalt majandatud kalapüügist. |
| --- | --- |

c)

selle tagada püüdmine, et kalapüügisektorist pärit vesiviljeluses kasutatavad söödatooted pärineksid säästvalt majandatud kalapüügist.

3.   Lisaks lõigetes 1 ja 2 sätestatud eesmärkidele täidavad tootjaorganisatsioonid kahte või enamat järgmist eesmärki:

| a) | oma liikmete kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turuleviimise tingimuste parandamine; |
| --- | --- |

a)

oma liikmete kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turuleviimise tingimuste parandamine;

| b) | majandusliku tulu suurendamine; |
| --- | --- |

b)

majandusliku tulu suurendamine;

| c) | turgude stabiliseerimine; |
| --- | --- |

c)

turgude stabiliseerimine;

| d) | panustamine toiduainetega varustamisse ning toiduainete kvaliteedi ja toiduohutuse kõrgete normide edendamine, panustades seejuures tööhõivesse rannikualadel ja maapiirkondades; |
| --- | --- |

d)

panustamine toiduainetega varustamisse ning toiduainete kvaliteedi ja toiduohutuse kõrgete normide edendamine, panustades seejuures tööhõivesse rannikualadel ja maapiirkondades;

| e) | kalapüügi keskkonnamõju vähendamine, sealhulgas kalapüügivahendite selektiivsuse parandamise meetmete kaudu. |
| --- | --- |

e)

kalapüügi keskkonnamõju vähendamine, sealhulgas kalapüügivahendite selektiivsuse parandamise meetmete kaudu.

4.   Tootjaorganisatsioonid võivad seada endale täiendavaid eesmärke.

Artikkel 8

Tootjaorganisatsioonide rakendatavad meetmed

1.   Artiklis 7 sätestatud eesmärkide saavutamiseks võivad tootjaorganisatsioonid rakendada muuhulgas järgmisi meetmeid:

| a) | tootmise kohandamine turunõuetele; |
| --- | --- |

a)

tootmise kohandamine turunõuetele;

| b) | pakkumise koondamine ja oma liikmete toodete turustamine; |
| --- | --- |

b)

pakkumise koondamine ja oma liikmete toodete turustamine;

| c) | oma liikmete liidus toodetud kalapüügi- ja vesiviljelustoodete edendamine mittediskrimineerival viisil, kasutades selleks näiteks sertifitseerimist, eriti päritolunimetusi, kvaliteedimärke, geograafilisi tähiseid, garanteeritud traditsioonilisi eritunnuseid ja jätkusuutlikkuse märgiseid; |
| --- | --- |

c)

oma liikmete liidus toodetud kalapüügi- ja vesiviljelustoodete edendamine mittediskrimineerival viisil, kasutades selleks näiteks sertifitseerimist, eriti päritolunimetusi, kvaliteedimärke, geograafilisi tähiseid, garanteeritud traditsioonilisi eritunnuseid ja jätkusuutlikkuse märgiseid;

| d) | liikmete tegevusevastavuse kontroll asjaomase tootjaorganisatsiooni kehtestatud eeskirjadele ning meetmete võtmine selle tagamiseks; |
| --- | --- |

d)

liikmete tegevusevastavuse kontroll asjaomase tootjaorganisatsiooni kehtestatud eeskirjadele ning meetmete võtmine selle tagamiseks;

| e) | kutseõppe ja koostööprogrammide edendamine, et ergutada noorte tööleasumist asjaomases sektoris; |
| --- | --- |

e)

kutseõppe ja koostööprogrammide edendamine, et ergutada noorte tööleasumist asjaomases sektoris;

| f) | kalapüügi keskkonnamõju vähendamine, sealhulgas kalapüügivahendite selektiivsuse parandamise meetmete kaudu; |
| --- | --- |

f)

kalapüügi keskkonnamõju vähendamine, sealhulgas kalapüügivahendite selektiivsuse parandamise meetmete kaudu;

| g) | info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamise edendamine, et parandada turustamist ja hindu; |
| --- | --- |

g)

info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamise edendamine, et parandada turustamist ja hindu;

| h) | kalapüügi- ja vesiviljelustoodete alase teabe tarbijatele hõlpsamini kättesaadavaks tegemine. |
| --- | --- |

h)

kalapüügi- ja vesiviljelustoodete alase teabe tarbijatele hõlpsamini kättesaadavaks tegemine.

2.   Kalapüügisektori tootjaorganisatsioonid võivad rakendada ka järgmisi meetmeid:

| a) | oma liikmete püügitegevuse ühine planeerimine ja juhtimine, sõltuvalt mere bioloogiliste ressursside majandamise korraldamisest liikmesriikides, sealhulgas püügitegevuse selektiivsuse parandamise meetmete väljatöötamine ja rakendamine ning pädevate asutuste nõustamine; |
| --- | --- |

a)

oma liikmete püügitegevuse ühine planeerimine ja juhtimine, sõltuvalt mere bioloogiliste ressursside majandamise korraldamisest liikmesriikides, sealhulgas püügitegevuse selektiivsuse parandamise meetmete väljatöötamine ja rakendamine ning pädevate asutuste nõustamine;

| b) | soovimatu saagi vältimine ja miinimumini viimine, osaledes tehniliste meetmete väljatöötamises ja rakendamises, ning kaubanduslike kalavarude soovimatu püügi võimalikult otstarbekas kasutamine, loomata turgu kõnealuse saagi tarvis, mis on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksem, kooskõlas määruse (EL) nr .../2013 artikli 15 lõikega 11 või käesoleva määruse artikli 34 lõikega 2, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

b)

soovimatu saagi vältimine ja miinimumini viimine, osaledes tehniliste meetmete väljatöötamises ja rakendamises, ning kaubanduslike kalavarude soovimatu püügi võimalikult otstarbekas kasutamine, loomata turgu kõnealuse saagi tarvis, mis on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksem, kooskõlas määruse (EL) nr .../2013 artikli 15 lõikega 11 või käesoleva määruse artikli 34 lõikega 2, kui see on asjakohane;

| c) | kalapüügitoodete ajutise ladustamise korraldamine kooskõlas käesoleva määruse artiklitega 30 ja 31. |
| --- | --- |

c)

kalapüügitoodete ajutise ladustamise korraldamine kooskõlas käesoleva määruse artiklitega 30 ja 31.

3.   Vesiviljelussektori tootjaorganisatsioonid võivad rakendada ka järgmisi meetmeid:

| a) | säästva vesiviljeluse edendamine, eelkõige seoses keskkonnakaitse, loomatervise- ja -heaoluga; |
| --- | --- |

a)

säästva vesiviljeluse edendamine, eelkõige seoses keskkonnakaitse, loomatervise- ja -heaoluga;

| b) | turustatud toodete, sealhulgas esmamüüki käsitleva majandusliku teabe, ja toodanguprognoosi kohta teabe kogumine; |
| --- | --- |

b)

turustatud toodete, sealhulgas esmamüüki käsitleva majandusliku teabe, ja toodanguprognoosi kohta teabe kogumine;

| c) | keskkonnateabe kogumine; |
| --- | --- |

c)

keskkonnateabe kogumine;

| d) | oma liikmete vesiviljelustegevuse juhtimise kavandamine ning |
| --- | --- |

d)

oma liikmete vesiviljelustegevuse juhtimise kavandamine ning

| e) | erialaste programmide toetamine, et edendada säästvalt toodetud vesiviljelustooteid. |
| --- | --- |

e)

erialaste programmide toetamine, et edendada säästvalt toodetud vesiviljelustooteid.

Artikkel 9

Tootjaorganisatsioonide liitude moodustamine

1.   Ühes või mitmes liikmesriigis tunnustatud tootjaorganisatsioonide algatusel võidakse moodustada tootjaorganisatsioonide liit.

2.   Tootjaorganisatsioonide suhtes kohaldatavaid käesoleva määruse sätteid kohaldatakse ka tootjaorganisatsioonide liitude suhtes, kui ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 10

Tootjaorganisatsioonide liitude eesmärgid

1.   Tootjaorganisatsioonide liidud täidavad järgmisi eesmärke:

| a) | artiklis 7 sätestatud liitu kuuluvate tootjaorganisatsioonide eesmärkide tõhusam ja säästvam saavutamine; |
| --- | --- |

a)

artiklis 7 sätestatud liitu kuuluvate tootjaorganisatsioonide eesmärkide tõhusam ja säästvam saavutamine;

| b) | liitu kuuluvatele tootjaorganisatsioonidele ühist huvi pakkuvate tegevuste koordineerimine ja arendamine. |
| --- | --- |

b)

liitu kuuluvatele tootjaorganisatsioonidele ühist huvi pakkuvate tegevuste koordineerimine ja arendamine.

2.   Tootjaorganisatsioonide liitudel on õigus saada finantstoetust kooskõlas tulevase liidu õigusaktiga, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014-2020 merendus- ja kalanduspoliitika finantstoetuse saamise tingimused.

Artikkel 11

Tootmisharudevaheliste organisatsioonide moodustamine

Ühes või mitmes liikmesriigis tegutsevad kalapüügi- ja vesiviljelustoodete käitajate algatusel võidakse moodustada tootmisharudevahelisi organisatsioone, mida tunnustatakse II jao kohaselt.

Artikkel 12

Tootmisharudevaheliste organisatsioonide eesmärgid

Tootmisharudevahelised organisatsioonid parandavad liidu turul kalapüügi- ja vesiviljelustoodete kättesaadavaks tegemise koordineerimist ja tingimusi.

Artikkel 13

Tootmisharudevaheliste organisatsioonide rakendatavad meetmed

Artiklis 12 osutatud eesmärkide saavutamiseks võivad tootmisharudevahelised organisatsioonid rakendada järgmisi meetmeid:

| a) | liidu õigusaktidega vastavuses olevate standardlepingute koostamine; |
| --- | --- |

a)

liidu õigusaktidega vastavuses olevate standardlepingute koostamine;

| b) | liidu kalapüügi- ja vesiviljelustoodete edendamine mittediskrimineerival viisil, kasutades selleks näiteks sertifitseerimist, ning eelkõige päritolunimetusi, kvaliteedimärke, geograafilisi tähiseid, garanteeritud traditsioonilisi eritunnuseid ja jätkusuutlikkuse märgist; |
| --- | --- |

b)

liidu kalapüügi- ja vesiviljelustoodete edendamine mittediskrimineerival viisil, kasutades selleks näiteks sertifitseerimist, ning eelkõige päritolunimetusi, kvaliteedimärke, geograafilisi tähiseid, garanteeritud traditsioonilisi eritunnuseid ja jätkusuutlikkuse märgist;

| c) | liidu või siseriiklikest eeskirjadest karmimate eeskirjade kehtestamine kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tootmise ja turustamise suhtes; |
| --- | --- |

c)

liidu või siseriiklikest eeskirjadest karmimate eeskirjade kehtestamine kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tootmise ja turustamise suhtes;

| d) | tootmise ja turuga seotud kvaliteedi, teadlikkuse ja läbipaistvuse parandamine ning erialase ja kutsekoolituse läbiviimine, näiteks seoses kvaliteedi ja jälgitavusega, toiduohutusega ning selleks, et innustada teadusalgatusi; |
| --- | --- |

d)

tootmise ja turuga seotud kvaliteedi, teadlikkuse ja läbipaistvuse parandamine ning erialase ja kutsekoolituse läbiviimine, näiteks seoses kvaliteedi ja jälgitavusega, toiduohutusega ning selleks, et innustada teadusalgatusi;

| e) | teadus- ja turu-uuringute teostamine ning turu toimimise parendamise metoodika arendamine, sealhulgas info-ja kommunikatsioonitehnoloogia abil, ning sotsiaal-majanduslike andmete kogumine; |
| --- | --- |

e)

teadus- ja turu-uuringute teostamine ning turu toimimise parendamise metoodika arendamine, sealhulgas info-ja kommunikatsioonitehnoloogia abil, ning sotsiaal-majanduslike andmete kogumine;

| f) | teabe jagamine ja uuringute teostamine, mis on vajalikud jätkusuutliku tarne tagamiseks, mis koguselt, kvaliteedilt ja hinnalt vastab turunõuetele ja tarbijate ootustele; |
| --- | --- |

f)

teabe jagamine ja uuringute teostamine, mis on vajalikud jätkusuutliku tarne tagamiseks, mis koguselt, kvaliteedilt ja hinnalt vastab turunõuetele ja tarbijate ootustele;

| g) | märkimisväärse toiteväärtusega ja laialdaselt mittetarbitavate, jätkusuutlikus seisundis olevatest kalavarudest pärit liikide propageerimine tarbijate seas; |
| --- | --- |

g)

märkimisväärse toiteväärtusega ja laialdaselt mittetarbitavate, jätkusuutlikus seisundis olevatest kalavarudest pärit liikide propageerimine tarbijate seas;

| h) | liikmete tegevuse vastavuse kontroll asjaomase tootmisharudevahelise organisatsiooni kehtestatud eeskirjadele ning meetmete võtmine selle tagamiseks. |
| --- | --- |

h)

liikmete tegevuse vastavuse kontroll asjaomase tootmisharudevahelise organisatsiooni kehtestatud eeskirjadele ning meetmete võtmine selle tagamiseks.

II   JAGU

Tunnustamine

Artikkel 14

Tootjaorganisatsioonide tunnustamine

1.   Liikmesriigid võivad tootjaorganisatsioonidena tunnustada kõiki kalapüügi- või vesiviljelussektori tootjate algatusel moodustatud rühmi, kes seda tunnustust taotlevad, tingimusel et nad:

| a) | vastavad artiklis 17 sätestatud põhimõtetele ja nende põhimõtete kohaldamiseks vastu võetud eeskirjadele; |
| --- | --- |

a)

vastavad artiklis 17 sätestatud põhimõtetele ja nende põhimõtete kohaldamiseks vastu võetud eeskirjadele;

| b) | osalevad asjaomase liikmesriigi territooriumil või selle osal piisavas majandustegevuses, arvestades eelkõige liikmete arvu või turustatava toodangu mahtu; |
| --- | --- |

b)

osalevad asjaomase liikmesriigi territooriumil või selle osal piisavas majandustegevuses, arvestades eelkõige liikmete arvu või turustatava toodangu mahtu;

| c) | on asjaomase liikmesriigi õiguse kohaselt juriidilised isikud, on asutatud kõnealuse liikmesriigi territooriumil ning nende ametlik peakorter asub seal; |
| --- | --- |

c)

on asjaomase liikmesriigi õiguse kohaselt juriidilised isikud, on asutatud kõnealuse liikmesriigi territooriumil ning nende ametlik peakorter asub seal;

| d) | on suutelised täitma artiklis 7 sätestatud eesmärke; |
| --- | --- |

d)

on suutelised täitma artiklis 7 sätestatud eesmärke;

| e) | järgivad V peatükis osutatud konkurentsieeskirju; |
| --- | --- |

e)

järgivad V peatükis osutatud konkurentsieeskirju;

| f) | ei kuritarvita asjaomasel turul valitsevat seisundit ning |
| --- | --- |

f)

ei kuritarvita asjaomasel turul valitsevat seisundit ning

| g) | esitavad oma liikmesust, juhtimist ja rahastamisallikaid käsitlevad asjakohased üksikasjad. |
| --- | --- |

g)

esitavad oma liikmesust, juhtimist ja rahastamisallikaid käsitlevad asjakohased üksikasjad.

2.   Tootjaorganisatsioone, keda tunnustati enne ..., (14) käsitatakse käesoleva määruse kohaldamisel tootjaorganisatsioonidena, kellele käesoleva määruse sätted on siduvad.

Artikkel 15

Finantstoetus tootjaorganisatsioonidele või tootjaorganisatsioonide liitudele

Kooskõlas tulevase liidu õigusaktiga, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014-2020 merendus- ja kalanduspoliitika finantstoetuse saamise tingimused, võib anda finantstoetust kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turustamismeetmetele, mille eesmärk on tootjaorganisatsioonide või tootjaorganisatsioonide liitude loomine või ümberkorraldamine.

Artikkel 16

Tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamine

1.   Liikmesriigid võivad tootmisharudevaheliste organisatsioonidena tunnustada nende territooriumil asutatud käitajate rühmi, kes seda tunnustust taotlevad, tingimusel et nad:

| a) | vastavad artiklis 17 sätestatud põhimõtetele ja nende põhimõtete kohaldamiseks vastu võetud eeskirjadele; |
| --- | --- |

a)

vastavad artiklis 17 sätestatud põhimõtetele ja nende põhimõtete kohaldamiseks vastu võetud eeskirjadele;

| b) | esindavad märkimisväärset osa kalapüügi- ja vesiviljelustoodete või nende töötlemisel saadud toodete tootmisest ning töötlemisest või turustamisest või mõlemast; |
| --- | --- |

b)

esindavad märkimisväärset osa kalapüügi- ja vesiviljelustoodete või nende töötlemisel saadud toodete tootmisest ning töötlemisest või turustamisest või mõlemast;

| c) | ei tegele ise kalapüügi- ja vesiviljelustoodete või nende töötlemisel saadud toodete tootmise, töötlemise või turustamisega; |
| --- | --- |

c)

ei tegele ise kalapüügi- ja vesiviljelustoodete või nende töötlemisel saadud toodete tootmise, töötlemise või turustamisega;

| d) | on liikmesriigi õiguse kohaselt juriidilised isikud, nad on asutatud kõnealuse liikmesriigi territooriumil ning nende ametlik peakorter asub seal; |
| --- | --- |

d)

on liikmesriigi õiguse kohaselt juriidilised isikud, nad on asutatud kõnealuse liikmesriigi territooriumil ning nende ametlik peakorter asub seal;

| e) | on suutelised täitma artiklis 12 sätestatud eesmärke; |
| --- | --- |

e)

on suutelised täitma artiklis 12 sätestatud eesmärke;

| f) | arvestavad tarbijate huvidega; |
| --- | --- |

f)

arvestavad tarbijate huvidega;

| g) | ei takista ühise turukorralduse ladusat toimimist ning |
| --- | --- |

g)

ei takista ühise turukorralduse ladusat toimimist ning

| h) | järgivad V peatükis osutatud konkurentsieeskirju. |
| --- | --- |

h)

järgivad V peatükis osutatud konkurentsieeskirju.

2.   Enne ... (14) asutatud organisatsioone võib tunnustada käesoleva määruse kohaselt tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonidena, kui nad vastavad asjaomase liikmesriigi hinnangu kohaselt käesoleva määruse sätetele tootmisharudevaheliste organisatsioonide kohta.

3.   Tootmisharudevahelisi organisatsioone, keda tunnustati enne ... (14) käsitatakse käesoleva määruse kohaldamisel tootmisharudevaheliste organisatsioonidena, kellele käesoleva määruse sätted on siduvad.

Artikkel 17

Tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide sisemine toimimine

Artiklites 14 ja 16 osutatud tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide sisemine toimimine tugineb järgmistele põhimõtetele:

| a) | nende liikmed järgivad organisatsiooni poolt vastu võetud eeskirju seoses kalavarude kasutamise, tootmise ja turustamisega; |
| --- | --- |

a)

nende liikmed järgivad organisatsiooni poolt vastu võetud eeskirju seoses kalavarude kasutamise, tootmise ja turustamisega;

| b) | liikmeid ei diskrimineerita, eelkõige rahvuse või asukoha põhjal; |
| --- | --- |

b)

liikmeid ei diskrimineerita, eelkõige rahvuse või asukoha põhjal;

| c) | organisatsiooni rahastamiseks kogutakse finantstoetust selle liikmetelt; |
| --- | --- |

c)

organisatsiooni rahastamiseks kogutakse finantstoetust selle liikmetelt;

| d) | demokraatlik toimimine, mis võimaldab liikmetel kontrollida oma organisatsiooni ja selle otsuseid; |
| --- | --- |

d)

demokraatlik toimimine, mis võimaldab liikmetel kontrollida oma organisatsiooni ja selle otsuseid;

| e) | tõhusate, hoiatavate ja proportsionaalsete karistuste kehtestamine asjaomase organisatsiooni sise-eeskirjades sätestatud kohustuste täitmatajätmise, eriti finantstoetuse maksmatajätmise eest; |
| --- | --- |

e)

tõhusate, hoiatavate ja proportsionaalsete karistuste kehtestamine asjaomase organisatsiooni sise-eeskirjades sätestatud kohustuste täitmatajätmise, eriti finantstoetuse maksmatajätmise eest;

| f) | uute liikmete vastuvõtmise ja liikmete väljaarvamise eeskirjade kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

f)

uute liikmete vastuvõtmise ja liikmete väljaarvamise eeskirjade kindlaksmääramine;

| g) | organisatsiooni toimimiseks vajalike raamatupidamis- ja eelarve-eeskirjade kindlaksmääramine. |
| --- | --- |

g)

organisatsiooni toimimiseks vajalike raamatupidamis- ja eelarve-eeskirjade kindlaksmääramine.

Artikkel 18

Liikmesriikide teostatavad kontrollid ja tunnustuse kehtetuks tunnistamine

1.   Liikmesriigid kontrollivad korrapäraselt, kas tootjaorganisatsioonid ja tootmisharudevahelised organisatsioonid vastavad vastavalt artiklites 14 ja 16 sätestatud tunnustamise tingimustele. Mittevastavuse avastamise korral võib tunnustuse kehtetuks tunnistada.

2.   Liikmesriik, kus asub erinevatest liikmesriikidest pärit liikmetega tootjaorganisatsiooni või tootmisharudevahelise organisatsiooni või eri liikmesriikides tunnustatud tootjaorganisatsioonide liidu ametlik peakorter, viib sisse halduskoostöö, mis on vajalik asjaomase organisatsiooni või liidu tegevuse kontrollimiseks koostöös teiste asjaomaste liikmesriikidega.

Artikkel 19

Kalapüügivõimaluste eraldamine

Tootjaorganisatsioon, mille liikmed on eri liikmesriikide kodanikud, või eri liikmesriikides tunnustatud tootjaorganisatsioonide liit täidab oma ülesandeid nii, et see ei piira nende sätete kohaldamist, millega reguleeritakse kalapüügivõimaluste jaotamist liikmesriikide vahel vastavalt määruse (EL) nr .../2013 artiklile 16.

Artikkel 20

Komisjoni teostatavad kontrollid

1.   Selleks, et tagada vastavalt artiklites 14 ja 16 sätestatud tootjaorganisatsioonide või tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamise tingimuste täitmine, võib komisjon teostada kontrolle ning vajaduse korral nõuda, et liikmesriik tunnistaks tootjaorganisatsioonide või tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustuse kehtetuks.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile elektrooniliselt kõik tunnustuse andmise või kehtetuks tunnistamise otsused. Komisjon teeb kogu sellise teabe üldsusele kättesaadavaks.

Artikkel 21

Rakendusaktid

1.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid seoses järgnevaga:

| a) | tähtajad ja menetlused ning avalduste vorm seoses tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamisega vastavalt artiklitele 14 ja 16 või sellise tunnustuse kehtetuks tunnistamisega vastavalt artiklile 18; |
| --- | --- |

a)

tähtajad ja menetlused ning avalduste vorm seoses tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamisega vastavalt artiklitele 14 ja 16 või sellise tunnustuse kehtetuks tunnistamisega vastavalt artiklile 18;

| b) | vorm, tähtajad ja menetlused, mida liikmesriigid peavad järgima, teatades komisjonile artikli 20 lõike 2 kohaselt kõik tunnustuse andmise või kehtetuks tunnistamise otsused. |
| --- | --- |

b)

vorm, tähtajad ja menetlused, mida liikmesriigid peavad järgima, teatades komisjonile artikli 20 lõike 2 kohaselt kõik tunnustuse andmise või kehtetuks tunnistamise otsused.

Punkti a alusel vastu võetud rakendusakte kohandatakse asjakohasel juhul väikesemahulise kalapüügi ja vesiviljeluse eripärale.

2.   Lõikes 1 osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 43 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

III   JAGU

Eeskirjade laiendamine

Artikkel 22

Tootjaorganisatsioonide eeskirjade laiendamine

1.   Liikmesriik võib tootjaorganisatsiooni siseselt kokkulepitud eeskirjad muuta kohustuslikuks organisatsiooni mittekuuluvatele tootjatele, kes turustavad üht või mitut toodet valdkonnas, kus tootjaorganisatsioon on esindav, tingimusel et:

| a) | tootjaorganisatsioon on asutatud vähemalt ühe aasta eest ja seda käsitatakse ühes liikmesriigis tootmist ja turustamist esindavana, hõlmates vajaduse korral väikesemahulist ja rannalähedast kalapüüki, ning organisatsioon esitab pädevatele riiklikele asutustele vastava taotluse; |
| --- | --- |

a)

tootjaorganisatsioon on asutatud vähemalt ühe aasta eest ja seda käsitatakse ühes liikmesriigis tootmist ja turustamist esindavana, hõlmates vajaduse korral väikesemahulist ja rannalähedast kalapüüki, ning organisatsioon esitab pädevatele riiklikele asutustele vastava taotluse;

| b) | laiendatavad eeskirjad käsitlevad artikli 8 lõike 1 punktides a, b ja c, artikli 8 lõike 2 punktides a ja b ning artikli 8 lõike 3 punktides a-e sätestatud tootjaorganisatsioonide meetmeid; |
| --- | --- |

b)

laiendatavad eeskirjad käsitlevad artikli 8 lõike 1 punktides a, b ja c, artikli 8 lõike 2 punktides a ja b ning artikli 8 lõike 3 punktides a-e sätestatud tootjaorganisatsioonide meetmeid;

| c) | järgitakse V peatükis osutatud konkurentsieeskirju. |
| --- | --- |

c)

järgitakse V peatükis osutatud konkurentsieeskirju.

2.   Lõike 1 punkti a kohaldamisel käsitatakse kalapüügisektori tootjaorganisatsiooni esindavana, kui tema osa asjaomase toote turustatud kogustest eelneval aastal on vähemalt 55 % valdkonnas, mille suhtes on tehtud ettepanek eeskirju laiendada.

3.   Lõike 1 punkti a kohaldamisel käsitatakse vesiviljelussektori tootjaorganisatsiooni esindavana, kui tema osa asjaomase toote turustatud kogustest eelneval aastal on vähemalt 40 % valdkonnas, mille suhtes on tehtud ettepanek eeskirju laiendada.

4.   Tootjaorganisatsioonidesse mittekuuluvatele tootjatele laiendatavaid eeskirju kohaldatakse ajavahemikul 60 päevast 12 kuuni.

Artikkel 23

Tootmisharudevaheliste organisatsioonide eeskirjade laiendamine

1.   Liikmesriik võib mõned tootmisharudevahelise organisatsiooni kokkulepped, otsused või kooskõlastatud tegevused muuta teatavas valdkonnas või teatavates valdkondades kohustuslikuks ettevõtjatele, kes ei kuulu kõnealusesse organisatsiooni, tingimusel et:

| a) | tootmisharudevaheline organisatsioon hõlmab vähemalt 65 % igast vähemalt kahest järgnevast tegevusest: asjaomase toote tootmine, töötlemine või turustamine eelneva aasta jooksul liikmesriigi asjaomases valdkonnas või vastavates valdkondades, ning organisatsioon esitab pädevatele riiklikele asutustele vastava taotluse; ning |
| --- | --- |

a)

tootmisharudevaheline organisatsioon hõlmab vähemalt 65 % igast vähemalt kahest järgnevast tegevusest: asjaomase toote tootmine, töötlemine või turustamine eelneva aasta jooksul liikmesriigi asjaomases valdkonnas või vastavates valdkondades, ning organisatsioon esitab pädevatele riiklikele asutustele vastava taotluse; ning

| b) | muudele ettevõtjatele laiendatavad eeskirjad käsitlevad artikli 13 punktides a–g sätestatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide meetmeid ega kahjusta asjaomase liikmesriigi või liidu teisi ettevõtjaid. |
| --- | --- |

b)

muudele ettevõtjatele laiendatavad eeskirjad käsitlevad artikli 13 punktides a–g sätestatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide meetmeid ega kahjusta asjaomase liikmesriigi või liidu teisi ettevõtjaid.

2.   Eeskirjade laiendamise võib muuta siduvaks kõige rohkem kolmeks aastaks, ilma et see piiraks artikli 25 lõike 4 kohaldamist.

Artikkel 24

Kohustus

Eeskirjade laiendamisel organisatsiooni mitteliikmetele vastavalt artiklitele 22 ja 23 võivad asjaomased liikmesriigid otsustada, et organisatsiooni mitteliikmed on kohustatud tasuma tootjaorganisatsioonile või tootmisharudevahelisele organisatsioonile täielikult või osaliselt kulud, mis selle liikmed on tasunud ja mis seonduvad mitteliikmetele laiendatud eeskirjade kohaldamisega.

Artikkel 25

Komisjoni luba

1.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni eeskirjadest, mille nad kavatsevad muuta artiklite 22 ja 23 kohaselt teatava valdkonna või teatavate valdkondade kõigile tootjatele või ettevõtjatele siduvaks.

2.   Komisjon võtab vastu otsuse, millega antakse luba lõikes 1 osutatud eeskirjade laiendamiseks, kui:

| a) | on järgitud artiklite 22 ja 23 sätteid; |
| --- | --- |

a)

on järgitud artiklite 22 ja 23 sätteid;

| b) | on järgitud V peatükis osutatud konkurentsieeskirju; |
| --- | --- |

b)

on järgitud V peatükis osutatud konkurentsieeskirju;

| c) | laiendamine ei ohusta vaba kaubandust ning |
| --- | --- |

c)

laiendamine ei ohusta vaba kaubandust ning

| d) | ei ohustata ELi toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

d)

ei ohustata ELi toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamist.

3.   Ühe kuu jooksul pärast teate saamist võtab komisjon vastu otsuse, andes eeskirjade laiendamiseks loa või sellest keeldudes, ning teatab sellest liikmesriikidele. Kui komisjon ei ole teinud otsust ühe kuu jooksul pärast teate saamist, loetakse, et komisjon on andnud loa eeskirjade laiendamiseks.

4.   Eeskirjade lubatud laiendamist võib jätkuvalt kohaldada pärast esialgse tähtaja möödumist, sealhulgas vaikimisi kokku leppides ilma loa selgesõnalise pikendamiseta, tingimusel et asjaomane liikmesriik on vähemalt üks kuu enne sellise esialgse tähtaja möödumist teatanud komisjonile täiendavast kohaldamisajast ning komisjon on andnud selliseks täiendavaks kohaldamiseks loa või ei ole väljendanud sellele vastuseisu ühe kuu jooksul alates sellise teate kättesaamisest.

Artikkel 26

Loa kehtetuks tunnistamine

Komisjon võib teostada kontrolli ja tunnistada eeskirjade laiendamise loa kehtetuks, kui ta leiab, et mõni loa andmise tingimustest ei ole täidetud. Komisjon teatab loa kehtetuks tunnistamisest liikmesriikidele.

Artikkel 27

Rakendusaktid

Komisjon võtab vastu rakendusaktid artikli 25 lõikes 1 sätestatud teate vormi ja menetlemise kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 43 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

IV   JAGU

Tootmise ja turustamise planeerimine

Artikkel 28

Tootmis- ja turustamiskava

1.   Iga tootjaorganisatsioon esitab oma pädevatele riiklikele asutustele heakskiitmiseks tootmis- ja turustamiskava vähemalt peamiste turustatavate liikide kohta. Selliste tootmis- ja turustamiskavade eesmärk on saavutada artiklites 3 ja 7 sätestatud eesmärgid.

2.   Tootmis- ja turustamiskava sisaldab:

| a) | püütud või kasvatatud liikide tootmisprogrammi; |
| --- | --- |

a)

püütud või kasvatatud liikide tootmisprogrammi;

| b) | turustusstrateegiat, millega soovitakse pakutav kogus ja kvaliteet turunõuetele vastavaks kohandada; |
| --- | --- |

b)

turustusstrateegiat, millega soovitakse pakutav kogus ja kvaliteet turunõuetele vastavaks kohandada;

| c) | tootjaorganisatsiooni võetavaid meetmeid artiklis 7 sätestatud eesmärkide täitmiseks; |
| --- | --- |

c)

tootjaorganisatsiooni võetavaid meetmeid artiklis 7 sätestatud eesmärkide täitmiseks;

| d) | ennetavaid erimeetmeid selliste liikide tarnete reguleerimiseks, millega aasta jooksul on tavaliselt turustusraskusi; |
| --- | --- |

d)

ennetavaid erimeetmeid selliste liikide tarnete reguleerimiseks, millega aasta jooksul on tavaliselt turustusraskusi;

| e) | karistusi, mida rakendatakse liikmete suhtes, kes rikuvad asjaomase kava rakendamiseks tehtud otsuseid. |
| --- | --- |

e)

karistusi, mida rakendatakse liikmete suhtes, kes rikuvad asjaomase kava rakendamiseks tehtud otsuseid.

3.   Tootmis- ja turustamiskava kiidavad heaks pädevad riiklikud asutused. Pärast kava heakskiitmist hakkab tootjaorganisatsioon seda viivitamata rakendama.

4.   Tootjaorganisatsioonid võivad tootmis- ja turustamiskava muuta ning sellisel juhul esitatakse see heakskiitmiseks pädevatele riiklikele asutustele.

5.   Tootjaorganisatsioon koostab aastaaruande oma tootmis- ja turustamiskava kohase tegevuse kohta ja esitab selle oma pädevatele riiklikele asutustele heakskiitmiseks.

6.   Tootjaorganisatsioonid võivad saada finantstoetust tootmis- ja turustamiskavade koostamiseks ja rakendamiseks kooskõlas tulevase liidu õigusaktiga, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014-2020 merendus- ja kalanduspoliitika finantstoetuse saamise tingimused.

7.   Liikmesriigid teostavad kontrolle selle tagamiseks, et tootjaorganisatsioonid täidaksid käesolevas artiklis sätestatud kohustusi. Mittevastavuse avastamise korral võib tunnustuse kehtetuks tunnistada.

Artikkel 29

Rakendusaktid

1.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid:

| a) | artiklis 28 osutatud tootmis- ja turustamiskava vormi ja ülesehituse kohta; |
| --- | --- |

a)

artiklis 28 osutatud tootmis- ja turustamiskava vormi ja ülesehituse kohta;

| b) | menetluse ja tähtaegade kohta, mida tootjaorganisatsioonid peavad järgima artiklis 28 osutatud tootmis- ja turustamiskava esitamisel ning mida liikmesriigid peavad järgima kõnealuse kava heakskiitmisel. |
| --- | --- |

b)

menetluse ja tähtaegade kohta, mida tootjaorganisatsioonid peavad järgima artiklis 28 osutatud tootmis- ja turustamiskava esitamisel ning mida liikmesriigid peavad järgima kõnealuse kava heakskiitmisel.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 43 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

V   JAGU

Turgude stabiliseerimine

Artikkel 30

Ladustamismehhanism

Kalapüügisektori tootjaorganisatsioonid võivad saada finantstoetust II lisas loetletud kalapüügitoodete ladustamiseks, kui:

| a) | on täidetud tulevases liidu õigusaktis, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014-2020 merendus- ja kalanduspoliitika finantstoetuse saamise tingimused, sätestatud ladustamisabi tingimused; |
| --- | --- |

a)

on täidetud tulevases liidu õigusaktis, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2014-2020 merendus- ja kalanduspoliitika finantstoetuse saamise tingimused, sätestatud ladustamisabi tingimused;

| b) | tooted on turule lastud kalapüügisektori tootjaorganisatsioonide poolt ning neile ei ole artiklis 31 osutatud käivitushinnaga ostjat leitud; |
| --- | --- |

b)

tooted on turule lastud kalapüügisektori tootjaorganisatsioonide poolt ning neile ei ole artiklis 31 osutatud käivitushinnaga ostjat leitud;

| c) | tooted vastavad artikli 33 kohaselt kehtestatud ühistele turustusnormidele ja on inimtoiduks piisavalt kvaliteetsed; |
| --- | --- |

c)

tooted vastavad artikli 33 kohaselt kehtestatud ühistele turustusnormidele ja on inimtoiduks piisavalt kvaliteetsed;

| d) | tooted stabiliseeritakse või neid töödeldakse ning ladustatakse mahutites või sumpades külmutamise (laeva pardal või maismaal asuvates rajatistes), soolamise, kuivatamise, marineerimise või vajaduse korral keetmise ja pastöriseerimise teel, olenemata sellest, kas sellega kaasneb fileerimine, tükeldamine või asjakohasel juhul pea eemaldamine; |
| --- | --- |

d)

tooted stabiliseeritakse või neid töödeldakse ning ladustatakse mahutites või sumpades külmutamise (laeva pardal või maismaal asuvates rajatistes), soolamise, kuivatamise, marineerimise või vajaduse korral keetmise ja pastöriseerimise teel, olenemata sellest, kas sellega kaasneb fileerimine, tükeldamine või asjakohasel juhul pea eemaldamine;

| e) | tooted viiakse hiljem laost uuesti turule inimtoiduks; |
| --- | --- |

e)

tooted viiakse hiljem laost uuesti turule inimtoiduks;

| f) | tooted jäävad lattu vähemalt viieks päevaks. |
| --- | --- |

f)

tooted jäävad lattu vähemalt viieks päevaks.

Artikkel 31

Ladustamismehhanismi käivitushinnad

1.   Enne iga aasta algust võib kalapüügisektori tootjaorganisatsioon II lisas loetletud kalapüügitoodete puhul teha ettepaneku artiklis 30 osutatud ladustamismehhanismi käivitushinna kohta.

2.   Käivitushind ei ületa 80 % kõnealuse toote kaalutud keskmisest hinnast, mis on registreeritud asjaomase tootjaorganisatsiooni tegevusvaldkonnas käivitushinna kehtestamise aastale vahetult eelnenud kolme aasta jooksul.

3.   Käivitushinna kindlaksmääramisel võetakse arvesse järgmist:

| a) | tootmise ja nõudluse suundumused; |
| --- | --- |

a)

tootmise ja nõudluse suundumused;

| b) | turuhindade stabiliseerimine; |
| --- | --- |

b)

turuhindade stabiliseerimine;

| c) | turgude lähendamine; |
| --- | --- |

c)

turgude lähendamine;

| d) | tootjate sissetulekud; |
| --- | --- |

d)

tootjate sissetulekud;

| e) | tarbijate huvid. |
| --- | --- |

e)

tarbijate huvid.

4.   Oma territooriumil tunnustatud tootjaorganisatsioonide ettepanekute analüüsi järel määravad liikmesriigid kindlaks tootjaorganisatsioonide kohaldatavad käivitushinnad. Kõnealused hinnad kehtestatakse lõigetes 2 ja 3 osutatud tingimuste kohaselt. Hinnad tehakse üldsusele kättesaadavaks.

Artikkel 32

Rakendusaktid

Komisjon võtab vastu rakendusaktid artikli 31 lõike 4 kohaselt liikmesriikide poolt käivitushindade avaldamise vormi kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 43 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

III   PEATÜKK

ÜHISED TURUSTUSNORMID

Artikkel 33

Ühiste turustusnormide kehtestamine

1.   Ilma et see piiraks artikli 47 kohaldamist, võib I lisas loetletud ja inimtoiduks mõeldud kalapüügitoodete suhtes, sõltumata nende päritolust (liidu päritolu või imporditud), kehtestada ühised turustusnormid.

2.   Lõikes 1 osutatud normid võivad olla seotud toodete kvaliteedi, mõõdu, massi, pakendi, esitusviisi või märgistamisega ning eelkõige järgnevaga:

| a) | turustuskõlblik miinimumsuurus, mis kehtestatakse parimaid olemasolevaid teaduslikke nõuandeid arvestades; sellised turustuskõlblikud miinimummõõdud vastavad asjakohasel juhul määruse (EL) nr .../2013 artikli 15 lõikes 10 osutatud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtudele; |
| --- | --- |

a)

turustuskõlblik miinimumsuurus, mis kehtestatakse parimaid olemasolevaid teaduslikke nõuandeid arvestades; sellised turustuskõlblikud miinimummõõdud vastavad asjakohasel juhul määruse (EL) nr .../2013 artikli 15 lõikes 10 osutatud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtudele;

| b) | konservide spetsifikaadid, kooskõlas säilitamistingimuste ja rahvusvaheliste kohustustega. |
| --- | --- |

b)

konservide spetsifikaadid, kooskõlas säilitamistingimuste ja rahvusvaheliste kohustustega.

3.   Lõigete 1 ja 2 kohaldamine ei piira järgmiste õigusaktide kohaldamist:

| a) | määrus (EÜ) nr 178/2002; |
| --- | --- |

a)

määrus (EÜ) nr 178/2002;

| b) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 852/2004 (15); |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 852/2004 (15);

| c) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 853/2004 (16); |
| --- | --- |

c)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 853/2004 (16);

| d) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 854/2004 (17); |
| --- | --- |

d)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 854/2004 (17);

| e) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 882/2004 (18); |
| --- | --- |

e)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 882/2004 (18);

| f) | nõukogu määrus (EÜ) nr 1005/2008 (19) ning |
| --- | --- |

f)

nõukogu määrus (EÜ) nr 1005/2008 (19) ning

| g) | määrus (EÜ) nr 1224/2009. |
| --- | --- |

g)

määrus (EÜ) nr 1224/2009.

Artikkel 34

Ühiste turustusnormide täitmine

1.   Inimtoiduks ette nähtud tooteid, mille suhtes on kehtestatud ühised turustusnormid, võib liidu turul kättesaadavaks teha üksnes kõnealuste normide kohaselt.

2.   Kõiki lossitud kalapüügitooteid, sealhulgas ühistele turustusnormidele mittevastavaid tooteid, võib kasutada muuks otstarbeks kui otseselt inimtoiduks, näiteks kalajahu, kalaõli, lemmikloomatoidu, toidu lisaainete, ravimite ja kosmeetikatoodete valmistamiseks.

IV   PEATÜKK

TARBIJATE TEAVITAMINE

Artikkel 35

Kohustuslik teave

1.   Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1169/2011 kohaldamist, võib käesoleva määruse I lisa punktides a, b, c ja e osutatud ning liidus turustatavaid kalapüügi- ja vesiviljelustooteid nende päritolust või turustusviisist olenemata lõpptarbijale või toitlustusettevõttele müügiks pakkuda ainult siis, kui asjaomasel märgistusel või etiketil esitatakse:

| a) | liigi tootenimetus ja selle teaduslik nimi; |
| --- | --- |

a)

liigi tootenimetus ja selle teaduslik nimi;

| b) | tootmismeetod, eelkõige järgmiste sõnadega: „...püütud...” või „...püütud mageveekogust...” või „...kasvatatud...”; |
| --- | --- |

b)

tootmismeetod, eelkõige järgmiste sõnadega: „...püütud...” või „...püütud mageveekogust...” või „...kasvatatud...”;

| c) | piirkond, kust toode on püütud või kus see on kasvatatud ning kalapüügil kasutatud püügivahendi liik, mis on sätestatud käesoleva määruse III lisa I veerus; |
| --- | --- |

c)

piirkond, kust toode on püütud või kus see on kasvatatud ning kalapüügil kasutatud püügivahendi liik, mis on sätestatud käesoleva määruse III lisa I veerus;

| d) | teave selle kohta, kas toode on sulatatud; |
| --- | --- |

d)

teave selle kohta, kas toode on sulatatud;

| e) | minimaalne säilivuskuupäev, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

e)

minimaalne säilivuskuupäev, kui see on asjakohane.

Punktis d sätestatud nõue ei kehti järgmise suhtes:

| a) | lõpptootes esinevad koostisosad; |
| --- | --- |

a)

lõpptootes esinevad koostisosad;

| b) | toit, mille puhul külmutamine on tootmisprotsessis tehnoloogiliselt vajalik etapp; |
| --- | --- |

b)

toit, mille puhul külmutamine on tootmisprotsessis tehnoloogiliselt vajalik etapp;

| c) | määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VIII jao kohaselt tervisekaitse eesmärgil eelnevalt külmutatud kalapüügi- ja vesiviljelustooted; |
| --- | --- |

c)

määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa VIII jao kohaselt tervisekaitse eesmärgil eelnevalt külmutatud kalapüügi- ja vesiviljelustooted;

| d) | kalapüügi- ja vesiviljelustooted, mis on sulatatud enne suitsutamist, soolamist, küpsetamist, marineerimist, kuivatamist või nendest protsessidest koosnevat töötlemist. |
| --- | --- |

d)

kalapüügi- ja vesiviljelustooted, mis on sulatatud enne suitsutamist, soolamist, küpsetamist, marineerimist, kuivatamist või nendest protsessidest koosnevat töötlemist.

2.   Pakendamata kalapüügi- ja vesiviljelustoodete kohta võib lõikes 1 loetletud kohustusliku teabe esitada jaemüügil kaubandusteabe abil, nagu näiteks stendid või plakatid.

3.   Kui lõpptarbijale või toitlustusasutusele pakutakse müügiks samadest liikidest eri tootmismeetoditega toodetud segatoodet, märgitakse segatoote iga osa tootmismeetod. Kui lõpptarbijale või toitlustusettevõttele pakutakse müügiks segatoodet, mis koosneb samadest liikidest, mis on püütud eri piirkondadest või kasvatatud eri riikides, märgitakse piirkond vähemalt nimetatud segu koguseliselt kõige suurema osa kohta ning lisatakse märge, et tooted on püütud eri piirkondadest või kasvatatud eri riikides.

4.   Liikmesriik võib vabastada lõikes 1 osutatud nõuetest vahetult kalalaevadelt tarbijatele müüdavad väikesed tootekogused, tingimusel et nende väärtus ei ületa määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 58 lõikes 8 osutatud ostuväärtust.

5.   Selliseid kalapüügi- ja vesiviljelustooteid, mis ise või mille pakendid on märgistatud enne 13. detsembrit 2014 ning mis ei vasta käesoleva artikli nõuetele, võib turustada kuni varude lõppemiseni.

Artikkel 36

Aruanne ökomärgise kohta

Pärast liikmesriikide ja sidusrühmadega konsulteerimist esitab komisjon hiljemalt 1. jaanuariks 2015 Euroopa Parlamendile ja nõukogule teostatavusaruande võimaluste kohta seoses kalapüügi- ja vesiviljelustoodete ökomärgise süsteemiga, käsitledes eelkõige sellise süsteemi loomist kogu liidus kehtiva süsteemina ja miinimumnõuete kehtestamist, et liikmesriigid saaksid liidu ökomärgist kasutada.

Artikkel 37

Tootenimetus

1.   Artikli 35 lõike 1 kohaldamisel koostavad ja avaldavad liikmesriigid oma territooriumil heakskiidetud tootenimetuste loetelu koos nende teaduslike nimedega. Loetelus esitatakse:

| a) | iga liigi teaduslik nimi vastavalt FishBase teabesüsteemile või vajaduse korral vastavalt ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) ASFIS andmebaasile; |
| --- | --- |

a)

iga liigi teaduslik nimi vastavalt FishBase teabesüsteemile või vajaduse korral vastavalt ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) ASFIS andmebaasile;

| b) | tootenimetus:






  i) | liigi nimi asjaomase liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes; |
| --- | --- | --- |

b)

tootenimetus:

i)

liigi nimi asjaomase liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes;

| ii) | vajaduse korral muu nimi, mis on kohalikult või piirkondlikult heakskiidetud või lubatud. |
| --- | --- |

ii)

vajaduse korral muu nimi, mis on kohalikult või piirkondlikult heakskiidetud või lubatud.

2.   Kui kala on teise toidu koostisosa, võib kõik kalaliigid määratleda „kalaks”, tingimusel et sellise toidu nimetus ja esitusviis ei viita konkreetsele liigile.

3.   Liikmesriigi vastuvõetud tootenimetuste loetelu muudatustest teatatakse viivitamata komisjonile, kes teavitab sellest teisi liikmesriike.

Artikkel 38

Märge püügi- või tootmispiirkonna kohta

1.   Artikli 35 lõike 1 punkti c kohane märge püügi- või tootmispiirkonna kohta hõlmab järgmist teavet:

| a) | merest püütud kalapüügitoodete puhul FAO püügipiirkondade loetellu kuuluva alapiirkonna või rajooni nimi kirjalikult ja sellise piirkonna nimi tarbijale arusaadavas sõnastuses või kaart või piktogramm, millel on näidatud kõnealune piirkond või erandina kõnealusest nõudest nende kalapüügitoodete puhul, mis on püütud mujal kui Kirde-Atlandi piirkonnas (FAO püügipiirkond 27) ning Vahemere ja Musta mere piirkonnas (FAO püügipiirkond 37), FAO püügipiirkonna nimi; |
| --- | --- |

a)

merest püütud kalapüügitoodete puhul FAO püügipiirkondade loetellu kuuluva alapiirkonna või rajooni nimi kirjalikult ja sellise piirkonna nimi tarbijale arusaadavas sõnastuses või kaart või piktogramm, millel on näidatud kõnealune piirkond või erandina kõnealusest nõudest nende kalapüügitoodete puhul, mis on püütud mujal kui Kirde-Atlandi piirkonnas (FAO püügipiirkond 27) ning Vahemere ja Musta mere piirkonnas (FAO püügipiirkond 37), FAO püügipiirkonna nimi;

| b) | mageveekogust püütud kalapüügitoodete puhul viide päritoluveekogule liikmesriigis või kolmandas riigis, kust kõnealune toode pärineb; |
| --- | --- |

b)

mageveekogust püütud kalapüügitoodete puhul viide päritoluveekogule liikmesriigis või kolmandas riigis, kust kõnealune toode pärineb;

| c) | vesiviljelustoodete puhul viide liikmesriigile või kolmandale riigile, kus kõnealune toode saavutas vähemalt poole oma lõplikust massist või asus vähemalt poole oma kasvatamisperioodist või, karploomade puhul, kus toode läbis viimase vähemalt kuuekuulise kasvatus- või viljelusetapi. |
| --- | --- |

c)

vesiviljelustoodete puhul viide liikmesriigile või kolmandale riigile, kus kõnealune toode saavutas vähemalt poole oma lõplikust massist või asus vähemalt poole oma kasvatamisperioodist või, karploomade puhul, kus toode läbis viimase vähemalt kuuekuulise kasvatus- või viljelusetapi.

2.   Lisaks lõikes 1 osutatud teabele võivad ettevõtjad märkida täpsema püügi- või tootmispiirkonna.

Artikkel 39

Vabatahtlik lisateave

1.   Lisaks artikli 35 kohaselt nõutud kohustuslikule teabele võib vabatahtlikult esitada järgmist teavet, tingimusel et see on selge ja ühene:

| a) | kalapüügi- või vesiviljelustoodete püügikuupäev; |
| --- | --- |

a)

kalapüügi- või vesiviljelustoodete püügikuupäev;

| b) | kalapüügitoodete lossimise kuupäev või teave sadama kohta, kus tooted lossiti; |
| --- | --- |

b)

kalapüügitoodete lossimise kuupäev või teave sadama kohta, kus tooted lossiti;

| c) | üksikasjalikum teave kalapüügivahendi alaliigi kohta vastavalt III lisa teisele veerule; |
| --- | --- |

c)

üksikasjalikum teave kalapüügivahendi alaliigi kohta vastavalt III lisa teisele veerule;

| d) | merel püütud kalapüügitoodete puhul üksikasjad riigi kohta, mille lipu all kõnealused tooted püüdnud laev sõidab; |
| --- | --- |

d)

merel püütud kalapüügitoodete puhul üksikasjad riigi kohta, mille lipu all kõnealused tooted püüdnud laev sõidab;

| e) | keskkonnateave; |
| --- | --- |

e)

keskkonnateave;

| f) | eetilist või sotsiaalset laadi teave; |
| --- | --- |

f)

eetilist või sotsiaalset laadi teave;

| g) | andmed tootmismeetodite ja -tavade kohta; |
| --- | --- |

g)

andmed tootmismeetodite ja -tavade kohta;

| h) | andmed toote toiteväärtuse kohta. |
| --- | --- |

h)

andmed toote toiteväärtuse kohta.

2.   Osa või kogu artikli 35 lõikes 1 loetletud teabe esitamisel võib kasutada QR-koodi.

3.   Vabatahtlikku teavet ei esitata nii, et see vähendaks märgistusel või etiketil kohustusliku teabe jaoks ette nähtud pinda.

4.   Ei lisata vabatahtlikku teavet, mida ei ole võimalik kontrollida.

V   PEATÜKK

KONKURENTSIEESKIRJAD

Artikkel 40

Konkurentsieeskirjade kohaldamine

ELi toimimise lepingu artikli 101 lõikes 1 ja artiklis 102 osutatud kokkulepete, otsuste ja tegevuste suhtes, mis seonduvad kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tootmise või turustamisega, kohaldatakse ELi toimimise lepingu artikleid 101–106 ja nende rakendussätteid.

Artikkel 41

Erandid konkurentsieeskirjade kohaldamisest

1.   Olenemata käesoleva määruse artiklist 40 ei kohaldata ELi toimimise lepingu artikli 101 lõiget 1 tootjaorganisatsioonide selliste kokkulepete, otsuste ja tegevuste suhtes, mis seonduvad kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tootmise või müügi või ühiste seadmete kasutamisega kõnealuste toodete ladustamiseks, käitlemiseks või töötlemiseks, ja mis:

| a) | on vajalikud ELi toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

a)

on vajalikud ELi toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamiseks;

| b) | ei kohusta kehtestama ühesuguseid hindu; |
| --- | --- |

b)

ei kohusta kehtestama ühesuguseid hindu;

| c) | ei põhjusta liidu turgude mis tahes vormis jaotamist; |
| --- | --- |

c)

ei põhjusta liidu turgude mis tahes vormis jaotamist;

| d) | ei välista konkurentsi ning |
| --- | --- |

d)

ei välista konkurentsi ning

| e) | ei kõrvalda konkurentsi kõnealuste toodete olulise osa suhtes; |
| --- | --- |

e)

ei kõrvalda konkurentsi kõnealuste toodete olulise osa suhtes;

2.   Olenemata käesoleva määruse artiklist 40 ei kohaldata ELi toimimise lepingu artikli 101 lõiget 1 tootmisharudevaheliste organisatsioonide selliste kokkulepete, otsuste ja tegevuste suhtes, mis:

| a) | on vajalikud ELi toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

a)

on vajalikud ELi toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud eesmärkide saavutamiseks;

| b) | ei kohusta kohaldama kindlaksmääratud hinda; |
| --- | --- |

b)

ei kohusta kohaldama kindlaksmääratud hinda;

| c) | ei põhjusta liidu turgude mis tahes vormis jaotamist; |
| --- | --- |

c)

ei põhjusta liidu turgude mis tahes vormis jaotamist;

| d) | ei kohalda teiste kaubanduspartneritega tehtavate võrdväärsete tehingute suhtes teistsuguseid tingimusi, pannes neid sellega ebasoodsasse konkurentsiolukorda; |
| --- | --- |

d)

ei kohalda teiste kaubanduspartneritega tehtavate võrdväärsete tehingute suhtes teistsuguseid tingimusi, pannes neid sellega ebasoodsasse konkurentsiolukorda;

| e) | ei kõrvalda konkurentsi kõnealuste toodete olulise osa suhtes ning |
| --- | --- |

e)

ei kõrvalda konkurentsi kõnealuste toodete olulise osa suhtes ning

| f) | ei loo konkurentsipiiranguid, mis ei ole hädavajalikud ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

f)

ei loo konkurentsipiiranguid, mis ei ole hädavajalikud ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks.

VI   PEATÜKK

TURUTEAVE

Artikkel 42

Turuteave

1.   Komisjon:

| a) | kogub, analüüsib ja levitab tarneahelas majandusalast teavet ja teadmisi liidu kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu kohta, arvestades rahvusvahelist konteksti; |
| --- | --- |

a)

kogub, analüüsib ja levitab tarneahelas majandusalast teavet ja teadmisi liidu kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu kohta, arvestades rahvusvahelist konteksti;

| b) | pakub praktilist tuge tootjaorganisatsioonidele ja tootmisharudevahelistele organisatsioonidele, et paremini koordineerida teabevahetust turul osalevate ettevõtjate ja töötlejate vahel; |
| --- | --- |

b)

pakub praktilist tuge tootjaorganisatsioonidele ja tootmisharudevahelistele organisatsioonidele, et paremini koordineerida teabevahetust turul osalevate ettevõtjate ja töötlejate vahel;

| c) | jälgib regulaarselt hindu liidu kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tarneahelas ning analüüsib turusuundumusi; |
| --- | --- |

c)

jälgib regulaarselt hindu liidu kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tarneahelas ning analüüsib turusuundumusi;

| d) | teeb sihtotstarbelisi turu-uuringuid ning kehtestab hinnakujundust käsitlevate uuringute metoodika. |
| --- | --- |

d)

teeb sihtotstarbelisi turu-uuringuid ning kehtestab hinnakujundust käsitlevate uuringute metoodika.

2.   Lõike 1 rakendamiseks võtab komisjon järgmisi meetmeid:

| a) | liidu õiguse kohaselt kogutud ning kalapüügi- ja vesiviljelustooteid käsitleva olemasoleva teabe kättesaadavuse hõlbustamine; |
| --- | --- |

a)

liidu õiguse kohaselt kogutud ning kalapüügi- ja vesiviljelustooteid käsitleva olemasoleva teabe kättesaadavuse hõlbustamine;

| b) | turuteabe, näiteks hinnauuringute, turuanalüüside ja -uuringute kõigile sidusrühmadele ja üldsusele kättesaadavaks tegemine juurdepääsetaval ja arusaadaval viisil, kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 45/2001 (20) ei tulene teisiti. |
| --- | --- |

b)

turuteabe, näiteks hinnauuringute, turuanalüüside ja -uuringute kõigile sidusrühmadele ja üldsusele kättesaadavaks tegemine juurdepääsetaval ja arusaadaval viisil, kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 45/2001 (20) ei tulene teisiti.

3.   Liikmesriigid toetavad lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamist.

VII   PEATÜKK

MENETLUSSÄTTED

Artikkel 43

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

VIII   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 44

Määruse (EÜ) nr 1184/2006 muutmine

Määruse (EÜ) nr 1184/2006 artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklite 101–106 ja artikli 108 lõigete 1 ja 3 kohaldatavusega ELi toimimise lepingu I lisas loetletud toodete, välja arvatud nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (21) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr .../2013 (22) hõlmatud tooted, tootmise või nendega kauplemise suhtes.

Artikkel 45

Määruse (EÜ) nr 1224/2009 muutmine

Määrust (EÜ) nr 1224/2009 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 57 lõikesse 1 lisatakse järgmised laused:
  „Liikmesriigid kontrollivad normidele vastavust. Kontrolle võib teostada kõikidel turustusetappidel ja vedamise ajal.”; |
| --- | --- |

1)

artikli 57 lõikesse 1 lisatakse järgmised laused:

„Liikmesriigid kontrollivad normidele vastavust. Kontrolle võib teostada kõikidel turustusetappidel ja vedamise ajal.”;

| 2) | artikli 58 lõiget 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr .../2013 (23) artikliga 35 ette nähtud teave tarbijatele; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

artikli 58 lõiget 5 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt g asendatakse järgmisega:

„g)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr .../2013 (23) artikliga 35 ette nähtud teave tarbijatele;

23

| b) | punkt h jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

punkt h jäetakse välja.

Artikkel 46

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 104/2000 tunnistatakse kehtetuks. Artiklit 4 kohaldatakse siiski kuni 12. detsembrini 2014.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt IV lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 47

Eeskirjad, millega kehtestatakse ühised turustusnormid

Jätkuvalt kohaldatakse eeskirju, millega kehtestatakse ühised turustusnormid, eelkõige nõukogu määrust (EMÜ) nr 2136/89, (24) nõukogu määrust (EMÜ) nr 1536/92, (25) nõukogu määrust (EÜ) nr 2406/96 (26) ning muid ühiste turustusnormide kohaldamiseks vastu võetud eeskirju, näiteks komisjoni määrust (EMÜ) nr 3703/85 (27).

24

25

26

27

Artikkel 48

Läbivaatamine

Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembriks 2022 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse kohaldamise tulemuste kohta.

Artikkel 49

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014, välja arvatud IV peatükki ja artiklit 45, mida kohaldatakse alates 13. detsembrist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 183.

1

(2)  ELT C 225, 27.7.2012, lk 20.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 12. septembri 2012. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 17. oktoobri 2013. aasta esimese lugemise seisukoht. Euroopa Parlamendi ... seisukoht ja nõukogu ... otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 104/2000 kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta (EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22).

4

(5)  Nõukogu 24. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1184/2006, millega kohaldatakse teatavaid konkurentsieeskirju põllumajandustoodete ja saaduste tootmise ja nendega kauplemise suhtes (ELT L 214, 4.8.2006, lk 7).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

6

(7)  Nõukogu 3. detsembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1220/2012, mis käsitleb kaubandusega seotud meetmeid, et tagada liidu töötlejate varustamine teatavate kalandustoodetega aastatel 2013–2015, ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 104/2000 ja (EL) nr 1344/2011 (ELT L 349, 19.12.2012, lk 4).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 1026/2012, milles käsitletakse kalavarude kaitseks võetavaid teatavaid meetmeid seoses mittesäästvat kalapüüki lubavate riikidega (ELT L 316, 14.11.2012, lk 34).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EL) nr .../2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 639/2004 ja nõukogu otsus nr 2004/585/EÜ (ELT L ...).

9

(10)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 1924/2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 87/250/EMÜ, nõukogu direktiiv 90/496/EMÜ, komisjoni direktiiv 1999/10/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/13/EÜ, komisjoni direktiivid 2002/67/EÜ ja 2008/5/EÜ ning komisjoni määrus (EÜ) nr 608/2004 (ELT L 304, 22.11.2011, lk 18).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta (ELT L 354, 31.12.2008, lk 16).

13

(14)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (ELT L 139, 30.4.2004, lk 1).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (ELT L 139, 30.4.2004, lk 55).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks (ELT L 226, 25.6.2004, lk 83).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).

18

(19)  Nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (ELT L 286, 29.10.2008, lk 1).

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

20

(21)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

21

(22)  ELT L ...”.

22

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EL) nr .../2013 kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta (ELT L ...).”;

23

(24)  Nõukogu 21. juuni 1989. aasta määrus (EMÜ) nr 2136/89, milles sätestatakse sardiinikonservide ühised turustusnormid ning sardiinikonservide ja sardiinikonservilaadsete toodete müüginimetused (EÜT L 212, 22.7.1989, lk 79).

24

(25)  Nõukogu 9. juuni 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 1536/92, millega sätestatakse tuuni- ja pelamiidikonservide ühised turustusnormid (EÜT L 163, 17.6.1992, lk 1).

25

(26)  Nõukogu 26. novembri 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2406/96, milles sätestatakse teatavate kalandustoodete ühised turustusnormid (EÜT L 334, 23.12.1996, lk 1).

26

(27)  Komisjoni 23. detsembri 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 3703/85, milles sätestatakse teatavate värskete ja jahutatud kalade ühiste turustusnormide üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 351, 28.12.1985, lk 63).

27

---

I LISA

ÜHISE TURUKORRALDUSEGA HÕLMATUD KALAPÜÜGI- JA VESIVILJELUSTOOTED

| CN-kood | Kauba kirjeldus |
| --- | --- |
| a) | 0301 |

CN-kood

Kauba kirjeldus

a)

Eluskala

0302

Värske või jahutatud kala (v.a rubriigis 0304 esitatud kalafilee ja muu kalaliha)

0303

Külmutatud kala, v.a kalafileed ja muu rubriigi 0304 kalaliha

0304

Kalafileed ja muu kalaliha (k.a kalahakkliha), värske, jahutatud või külmutatud

| b) | 0305 |
| --- | --- |

b)

Kuivatatud, soolatud või soolvees kala; külm- või kuumsuitsukala; inimtoiduks kõlblik kalajahu, -pulber ja -graanulid

| c) | 0306 |
| --- | --- |

c)

Vähid, puhastatud või puhastamata, elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolvees või soolatud; vees või aurus keedetud vähid (puhastamata), olenemata sellest, kas jahutatud või jahutamata, külmutatud, kuivatatud või soolatud või mitte; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid vähkidest

0307

Limused, karbis või karbita, elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolvees või soolatud; muud veeselgrootud (v.a vähid ja limused), elusad, värsked, jahutatud, külmutatud, kuivatatud, soolatud või soolvees; inimtoiduks kõlblik jahu ja graanulid muudest veeselgrootutest peale vähkide

d)

Mujal nimetamata loomsed tooted; inimtoiduks kõlbmatud surnud loomad grupist 1 või 3:

– muud

– – tooted kaladest, vähkidest, limustest või muudest vees elavatest selgrootutest; surnud loomad grupist 3:

0511 91 10

– – – kalajäätmed

0511 91 90

– – – muud

| e) | 1212 20 00 |
| --- | --- |

e)

– mere- ja muud vetikad

f)

Kalade või mereimetajate rasvad, õlid ja nende fraktsioonid (rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata):

1504 10

– kalamaksaõli ja selle fraktsioonid

1504 20

– kalarasvad ja -õlid ning nende fraktsioonid (v.a kalamaksaõli)

| g) | 1603 00 |
| --- | --- |

g)

Ekstraktid ja mahlad lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest

| h) | 1604 |
| --- | --- |

h)

Kalatooted ja -konservid; kaaviar ja kalamarjast valmistatud kaaviariasendajad

| i) | 1605 |
| --- | --- |

i)

Tooted ja konservid vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest

j)

Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte

1902 20

– täidisega pastatooted, kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud või mitte:

1902 20 10

– – mis sisaldavad üle 20 % massist kala, vähke, limuseid või teisi veeselgrootuid

k)

Inimtoiduks kõlbmatu jahu ja graanulid lihast või rupsist, kalast, vähkidest, molluskitest või muudest veeselgrootutest; rasvakõrned:

2301 20 00

– jahu ja graanulid kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest

l)

Loomasöödana kasutatavad tooted

2309 90

– muud:

ex 2309 90 10

– – kalamahl

---

II LISA

KALAPÜÜGITOOTED, MILLELE LAIENEB LADUSTAMISMEHHANISM

| CN-kood | Kauba kirjeldus |
| --- | --- |
| 0302 22 00 | Atlandi merilest (Pleuronectes platessa) |
| ex 0302 29 90 | Harilik soomuslest (Limanda limanda) |
| 0302 29 10 | Kammellased (Lepidorhombus spp.) |
| ex 0302 29 90 | Lest (Platichthys flesus) |
| 0302 31 10
  ning
  0302 31 90 | Albakor e pikkuim-tuun (Thunnus alalunga) |
| ex 0302 40 | Heeringas liigist Clupea harengus |
| 0302 50 10 | Tursk liigist Gadus morhua |
| 0302 61 10 | Sardiinid liigist Sardina pilchardus |
| ex 0302 61 80 | Kilu (Sprattus sprattus) |
| 0302 62 00 | Kilttursk e pikša (Melanogrammus aeglefinus) |
| 0302 63 00 | Põhjaatlandi süsikas e saida (Pollachius virens) |
| ex 0302 64 | Makrell liikidest Scomber scombrus ja Scomber japonicus |
| 0302 65 20
  ning
  0302 65 50 | Harilik ogahai (Squalus acantihias) ja koerhaid (Scyliorhinus spp.) |
| 0302 69 31
  ning
  0302 69 33 | Meriahvenad (Sebastes spp.) |
| 0302 69 41 | Merlang (Merlangius merlangus) |
| 0302 69 45 | Molvad (Molva spp.) |
| 0302 69 55 | Anšoovised (Engraulis spp.) |
| ex 0302 69 68 | Merluus liigist Merluccius merluccius |
| 0302 69 81 | Merikuradid e õngitsejad (Lophius spp.) |
| ex 0302 69 99 | Harilik kuldmakrell (Coryphaena hippurus) |
| ex 0307 41 10 | Seepiad (Sepia officinalis ja Rossia macrosoma) |
| ex 0306 23 10
  ex 0306 23 31
  ex 0306 23 39 | Garneel liigist Crangon crangon ja harilik süvameregarneel (Pandalus borealis) |
| 0302 23 00 | Merikeeled (Solea spp.) |
| 0306 24 30 | Harilik taskukrabi (Cancer pagurus) |
| 0306 29 30 | Norra salehomaarid (Nephorops norvegicus) |
| 0303 31 10 | Süvalest (Reinhardtius hipoglossoides) |
| 0303 78 11
  0303 78 12
  0303 78 13
  0303 78 19
  ning
  0303 29 55
  0304 29 56
  0304 29 58 | Merluusid perekonnast Merluccius spp. |
| 0303 79 71 | Hammasahven (Dentex dentex) ja besuugod (Pagellus spp.) |
| 0303 61 00
  0304 21 00
  0304 91 00 | Mõõkkala (Xiphias gladius) |
| 0306 13 40
  0306 13 50
  ex 0306 13 80 | Krevetid sugukonnast Penaeidae |
| 0307 49 18
  0307 49 01 | Seepia liigist Sepia officinalis, Rossia macrosoma ja Sepiola rondeletti |
| 0307 49 31
  0307 49 33
  0307 49 35
  ning
  0307 49 38 | Ebakalmaarid (Loligo spp.) |
| 0307 49 51 | Nooljas kalmaar (Ommastrephes sagittatus) |
| 0307 59 10 | Kaheksajalg (Octopus spp.) |
| 0307 99 11 | Illex spp. |
| 0303 41 10 | Lühiuimkalmaarid (Illex spp.) |
| 0302 32 10
  0303 42 12
  0303 42 18
  0303 42 42
  0303 42 48 | Pikkuim-tuun (Thunnus alalunga) |
| 0302 33 10
  0303 43 10 | Kulduim-tuun (Thunnus albacares) vööttuun (Katsuwomus pelamis) |
| 0303 45 10 | Harilik tuun (Thunnus thynnus) |
| 0302 39 10
  0302 69 21
  0303 49 30
  0303 79 20 | Muud Thunnus ja Euthynnus perekonna liigid |
| ex 0302 29 90 | Väikesuulest (Microstomus kitt) |
| 0302 35 10
  ning
  0302 35 90 | Harilik tuun (Thunnus thynnus) |
| ex 0302 69 51 | Euroopa süsikas e pollak (Pollachius pollachius) |
| 0302 69 75 | Merilatikad (Brama spp.) |
| ex 0302 69 82 | Putassuud (Micromesistius poutassou) |
| ex 0302 69 99 | Tursik (Trisopterus luscus) ja väike tursik (Trisopterus minutus) |
| ex 0302 69 99 | Suursilm-kuldvöötahven (Boops boops) |
| ex 0302 69 99 | Ahvenaline (Spicara smaris) |
| ex 0302 69 99 | Harilik meriangerjas (Conger conger) |
| ex 0302 69 99 | Merikuked (Trigla spp.) |
| ex 0302 69 91
  ex 0302 69 99 | Stauriidid (Trachurus spp.) |
| ex 0302 69 99 | Kefaallased (Mugil spp.) |
| ex 0302 69 99
  ning
  ex 0304 19 99 | Raid (Raja spp.) |
| ex 0302 69 99 | Lintuim (Lepidopus caudatus) ja süsisaba (Aphanopus carbo) |
| ex 0307 21 00 | Suur kammkarp (Pecten maximus) |
| ex 0307 91 00 | Tavaline tõrikodalane (Buccinum undatum) |
| ex 0302 69 99 | Vahemere meripoisur või harilik meripoisur (Mullus surmuletus, Mullus barbatus) |
| ex 0302 69 99 | Merikogerlane (Spondyliosoma cantharus) |

CN-kood

Kauba kirjeldus

0302 22 00

Atlandi merilest (Pleuronectes platessa)

ex 0302 29 90

Harilik soomuslest (Limanda limanda)

0302 29 10

Kammellased (Lepidorhombus spp.)

ex 0302 29 90

Lest (Platichthys flesus)

0302 31 10

ning

0302 31 90

Albakor e pikkuim-tuun (Thunnus alalunga)

ex 0302 40

Heeringas liigist Clupea harengus

0302 50 10

Tursk liigist Gadus morhua

0302 61 10

Sardiinid liigist Sardina pilchardus

ex 0302 61 80

Kilu (Sprattus sprattus)

0302 62 00

Kilttursk e pikša (Melanogrammus aeglefinus)

0302 63 00

Põhjaatlandi süsikas e saida (Pollachius virens)

ex 0302 64

Makrell liikidest Scomber scombrus ja Scomber japonicus

0302 65 20

ning

0302 65 50

Harilik ogahai (Squalus acantihias) ja koerhaid (Scyliorhinus spp.)

0302 69 31

ning

0302 69 33

Meriahvenad (Sebastes spp.)

0302 69 41

Merlang (Merlangius merlangus)

0302 69 45

Molvad (Molva spp.)

0302 69 55

Anšoovised (Engraulis spp.)

ex 0302 69 68

Merluus liigist Merluccius merluccius

0302 69 81

Merikuradid e õngitsejad (Lophius spp.)

ex 0302 69 99

Harilik kuldmakrell (Coryphaena hippurus)

ex 0307 41 10

Seepiad (Sepia officinalis ja Rossia macrosoma)

ex 0306 23 10

ex 0306 23 31

ex 0306 23 39

Garneel liigist Crangon crangon ja harilik süvameregarneel (Pandalus borealis)

0302 23 00

Merikeeled (Solea spp.)

0306 24 30

Harilik taskukrabi (Cancer pagurus)

0306 29 30

Norra salehomaarid (Nephorops norvegicus)

0303 31 10

Süvalest (Reinhardtius hipoglossoides)

0303 78 11

0303 78 12

0303 78 13

0303 78 19

ning

0303 29 55

0304 29 56

0304 29 58

Merluusid perekonnast Merluccius spp.

0303 79 71

Hammasahven (Dentex dentex) ja besuugod (Pagellus spp.)

0303 61 00

0304 21 00

0304 91 00

Mõõkkala (Xiphias gladius)

0306 13 40

0306 13 50

ex 0306 13 80

Krevetid sugukonnast Penaeidae

0307 49 18

0307 49 01

Seepia liigist Sepia officinalis, Rossia macrosoma ja Sepiola rondeletti

0307 49 31

0307 49 33

0307 49 35

ning

0307 49 38

Ebakalmaarid (Loligo spp.)

0307 49 51

Nooljas kalmaar (Ommastrephes sagittatus)

0307 59 10

Kaheksajalg (Octopus spp.)

0307 99 11

Illex spp.

0303 41 10

Lühiuimkalmaarid (Illex spp.)

0302 32 10

0303 42 12

0303 42 18

0303 42 42

0303 42 48

Pikkuim-tuun (Thunnus alalunga)

0302 33 10

0303 43 10

Kulduim-tuun (Thunnus albacares) vööttuun (Katsuwomus pelamis)

0303 45 10

Harilik tuun (Thunnus thynnus)

0302 39 10

0302 69 21

0303 49 30

0303 79 20

Muud Thunnus ja Euthynnus perekonna liigid

ex 0302 29 90

Väikesuulest (Microstomus kitt)

0302 35 10

ning

0302 35 90

Harilik tuun (Thunnus thynnus)

ex 0302 69 51

Euroopa süsikas e pollak (Pollachius pollachius)

0302 69 75

Merilatikad (Brama spp.)

ex 0302 69 82

Putassuud (Micromesistius poutassou)

ex 0302 69 99

Tursik (Trisopterus luscus) ja väike tursik (Trisopterus minutus)

ex 0302 69 99

Suursilm-kuldvöötahven (Boops boops)

ex 0302 69 99

Ahvenaline (Spicara smaris)

ex 0302 69 99

Harilik meriangerjas (Conger conger)

ex 0302 69 99

Merikuked (Trigla spp.)

ex 0302 69 91

ex 0302 69 99

Stauriidid (Trachurus spp.)

ex 0302 69 99

Kefaallased (Mugil spp.)

ex 0302 69 99

ning

ex 0304 19 99

Raid (Raja spp.)

ex 0302 69 99

Lintuim (Lepidopus caudatus) ja süsisaba (Aphanopus carbo)

ex 0307 21 00

Suur kammkarp (Pecten maximus)

ex 0307 91 00

Tavaline tõrikodalane (Buccinum undatum)

ex 0302 69 99

Vahemere meripoisur või harilik meripoisur (Mullus surmuletus, Mullus barbatus)

ex 0302 69 99

Merikogerlane (Spondyliosoma cantharus)

---

III LISA

TEAVE KALAPÜÜGIVAHENDI KOHTA

| Kohustuslik teave kalapüügivahendi liigi kohta | Üksikasjalik teave vastavate püügivahendite kohta ja koodid, kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 26/2004 (1) ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 404/2011 (2) |
| --- | --- |
| Noodad | Kaldanoodad | SB |
| Ankurdatud põhjanoodad | SDN |
| Ankurdamata põhjanoodad | SSC |
| Kaksiknoodad | SPR |
| Traalpüünised | Piimtraal | TBB |
| Traallaudadega põhjatraal | OTB |
| Kaksikpõhjatraalid | PTB |
| Traallaudadega pelaagilised põhjatraali | OTM |
| Pelaagilised kaksiktraalid | PTM |
| Muud kaksiktraalid | OTT |
| Nakkevõrgud ja sarnased võrgud | Seisvad (ankurdatud) nakkevõrgud | GNS |
| Triivvõrk | GND |
| Haard-nakkevõrgud | GNC |
| Abarad | GTR |
| Kombineeritud abarad ja nakkevõrgud | GTN |
| Haardnoodad ja tõstevõrgud | Seinnoodad | PS |
| Avamerenoodad | LA |
| Paadist kasutatavad tõstevõrgud | LNB |
| Kaldalt kasutatavad statsionaarsed tõstevõrgud | LNS |
| Õnged ja jadad | Ridvata õnged ja ridvaga õnged (käsitsi juhitavad) | LHP |
| Ridvata õnged ja ridvaga õnged (mehhaniseeritud) | LHM |
| Põhjaõngejadad | LLS |
| Triivõngejadad | LLD |
| Veoõnged | LTL |
| Tragid | Paaditragid | DRB |
| Laeva pardal kasutatavad käsitragid | DRH |
| Mehhaniseeritud tragid, sealhulgas imitragid | HMD |
| Lõkspüünised | Lõkspüünised (mõrrad) | FPO |

Kohustuslik teave kalapüügivahendi liigi kohta

Üksikasjalik teave vastavate püügivahendite kohta ja koodid, kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 26/2004 (1) ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 404/2011 (2)

Noodad

Kaldanoodad

SB

Ankurdatud põhjanoodad

SDN

Ankurdamata põhjanoodad

SSC

Kaksiknoodad

SPR

Traalpüünised

Piimtraal

TBB

Traallaudadega põhjatraal

OTB

Kaksikpõhjatraalid

PTB

Traallaudadega pelaagilised põhjatraali

OTM

Pelaagilised kaksiktraalid

PTM

Muud kaksiktraalid

OTT

Nakkevõrgud ja sarnased võrgud

Seisvad (ankurdatud) nakkevõrgud

GNS

Triivvõrk

GND

Haard-nakkevõrgud

GNC

Abarad

GTR

Kombineeritud abarad ja nakkevõrgud

GTN

Haardnoodad ja tõstevõrgud

Seinnoodad

PS

Avamerenoodad

LA

Paadist kasutatavad tõstevõrgud

LNB

Kaldalt kasutatavad statsionaarsed tõstevõrgud

LNS

Õnged ja jadad

Ridvata õnged ja ridvaga õnged (käsitsi juhitavad)

LHP

Ridvata õnged ja ridvaga õnged (mehhaniseeritud)

LHM

Põhjaõngejadad

LLS

Triivõngejadad

LLD

Veoõnged

LTL

Tragid

Paaditragid

DRB

Laeva pardal kasutatavad käsitragid

DRH

Mehhaniseeritud tragid, sealhulgas imitragid

HMD

Lõkspüünised

Lõkspüünised (mõrrad)

FPO

---

(1)  Komisjoni 30. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 26/2004 ühenduse kalalaevastiku registri kohta (EÜT L 5, 9.1.2004, lk 25).

(2)  Komisjoni 8. aprilli 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 404/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 112, 30.4.2011, lk 1).

---

IV LISA

VASTAVUSTABEL

| Määrus (EÜ) nr 104/2000 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artiklid 1–5 |
| Artiklid 2, 3 | Artiklid 33 ja 34 |
| Artikkel 4 | Artiklid 35–39 |
| Artikli 5 lõige 1 | Artiklid 6, 7 ja 8 |
| Artikli 5 lõiked 2, 3 ja 4 ning artikkel 6 | Artiklid 14, 18 ja 21 |
| Artikkel 7 | Artiklid 22 ja 24–27 |
| Artikkel 8 | — |
| Artiklid 9–12 | Artiklid 28 ja 29 |
| Artikkel 13 | Artiklid 11, 12, 13, 16, 18, 20 ja 21 |
| Artikkel 14 | Artikli 41 lõige 2 |
| Artikkel 15 | Artikkel 23 |
| Artikkel 16 | Artiklid 24–27 |
| Artiklid 17–27 | Artiklid 30, 31 ja 32 |
| Artiklid –33 | — |
| Artikkel 34 | Artikli 20 lõige 2, artiklid 21 ja 32 |
| Artikkel 35 | — |
| Artikkel 36 | — |
| Artikkel 37 | Artikkel 43 |
| Artiklid 38 ja 39 | Artikkel 43 |
| Artikkel 40 | — |
| Artikkel 41 | Artikkel 48 |
| Artikkel 42 | Artiklid 44, 45 ja 46 |
| Artikkel 43 | Artikkel 49 |
| — | Artikkel 40 |
| — | Artikli 41 lõige 1 |
| — | Artikkel 42 |

Määrus (EÜ) nr 104/2000

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artiklid 1–5

Artiklid 2, 3

Artiklid 33 ja 34

Artikkel 4

Artiklid 35–39

Artikli 5 lõige 1

Artiklid 6, 7 ja 8

Artikli 5 lõiked 2, 3 ja 4 ning artikkel 6

Artiklid 14, 18 ja 21

Artikkel 7

Artiklid 22 ja 24–27

Artikkel 8

—

Artiklid 9–12

Artiklid 28 ja 29

Artikkel 13

Artiklid 11, 12, 13, 16, 18, 20 ja 21

Artikkel 14

Artikli 41 lõige 2

Artikkel 15

Artikkel 23

Artikkel 16

Artiklid 24–27

Artiklid 17–27

Artiklid 30, 31 ja 32

Artiklid –33

—

Artikkel 34

Artikli 20 lõige 2, artiklid 21 ja 32

Artikkel 35

—

Artikkel 36

—

Artikkel 37

Artikkel 43

Artiklid 38 ja 39

Artikkel 43

Artikkel 40

—

Artikkel 41

Artikkel 48

Artikkel 42

Artiklid 44, 45 ja 46

Artikkel 43

Artikkel 49

—

Artikkel 40

—

Artikli 41 lõige 1

—

Artikkel 42

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSTE KAVAND

I.   SISSEJUHATUS

Euroopa Komisjon esitas 13. juulil 2011 nõukogule oma ettepaneku kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta („ühine turukorraldus”) (1).

Pärast 19. märtsil 2012 toimunud poliitilist mõttevahetust leppis põllumajanduse ja kalanduse nõukogu 2012. aasta juunis kokku üldises lähenemisviisis (2).

Euroopa Parlament hääletas oma esimese lugemise seisukoha üle 12. septembril 2012 (3).

Pärast hääletamist Euroopa Parlamendis toimusid Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel läbirääkimised, et saavutada ettepaneku suhtes kokkulepe. Kokkuleppele jõuti 4. juunil 2013 ja seejärel kinnitas selle alaliste esindajate komitee 14. juunil 2013, Euroopa Parlamendi kalanduskomisjon 18. juunil 2013 ja nõukogu 15. juulil 2013.

Võttes arvesse eespool nimetatud kokkulepet ja sellele järgnevat õiguskeelelist viimistlemist, kutsutakse nõukogu üles võtma 17. oktoobri 2013. aasta istungil (põllumajandus ja kalandus) vastu nõukogu esimese lugemise seisukoht Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 294 sätestatud seadusandliku tavamenetluse kohaselt.

Töö käigus võttis nõukogu nõuetekohaselt arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee arvamust, mis võeti vastu vastavalt 28. märtsil 2012 ja 4. mail 2012 (4).

II.   EESMÄRK

Ettepaneku eesmärk on asendada 17. detsembri 1999. aasta määrus 104/2000 kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta (5). Ühise turukorralduse ettepanek on osa ühise kalanduspoliitika reformi paketist ja selle eesmärk on aidata saavutada kavandatud uue ühise kalanduspoliitika määruses (6) sätestatud eesmärke.

Käesoleva ettepaneku eesmärgid on muu hulgas järgmised:

| — | õigusmenetluste ja aruandluskohustuste lihtsustamine; |
| --- | --- |

—

õigusmenetluste ja aruandluskohustuste lihtsustamine;

| — | kutseorganisatsioonide rolli tugevdamine; |
| --- | --- |

—

kutseorganisatsioonide rolli tugevdamine;

| — | turutoetuse vähendamine (kõrvaldamishinna süsteemi kasutamise lõpetamine, ladustamisabiga seotud toetuse järkjärguline kaotamine); ja |
| --- | --- |

—

turutoetuse vähendamine (kõrvaldamishinna süsteemi kasutamise lõpetamine, ladustamisabiga seotud toetuse järkjärguline kaotamine); ja

| — | tarbijate parem teavitamine. |
| --- | --- |

—

tarbijate parem teavitamine.

III.   NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS

A)   Üldised märkused

Euroopa Parlament ja nõukogu on pidanud komisjoni ettepaneku alusel läbirääkimisi, et saavutada kokkulepe nõukogu esimese lugemise seisukoha vastuvõtmise etapis. Nõukogu seisukoha tekst kajastab täiel määral kahe kaasseadusandja vahel saavutatud kompromissi.

B)   Peamised küsimused

Nõukogu esimese lugemise seisukohas kajastuva kompromissi põhielemendid on järgmised.

a)   Üldsätted

Nii Euroopa Parlament kui nõukogu leidsid, et komisjoni ettepanekust puudus viide välisele mõõtmele. Komisjoni meelest ei olnud see vajalik, kuna väliseid aspekte käsitletakse eraldi määruses, millel on teistsugune õiguslik alus. Lõplikusse kompromissteksti lisati viide eeskirjadele, mis täiendavad ühise turukorralduse määrust välisaspektide osas.

Nõukogu taotlusel lisati artikli 5 mõistete loetelusse mõisted „jaemüük” ja „kinnispakendis kala- ja vesiviljelustooted” ning viidati ühise kalanduspoliitika määruse ja muude määruste mõistetele, mida selle määruse kontekstis kohaldatakse.

b)   Tootjaorganisatsioonid

Euroopa Parlament kiitis heaks nõukogu pakutud tootjaorganisatsioonide moodustamist, eemärke ja meetmeid käsitleva osa ümberstruktureerimise lihtsustamise eesmärkidel, mille tulemusel jäeti ettepanekust välja artiklid 9–11. Selle tulemusel kadusid tekstist EP muudatusettepanekud 38–68, mille sisu on suures osas esitatud nõukogu tekstis.

Eesmärgid ja meetmed: Euroopa Parlament ja nõukogu leppisid kokku muudatustes, millega võrreldes komisjoni ettepanekuga laiendatakse ja muudetakse üksikasjalikumaks tootjaorganisatsioonide eesmärke ja meetmeid. Näiteks lisati seoses kalanduse tootjaorganisatsioonidega järgmised elemendid: säästva kalapüügi edendamine; keskkonnaõiguse järgimine, samas austades sotsiaalpoliitikat; kuidas tuleks käsitleda juhupüüki; jälgitavus ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi tavade kaotamisele kaasa aitamine. Vastavad muudatused tehti ka meetmeid puudutavas osas.

Tunnustamine: nõukogu taotlusel viidi teksti sisse üksikasjalikud eeskirjad tootjaorganisatsioonide ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide toimimise kohta.

Tootmis- ja turustamiskavad: nõukogu jaoks olulisi soove aktsepteeriti. Esiteks täpsustatakse artikli 28 lõikes 2 tootmis- ja turustamiskavade sisu; teiseks jäeti välja artikkel 33, millega anti komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte; ning kolmandaks otsustati, et muudatused tootmis- ja turustamiskava vormis ja struktuuris võtab vastu komisjon rakendusaktidega.

Ladustamismehhanism: komisjoni kavandatud ladustamismehhanism, mis oli mõeldud selleks, et asendada kogu kõrvaldamishindade ja sekkumiste süsteem, jäi praktiliselt muutmata. See osutus heaks kompromissiks, mis sobis nii neile, kes eelistasid praeguse süsteemi laiendamist, kui ka neile, kes soovisid täielikult kaotada riikliku sekkumise.

Ühisfond: nõukogu taotlusel jäeti ettepanekust välja eeskirjad tootjaorganisatsioonide ühisfondide kohta, kuna neil ei leitud olevat lisaväärtust.

c)   Turustusnormid

Vastavalt nõukogu poolt välja pakutule võivad turustusnormid viidata toodete kvaliteedile, suurusele või kaalule, pakendamisele, esitlusviisile või märgistamisele, eelkõige turustuskõlblikule miinimumsuurusele, mis peab, kui see on asjakohane, olema kooskõlas kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtudega. Turustusnormidele mittevastavaid lossitud kalandustooteid võib kasutada muuks otstarbeks kui inimtoiduks (sellega kavatsetakse hoida ära „juhupüügi” (nt noorkalade) turgude teket).

Nõukogu taotlusel jäeti välja artikkel 41, millega anti komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte.

d)   Tarbijate teavitamine

Artikkel 35 („Kohustuslik teave”) osutus üheks kõige raskemaks läbirääkimisküsimuseks. Eriti tekitas vaidlusi püügi-või lossimiskuupäeva ja kasutatud püügivahendi lisamine.

| — | Lossimise kuupäev: Euroopa Parlament toetas lossimise kuupäeva lisamist kohustusliku teabe hulka, samas kui komisjon toetas püügikuupäeva lisamist. Nõukogu oli siiski arvamusel, et ei püügi- ega lossimise kuupäev anna enamikul juhtudel piisavalt lisaväärtust (küll aga suurendab halduskoormust). Mõningatel juhtudel võib see olla isegi eksitav, kui tarbija seostab toote paremat kvaliteeti hilisema kuupäevaga. Lõpuks otsustas nõukogu lisada minimaalse säilimisaja tähtpäeva ning jätta võimaluse lisada püügikuupäev artikli 39 kohase vabatahtliku teabena. |
| --- | --- |

—

Lossimise kuupäev: Euroopa Parlament toetas lossimise kuupäeva lisamist kohustusliku teabe hulka, samas kui komisjon toetas püügikuupäeva lisamist. Nõukogu oli siiski arvamusel, et ei püügi- ega lossimise kuupäev anna enamikul juhtudel piisavalt lisaväärtust (küll aga suurendab halduskoormust). Mõningatel juhtudel võib see olla isegi eksitav, kui tarbija seostab toote paremat kvaliteeti hilisema kuupäevaga. Lõpuks otsustas nõukogu lisada minimaalse säilimisaja tähtpäeva ning jätta võimaluse lisada püügikuupäev artikli 39 kohase vabatahtliku teabena.

| — | Püügivahendi liik: lisaks üksikasjalikumale teabele toote püügi- või kasvatuspiirkonna kohta, mida nõukogu aktsepteeris, soovis parlament lisada ka teabe kasutatud püügivahendi kohta. Nõukogu oli algselt selle ettepaneku vastu, kuna teatavad püügitehnikad võivad paista tarbijatele halvas valguses. Kompromissina leppisid mõlemad pooled kokku, et III lisas esitatakse lihtsustatud loetelu seitsme püügivahendi liigi kohta (rohkem teavet püügivahendite kohta võib anda vabatahtlikult; vt allpool). |
| --- | --- |

—

Püügivahendi liik: lisaks üksikasjalikumale teabele toote püügi- või kasvatuspiirkonna kohta, mida nõukogu aktsepteeris, soovis parlament lisada ka teabe kasutatud püügivahendi kohta. Nõukogu oli algselt selle ettepaneku vastu, kuna teatavad püügitehnikad võivad paista tarbijatele halvas valguses. Kompromissina leppisid mõlemad pooled kokku, et III lisas esitatakse lihtsustatud loetelu seitsme püügivahendi liigi kohta (rohkem teavet püügivahendite kohta võib anda vabatahtlikult; vt allpool).

Ökomärgistamine (artikkel 36): Euroopa Parlament ja nõukogu leppisid kokku, et komisjon esitab 1. jaanuariks 2015 teostatavusaruande võimaluste kohta seoses ökomärgise süsteemi ja miinimumnõuete kehtestamisega.

Vabatahtlik lisateave (artikkel 39) võib muu hulgas hõlmata püügikuupäeva, lossimiskuupäeva või lossimissadamat, üksikasjalikumat infot püügivahendi liigi kohta, laeva lipuriiki jne.

Võimalik on kasutada kiirvastuse koode (QR-koodid), et esitada artikli 35 lõike 1 kohane kohustuslik teave.

Vabatahtlikku teavet ei kanta kohustusliku teabe jaoks ettenähtud väljale ning samuti ei esitata vabatahtlikku teavet, mille õigsust ei saa tõendada.

Delegeeritud õigusaktid: ettepanekust jäeti välja säte, millega anti komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte.

e)   Menetlus- ja lõppsätted

Kontrollimääruse muutmine: nõukogu taotlusel muudetakse määrust (EÜ) nr 1224/2009, et kehtestada, et liikmesriigid viivad läbi vastavuskontrolle, ning et viia vastavusse tarbijale esitatavat teavet käsitlevad sätted.

Eeskirjad, millega kehtestatakse ühised turustusnormid (artikkel 47): teatavate toodete puhul kohaldatakse jätkuvalt kehtivaid turustusnorme.

IV.   KOKKUVÕTE

Nõukogu esimese lugemise seisukoht kajastab täielikult kompromissi, milleni jõuti nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahelistel läbirääkimistel, mille läbiviimist komisjon lihtsustas. Kõnealune kompromiss kinnitati Euroopa Parlamendi kalanduskomisjoni esimehe kirjaga alaliste esindajate komitee esimehele (25. juuni 2013). Selles kirjas teatas kalanduskomisjoni esimees, et ta soovitab kalanduskomisjoni liikmetel ja seejärel täiskogul kiita nõukogu esimese lugemise seisukoht pärast selle viimistlemist mõlema institutsiooni õiguskeele ekspertide poolt muudatusteta heaks parlamendi teisel lugemisel. Kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse määruse vastuvõtmisega loob Euroopa Liit alusmüüri uuele ühisele kalanduspoliitikale.

---

(1)  Dokument 12516/11 PECHE 188 CODEC 1167.

(2)  Dokument 10415/12 PECHE 192 CODEC 1445.

(3)  Dokument 13616/12 PECHE 334 CODEC 390.

(4)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 183; ELT C 225, 27.7.2012, lk 20.

(5)  EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22.

(6)  Dokument 12514/11 PECHE 187 CODEC 1166.

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU AVALDUS, MILLES KÄSITLETAKSE KONTROLLIEESKIRJU TOOTE JÄLGITAVUSE JA TARBIJATE TEAVITAMISE VALDKONNAS

Kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühist korraldust käsitleva määruse reformi järelmeetmena kutsuvad Euroopa Parlament ja nõukogu Euroopa Komisjoni üles esitama neile ettepanekut, mille eesmärk on kontrollimääruse (määrus (EÜ) nr 1224/2009) muutmine. Sellise muutmise puhul peaks võtma arvesse vajadust reguleerida püügivahendite kohta sellise teabe esitamist, mis on seotud vabas looduses püütud kaladest valmistatud toodetega.

Samuti kutsuvad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni üles võtma õigeaegselt vastu komisjoni rakendusmäärusesse (EL) nr 404/2011 tehtavad vajalikud muudatused kohustusliku teabe andmise kohta tarbijale, et võtta arvesse kõnealuse määruse sätteid, võtma vastu muudetud kontrollimääruse ja määruse (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele.

---

KOMISJONI AVALDUSED

Artikli 35 kohta

lõike 1 punkt e

Komisjon ei ole nõus õiguskeele ekspertide tehtud muudatusega poliitilise kokkuleppe teksti artikli 42 lõike 1 punktis e. Nimetatud poliitilisele kokkuleppele jõuti 8. mail 2013. aastal toimunud mitteametlikul kolmepoolsel kohtumisel, kus arutati komisjoni ettepanekut kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühist korraldust käsitleva määruse kohta (dokumendi 12005/13 uue artikli 35 lõike 1 punkt e).

Komisjon on seisukohal, et vastavalt 8. mai 2013. aasta mitteametlikul kolmepoolsel kohtumisel kokkulepitule, tuleks kõikide lõpptarbijale müügiks pakutavate artikli 42 lõikes 1 (dokumendi 12005/13 uue artikli 35 lõige 1) osutatud kalandus- ja vesiviljelustoodete asjaomasel märgistusel või etiketil esitada minimaalne säilivuskuupäev ilma täiendava teabeta. Sõnade „kui see on asjakohane” lisamine artikli 42 lõike 1 punkti e (dokumendi 12005/13 uue artikli 35 lõike 1 punkt e) tekitab õiguslikku ebakindlust ja ohustab tarbijate jaoks läbipaistvuse suurendamise eesmärgi saavutamist.

Artikli 35 kohta

Komisjon avaldab kahetsust, et kaasseadusandjate vahelises kokkuleppes on komisjoni ettepanekust välja jäetud kohustus viidata kalandus- ja vesiviljelustoodete „püügikuupäevale”. Komisjon leiab, et need kuupäevad annavad tarbijatele olulist teavet. Püügikuupäevale viitamisest oleks selgelt kasu liidu väikekaluritele ja väikepõllumajandustootjatele ning selle abil edendataks kalandus- ja vesiviljelustoodete lühikesi tarneahelaid.

Samuti avaldab komisjon kahetsust, et kaasseadusandjad on komisjoni ettepanekust välja jätnud teatavate märgistamisnõuete kohaldamise konserveeritud ja toiduks valmistatud toodete puhul, näiteks kaubanimi, tootmismeetod ja lähtekoht. Komisjon usub, et need nõuded vastavad üldsuse kasvavale nõudlusele konserveeritud ja toiduks valmistatud toodete koostist käsitleva teabe järele. Samuti on see oluline küsimus liidu toodangu usaldusväärsuse ja väärtuse seisukohalt.

Komisjon sooviks korrata, et eespool nimetatud, komisjoni ettepanekus esitatud märgistamise parandamine ei põhjustaks kalatööstusele ebaproportsionaalset koormust, kuna see tugineks olemasolevatele jälgitavusnõuetele.

---