# Europeiska unionens C 365/2013

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2013.365.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 365 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 56 årgången13 december 2013 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2013.365.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 365

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

56 årgången13 december 2013

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Revisionsrätten |
| 2013/C 365/01 | Rapport om årsredovisningen för Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter för budgetåret 2012 med byråns svar | 1 |
| 2013/C 365/02 | Rapport om årsredovisningen för Byrån för organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation för budgetåret 2012 med byråns svar | 9 |
| 2013/C 365/03 | Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2012 med centrumets svar | 15 |
| 2013/C 365/04 | Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2012 med centrumets svar | 21 |
| 2013/C 365/05 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska polisakademin för budgetåret 2012 med akademins svar | 29 |
| 2013/C 365/06 | Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2012 med myndighetens svar | 37 |
| 2013/C 365/07 | Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur för budgetåret 2012 med genomförandeorganets svar | 43 |
| 2013/C 365/08 | Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation för budgetåret 2012 med genomförandeorganets svar | 49 |
| 2013/C 365/09 | Rapport om årsredovisningen för genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor för budgetåret 2012 med genomförandeorganets svar | 57 |
| 2013/C 365/10 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för budgetåret 2012 med byråns svar | 66 |
| 2013/C 365/11 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska stödkontoret för asylfrågor för budgetåret 2012 med stödkontorets svar | 73 |
| 2013/C 365/12 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska bankmyndigheten för budgetåret 2012 med myndighetens svar | 80 |
| 2013/C 365/13 | Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar för budgetåret 2012 med centrumets svar | 89 |
| 2013/C 365/14 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska kemikaliemyndigheten för budgetåret 2012 med myndighetens svar | 97 |
| 2013/C 365/15 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2012 med byråns svar | 106 |
| 2013/C 365/16 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska fiskerikontrollbyrån för budgetåret 2012 med byråns svar | 113 |
| 2013/C 365/17 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för budgetåret 2012 med myndighetens svar | 120 |
| 2013/C 365/18 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska jämställdhetsinstitutet för budgetåret 2012 med institutets svar | 127 |
| 2013/C 365/19 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten för budgetåret 2012 med myndighetens svar | 134 |
| 2013/C 365/20 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska institutet för innovation och teknik för budgetåret 2012 med institutets svar | 142 |
| 2013/C 365/21 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2012 med myndighetens svar | 150 |
| 2013/C 365/22 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2012 med centrumets svar | 158 |
| 2013/C 365/23 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för budgetåret 2012 med byråns svar | 165 |
| 2013/C 365/24 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet för budgetåret 2012 med byråns svar | 172 |
| 2013/C 365/25 | Rapport om årsredovisningen för Europols pensionsfond för budgetåret 2012 med fondens svar | 180 |
| 2013/C 365/26 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska järnvägsbyrån för budgetåret 2012 med byråns svar | 184 |
| 2013/C 365/27 | Rapport om årsredovisningen för genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet för budgetåret 2012 med genomförandeorganets svar | 190 |
| 2013/C 365/28 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten för budgetåret 2012 med myndighetens svar | 197 |
| 2013/C 365/29 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2012 med stiftelsens svar | 206 |
| 2013/C 365/30 | Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2012 med byråns svar | 213 |
| 2013/C 365/31 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2012 med institutets svar | 221 |
| 2013/C 365/32 | Rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2012 med Eurojusts svar | 228 |
| 2013/C 365/33 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska polisbyrån för budgetåret 2012 med byråns svar | 236 |
| 2013/C 365/34 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter för budgetåret 2012 med byråns svar | 245 |
| 2013/C 365/35 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser för budgetåret 2012 med byråns svar | 251 |
| 2013/C 365/36 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för GNSS för budgetåret 2012 med byråns svar | 261 |
| 2013/C 365/37 | Rapport om årsredovisningen för Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden för budgetåret 2012 med kontorets svar | 268 |
| 2013/C 365/38 | Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2012 med byråns svar | 275 |
| 2013/C 365/39 | Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för forskning för budgetåret 2012 med genomförandeorganets svar | 283 |
| 2013/C 365/40 | Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet för budgetåret 2012 med genomförandeorganets svar | 290 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Revisionsrätten

2013/C 365/01

Rapport om årsredovisningen för Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter för budgetåret 2012 med byråns svar

1

2013/C 365/02

Rapport om årsredovisningen för Byrån för organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation för budgetåret 2012 med byråns svar

9

2013/C 365/03

Rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2012 med centrumets svar

15

2013/C 365/04

Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2012 med centrumets svar

21

2013/C 365/05

Rapport om årsredovisningen för Europeiska polisakademin för budgetåret 2012 med akademins svar

29

2013/C 365/06

Rapport om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2012 med myndighetens svar

37

2013/C 365/07

Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur för budgetåret 2012 med genomförandeorganets svar

43

2013/C 365/08

Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation för budgetåret 2012 med genomförandeorganets svar

49

2013/C 365/09

Rapport om årsredovisningen för genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor för budgetåret 2012 med genomförandeorganets svar

57

2013/C 365/10

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för budgetåret 2012 med byråns svar

66

2013/C 365/11

Rapport om årsredovisningen för Europeiska stödkontoret för asylfrågor för budgetåret 2012 med stödkontorets svar

73

2013/C 365/12

Rapport om årsredovisningen för Europeiska bankmyndigheten för budgetåret 2012 med myndighetens svar

80

2013/C 365/13

Rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar för budgetåret 2012 med centrumets svar

89

2013/C 365/14

Rapport om årsredovisningen för Europeiska kemikaliemyndigheten för budgetåret 2012 med myndighetens svar

97

2013/C 365/15

Rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2012 med byråns svar

106

2013/C 365/16

Rapport om årsredovisningen för Europeiska fiskerikontrollbyrån för budgetåret 2012 med byråns svar

113

2013/C 365/17

Rapport om årsredovisningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för budgetåret 2012 med myndighetens svar

120

2013/C 365/18

Rapport om årsredovisningen för Europeiska jämställdhetsinstitutet för budgetåret 2012 med institutets svar

127

2013/C 365/19

Rapport om årsredovisningen för Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten för budgetåret 2012 med myndighetens svar

134

2013/C 365/20

Rapport om årsredovisningen för Europeiska institutet för innovation och teknik för budgetåret 2012 med institutets svar

142

2013/C 365/21

Rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2012 med myndighetens svar

150

2013/C 365/22

Rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2012 med centrumets svar

158

2013/C 365/23

Rapport om årsredovisningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för budgetåret 2012 med byråns svar

165

2013/C 365/24

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet för budgetåret 2012 med byråns svar

172

2013/C 365/25

Rapport om årsredovisningen för Europols pensionsfond för budgetåret 2012 med fondens svar

180

2013/C 365/26

Rapport om årsredovisningen för Europeiska järnvägsbyrån för budgetåret 2012 med byråns svar

184

2013/C 365/27

Rapport om årsredovisningen för genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet för budgetåret 2012 med genomförandeorganets svar

190

2013/C 365/28

Rapport om årsredovisningen för Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten för budgetåret 2012 med myndighetens svar

197

2013/C 365/29

Rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2012 med stiftelsens svar

206

2013/C 365/30

Rapport om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2012 med byråns svar

213

2013/C 365/31

Rapport om årsredovisningen för Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2012 med institutets svar

221

2013/C 365/32

Rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2012 med Eurojusts svar

228

2013/C 365/33

Rapport om årsredovisningen för Europeiska polisbyrån för budgetåret 2012 med byråns svar

236

2013/C 365/34

Rapport om årsredovisningen för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter för budgetåret 2012 med byråns svar

245

2013/C 365/35

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser för budgetåret 2012 med byråns svar

251

2013/C 365/36

Rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för GNSS för budgetåret 2012 med byråns svar

261

2013/C 365/37

Rapport om årsredovisningen för Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden för budgetåret 2012 med kontorets svar

268

2013/C 365/38

Rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2012 med byråns svar

275

2013/C 365/39

Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för forskning för budgetåret 2012 med genomförandeorganets svar

283

2013/C 365/40

Rapport om årsredovisningen för Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet för budgetåret 2012 med genomförandeorganets svar

290

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Revisionsrätten

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/1

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter för budgetåret 2012 med byråns svar

2013/C 365/01

INLEDNING

| 1. | Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (nedan kallad byrån) ligger i Ljubljana och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 713/2009 (1). Byråns viktigaste uppgift är att bistå de nationella tillsynsmyndigheterna att på unionsnivå utöva de tillsynsuppgifter som utförs i medlemsstaterna och vid behov samordna deras verksamhet. Genom förordningen om integritet och öppenhet på grossistmarknaden för energi (Remit) (2) fick byrån nya ansvarsområden, tillsammans med nationella tillsynsmyndigheter, som gäller övervakningen av den europeiska grossistmarknaden för energi (3). |
| --- | --- |

1.

Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (nedan kallad byrån) ligger i Ljubljana och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 713/2009 (1). Byråns viktigaste uppgift är att bistå de nationella tillsynsmyndigheterna att på unionsnivå utöva de tillsynsuppgifter som utförs i medlemsstaterna och vid behov samordna deras verksamhet. Genom förordningen om integritet och öppenhet på grossistmarknaden för energi (Remit) (2) fick byrån nya ansvarsområden, tillsammans med nationella tillsynsmyndigheter, som gäller övervakningen av den europeiska grossistmarknaden för energi (3).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (6) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (7) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (6) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (7) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (8) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (8) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM TRANSAKTIONERNAS LAGLIGHET OCH KORREKTHET

| 11. | För att täcka högre skolutgifter ger byrån ett extra utbildningsbidrag utöver tjänsteföreskrifternas utbildningstillägg till anställda med barn i primär- eller sekundärskola (9). Under 2012 uppgick de extra utbildningsbidragen till cirka 23 000 euro. De omfattas inte av tjänsteföreskrifterna och är därför oriktiga. |
| --- | --- |

11.

För att täcka högre skolutgifter ger byrån ett extra utbildningsbidrag utöver tjänsteföreskrifternas utbildningstillägg till anställda med barn i primär- eller sekundärskola (9). Under 2012 uppgick de extra utbildningsbidragen till cirka 23 000 euro. De omfattas inte av tjänsteföreskrifterna och är därför oriktiga.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 12. | Byrån förde över gjorda åtaganden under avdelning II (byråns byggnader och tillhörande kostnader) i budgeten på 1,7 miljoner euro, vilket motsvarar 81 % av de totala åtagandena under avdelning II. Överföringarna gäller till största delen det pågående genomförandet av Remit-förordningen. Eftersom genomförandet hänger samman med byråns operativa verksamhet borde det normalt ha budgeterats under avdelning III. |
| --- | --- |

12.

Byrån förde över gjorda åtaganden under avdelning II (byråns byggnader och tillhörande kostnader) i budgeten på 1,7 miljoner euro, vilket motsvarar 81 % av de totala åtagandena under avdelning II. Överföringarna gäller till största delen det pågående genomförandet av Remit-förordningen. Eftersom genomförandet hänger samman med byråns operativa verksamhet borde det normalt ha budgeterats under avdelning III.

| 13. | Under 2012 gjorde byrån 20 budgetöverföringar på omkring 1 miljon euro som gällde 43 budgetposter. Detta visar att det finns brister i budgetplaneringen. |
| --- | --- |

13.

Under 2012 gjorde byrån 20 budgetöverföringar på omkring 1 miljon euro som gällde 43 budgetposter. Detta visar att det finns brister i budgetplaneringen.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 14. | Byrån hade 4,2 miljoner euro i kontanter vid årets slut, däribland överskottet från 2011 års budget på 1,6 miljoner euro som berodde på att alltför stora anslag hade begärts 2011. Kommissionen återvann dessa medel i januari 2013. Detta överensstämmer inte med en strikt likviditetsförvaltning. |
| --- | --- |

14.

Byrån hade 4,2 miljoner euro i kontanter vid årets slut, däribland överskottet från 2011 års budget på 1,6 miljoner euro som berodde på att alltför stora anslag hade begärts 2011. Kommissionen återvann dessa medel i januari 2013. Detta överensstämmer inte med en strikt likviditetsförvaltning.

| 15. | De granskade rekryteringsförfarandena hade brister som gällde insyn och lika behandling av sökande: frågorna till intervjuer och prov hade inte fastställts innan ansökningarna kontrollerades. Villkoren för att antas till skriftliga prov och intervjuer och för att tas upp på förteckningen över godkända sökande var inte tillräckligt detaljerade och åtgärderna för att garantera att de sökande som gjorde skriftliga prov var anonyma var otillräckliga. |
| --- | --- |

15.

De granskade rekryteringsförfarandena hade brister som gällde insyn och lika behandling av sökande: frågorna till intervjuer och prov hade inte fastställts innan ansökningarna kontrollerades. Villkoren för att antas till skriftliga prov och intervjuer och för att tas upp på förteckningen över godkända sökande var inte tillräckligt detaljerade och åtgärderna för att garantera att de sökande som gjorde skriftliga prov var anonyma var otillräckliga.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 16. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

16.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 10 september 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 211, 14.8.2009, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentet och rådets förordning nr 1227/2011 av den 25 oktober 2011, EUT L 326, 8.12.2011, s. 1, där byrån ges en viktig roll som övervakare av handeln på grossistmarknaderna för energi i hela Europa.

2

(3)  I bilaga II ges en sammanfattning av byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

3

bilaga II

(4)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

6

(7)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

7

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(8)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

8

(9)  I artikel 3 i bilaga VII anges att bidraget ska vara dubbelt så stort som grundtillägget på 252,81 euro = 505,62 euro.

9

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Den höga nivån på outnyttjade anslag och överföringar liksom den låga nivån på betalningar tyder på brister i planeringen och genomförandet av budgeten och strider mot budgetprincipen om ettårighet. | Pågår |
| 2011 | Insynen i rekryteringsförfarandena kan förbättras. Exempelvis angavs inte det högsta antalet sökande som skulle tas upp på reservlistan i meddelandet om ledig tjänst och möjligheten att överklaga nämndes inte. Vidare var inte frågorna för de skriftliga proven och intervjuerna klara innan ansökningarna började gås igenom. | Pågår |
| 2011 | Under 2011 betalade byrån 10 839 euro i traktamenten till utstationerade nationella experter som var medborgare i det land där byrån ligger. Betalningarna bryter mot de regler om utstationering av nationella experter som byråns styrelse har antagit där det föreskrivs att sådana traktamenten endast får betalas till tillfälligt anställda som inte är medborgare i den medlemsstat där de är anställda; dessa betalningar är oriktiga. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Den höga nivån på outnyttjade anslag och överföringar liksom den låga nivån på betalningar tyder på brister i planeringen och genomförandet av budgeten och strider mot budgetprincipen om ettårighet.

Pågår

2011

Insynen i rekryteringsförfarandena kan förbättras. Exempelvis angavs inte det högsta antalet sökande som skulle tas upp på reservlistan i meddelandet om ledig tjänst och möjligheten att överklaga nämndes inte. Vidare var inte frågorna för de skriftliga proven och intervjuerna klara innan ansökningarna började gås igenom.

Pågår

2011

Under 2011 betalade byrån 10 839 euro i traktamenten till utstationerade nationella experter som var medborgare i det land där byrån ligger. Betalningarna bryter mot de regler om utstationering av nationella experter som byråns styrelse har antagit där det föreskrivs att sådana traktamenten endast får betalas till tillfälligt anställda som inte är medborgare i den medlemsstat där de är anställda; dessa betalningar är oriktiga.

Har genomförts

---

BILAGA II

Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Ljubljana)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 114 (f.d. artikel 95 EG-fördraget) och artikel 194 i EUF-fördraget) | Europaparlamentet och rådet ska i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén, besluta om åtgärder för tillnärmning av sådana bestämmelser i lagar och andra författningar i medlemsstaterna som syftar till att upprätta den inre marknaden och få den att fungera.
  Inom ramen för upprättandet av den inre marknaden och dess funktion och med hänsyn till kravet på att skydda och förbättra miljön ska målet för unionens politik på energiområdet vara att i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna






  a) | garantera att energimarknaden fungerar, |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 114 (f.d. artikel 95 EG-fördraget) och artikel 194 i EUF-fördraget)

Europaparlamentet och rådet ska i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén, besluta om åtgärder för tillnärmning av sådana bestämmelser i lagar och andra författningar i medlemsstaterna som syftar till att upprätta den inre marknaden och få den att fungera.

Inom ramen för upprättandet av den inre marknaden och dess funktion och med hänsyn till kravet på att skydda och förbättra miljön ska målet för unionens politik på energiområdet vara att i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna

a)

garantera att energimarknaden fungerar,

| b) | garantera energiförsörjningen i unionen, |
| --- | --- |

b)

garantera energiförsörjningen i unionen,

| c) | främja energieffektivitet och energibesparingar samt utveckling av nya och förnybara energikällor, |
| --- | --- |

c)

främja energieffektivitet och energibesparingar samt utveckling av nya och förnybara energikällor,

| d) | främja sammankopplade energinät. |
| --- | --- |

d)

främja sammankopplade energinät.

Europaparlamentet och kommissionen ska i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet föreskriva nödvändiga åtgärder för att uppnå målen. Dessa åtgärder ska beslutas efter det att Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén har hörts.

Byråns behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 713/2009, kommissionens förordning (EU) nr 838/2010 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1227/2011)

Mål

Byråns syfte är att bistå de nationella tillsynsmyndigheterna genom att på unionsnivå utöva de tillsynsuppgifter som de utför i medlemsstaterna och vid behov samordna deras verksamhet.

Uppgift

| — | Komplettera och samordna de nationella tillsynsmyndigheternas arbete. |
| --- | --- |

—

Komplettera och samordna de nationella tillsynsmyndigheternas arbete.

| — | Delta i utformningen av regler för europeiska nätverk. |
| --- | --- |

—

Delta i utformningen av regler för europeiska nätverk.

| — | Under vissa förutsättningar fatta enskilda bindande beslut om regler och villkor för tillträde till och driftsäkerheten för gränsöverskridande infrastruktur. |
| --- | --- |

—

Under vissa förutsättningar fatta enskilda bindande beslut om regler och villkor för tillträde till och driftsäkerheten för gränsöverskridande infrastruktur.

| — | Ge råd om olika energirelaterade frågor till EU-institutionerna. |
| --- | --- |

—

Ge råd om olika energirelaterade frågor till EU-institutionerna.

| — | Övervaka och rapportera om utvecklingen på energimarknaderna. |
| --- | --- |

—

Övervaka och rapportera om utvecklingen på energimarknaderna.

| — | Lägga fram ett förslag för EU-kommissionen om den årliga summan för mekanismen för kompensation mellan systemansvariga för överföringssystem för gränsöverskridande infrastruktur. |
| --- | --- |

—

Lägga fram ett förslag för EU-kommissionen om den årliga summan för mekanismen för kompensation mellan systemansvariga för överföringssystem för gränsöverskridande infrastruktur.

| — | Samarbeta med nationella tillsynsmyndigheter, Esma, behöriga finansmyndigheter i medlemsstaterna och när så är lämpligt med nationella behöriga myndigheter för att övervaka grossistmarknaderna för energi. |
| --- | --- |

—

Samarbeta med nationella tillsynsmyndigheter, Esma, behöriga finansmyndigheter i medlemsstaterna och när så är lämpligt med nationella behöriga myndigheter för att övervaka grossistmarknaderna för energi.

| — | Bedöma funktionen och öppenheten hos olika kategorier av marknadsplatser och sätt att bedriva handel. |
| --- | --- |

—

Bedöma funktionen och öppenheten hos olika kategorier av marknadsplatser och sätt att bedriva handel.

| — | Lämna rekommendationer till kommissionen i fråga om marknadsregler, transaktionsregister, handelsorder, normer och förfaranden som kan förbättra marknadsintegriteten och funktionen hos den inre marknaden. |
| --- | --- |

—

Lämna rekommendationer till kommissionen i fråga om marknadsregler, transaktionsregister, handelsorder, normer och förfaranden som kan förbättra marknadsintegriteten och funktionen hos den inre marknaden.

Organisation

Styrelse

Sammansättning

Två ledamöter som utses av Europaparlamentet, två ledamöter som utses av kommissionen och fem ledamöter som utses av rådet. Varje ledamot har en suppleant.

Uppgift

Anta byråns årliga arbetsprogram och budget och övervaka genomförandet.

Direktör

Utses av styrelsen efter ett positivt yttrande från tillsynsnämnden och från en förteckning över kandidater vilka föreslagits av kommissionen.

Tillsynsnämnd

Sammansättning:

En företrädare på hög nivå för tillsynsmyndigheterna från varje medlemsstat och en företrädare från kommissionen utan rösträtt. Varje ledamot har en suppleant som utses av den nationella tillsynsmyndigheten från varje medlemsstat.

Uppgift:

| — | Avge ett yttrande till direktören om de yttranden, rekommendationer och beslut som övervägs för antagande. |
| --- | --- |

—

Avge ett yttrande till direktören om de yttranden, rekommendationer och beslut som övervägs för antagande.

| — | Vägleda direktören när denne utför sina uppgifter. |
| --- | --- |

—

Vägleda direktören när denne utför sina uppgifter.

| — | Avge ett yttrande till styrelsen om den kandidat som ska utses till direktör. |
| --- | --- |

—

Avge ett yttrande till styrelsen om den kandidat som ska utses till direktör.

| — | Godkänna byråns arbetsprogram. |
| --- | --- |

—

Godkänna byråns arbetsprogram.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande under 2012 (2011)

Budget 2012 (2011)

7,2 (4,8) miljoner euro

Personalstyrka den 31 december 2012 (2011)

Tjänster enligt tjänsteförteckningen: 43 (40)

Tillsatta den 31 december: 42 (39)

Övrig personal: 14 (12)

Personalstyrka totalt: 57 (39), varav anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten: 34 (28) |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten: 34 (28)

| — | med administrativa uppgifter: 23 (11) |
| --- | --- |

—

med administrativa uppgifter: 23 (11)

Produkter och tjänster 2012

| — | Två ramriktlinjer (elektricitet: om balansering; gas: om driftskompatibilitet). Offentliga samråd och workshops har organiserats i enlighet med kraven i artikel 10 i förordning (EG) nr 713/2009. |
| --- | --- |

—

Två ramriktlinjer (elektricitet: om balansering; gas: om driftskompatibilitet). Offentliga samråd och workshops har organiserats i enlighet med kraven i artikel 10 i förordning (EG) nr 713/2009.

| — | Nätföreskrifter






  a) | Tre motiverade yttranden om nätföreskrifter (elektricitet: nätverksföreskrifter om krav för nätanslutningar för alla producenter och nätverksföreskrifter om kapacitetsfördelning och hantering av överbelastning; gas: nätverksföreskrifter om mekanismerna för kapacitetstilldelning). |
| --- | --- | --- |

—

Nätföreskrifter

a)

Tre motiverade yttranden om nätföreskrifter (elektricitet: nätverksföreskrifter om krav för nätanslutningar för alla producenter och nätverksföreskrifter om kapacitetsfördelning och hantering av överbelastning; gas: nätverksföreskrifter om mekanismerna för kapacitetstilldelning).

| b) | Två motiverade rekommendationer om nätverksföreskrifter (båda om gasnätverksföreskrifterna om mekanismerna för kapacitetstilldelning). |
| --- | --- |

b)

Två motiverade rekommendationer om nätverksföreskrifter (båda om gasnätverksföreskrifterna om mekanismerna för kapacitetstilldelning).

| — | Yttrande om arbetsprogrammet 2012 för det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för gas (Entsog). |
| --- | --- |

—

Yttrande om arbetsprogrammet 2012 för det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för gas (Entsog).

| — | Yttrande om Entogs prognos 2011-2012 om tillgången under vintern. |
| --- | --- |

—

Yttrande om Entogs prognos 2011-2012 om tillgången under vintern.

| — | Yttrande om Entogs prognos 2012 om tillgången under sommaren. |
| --- | --- |

—

Yttrande om Entogs prognos 2012 om tillgången under sommaren.

| — | Yttrande om Entogs årliga arbetsprogram 2013. |
| --- | --- |

—

Yttrande om Entogs årliga arbetsprogram 2013.

| — | Yttrande om det europeiska nätverkets av systemansvariga för överföringssystemen för el (Entso-E) tioårsplan för nätverksutveckling 2012. |
| --- | --- |

—

Yttrande om det europeiska nätverkets av systemansvariga för överföringssystemen för el (Entso-E) tioårsplan för nätverksutveckling 2012.

| — | Yttrande om Entso-E:s prognos för sommaren 2012 och vinteröversikt 2011/2012. |
| --- | --- |

—

Yttrande om Entso-E:s prognos för sommaren 2012 och vinteröversikt 2011/2012.

| — | Yttrande om Entso-E:s årsrapport 2011. |
| --- | --- |

—

Yttrande om Entso-E:s årsrapport 2011.

| — | En gemensam rapport från byrån och rådet för europeiska tillsynsmyndigheter inom energiområdet (CEER) om övervakningen av marknaden (artikel 11 förordning (EG) nr 713/2009) publicerades den 29 november och en presentation ägde rum i Bryssel. |
| --- | --- |

—

En gemensam rapport från byrån och rådet för europeiska tillsynsmyndigheter inom energiområdet (CEER) om övervakningen av marknaden (artikel 11 förordning (EG) nr 713/2009) publicerades den 29 november och en presentation ägde rum i Bryssel.

| — | Rekommendation om artikel 2.1 n i förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om marknader för finansiella instrument och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG (KOM(2011) 656 slutlig). |
| --- | --- |

—

Rekommendation om artikel 2.1 n i förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om marknader för finansiella instrument och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG (KOM(2011) 656 slutlig).

| — | En rekommendation om transaktionsregistren i förordning (EU) nr 1227/2011 (Remit-förordningen) antogs. |
| --- | --- |

—

En rekommendation om transaktionsregistren i förordning (EU) nr 1227/2011 (Remit-förordningen) antogs.

| — | Ett beslut om det format för registrering som nämns i artikel 9.3 i förordning (EU) nr 1227/2011 antogs. |
| --- | --- |

—

Ett beslut om det format för registrering som nämns i artikel 9.3 i förordning (EU) nr 1227/2011 antogs.

| — | Andra upplagan av riktlinjerna om tillämpningen av definitionerna i artikel 2 i Remit-förordningen publicerades den 28 september 2012. |
| --- | --- |

—

Andra upplagan av riktlinjerna om tillämpningen av definitionerna i artikel 2 i Remit-förordningen publicerades den 28 september 2012.

| — | Tre ramkontrakt ingicks om genomförandet av Remit-förordningen. |
| --- | --- |

—

Tre ramkontrakt ingicks om genomförandet av Remit-förordningen.

| — | Lägesrapporten om de regionala initiativen 2011 publicerades i mars. |
| --- | --- |

—

Lägesrapporten om de regionala initiativen 2011 publicerades i mars.

| — | Tre kvartalsrapporter om webbaserade regionala initiativ om gas (GRIs) och fyra kvartalsrapporter om webbaserade regionala initiativ om elekticitet (ERIs) publicerades. |
| --- | --- |

—

Tre kvartalsrapporter om webbaserade regionala initiativ om gas (GRIs) och fyra kvartalsrapporter om webbaserade regionala initiativ om elekticitet (ERIs) publicerades.

| — | Byrån inrättade två nya arbetsgrupper, en om genomförande, övervakning och förfaranden och en om integritet och insyn på marknaden, och reglerna för arbetsgrupperna uppdaterades. |
| --- | --- |

—

Byrån inrättade två nya arbetsgrupper, en om genomförande, övervakning och förfaranden och en om integritet och insyn på marknaden, och reglerna för arbetsgrupperna uppdaterades.

| — | Den 14 mars 2012 anordnade byrån sin årliga konferens som handlade om vilken roll byrån ska spela för att inre marknaden för energi ska bli verklighet där 220 personer deltog. |
| --- | --- |

—

Den 14 mars 2012 anordnade byrån sin årliga konferens som handlade om vilken roll byrån ska spela för att inre marknaden för energi ska bli verklighet där 220 personer deltog.

Källa: Uppgifter från byrån.

---

BYRÅNS SVAR

| 11. | Då det inte finns någon Europaskola i Slovenien och det behövdes en social åtgärd för att utjämna de ojämlika arbetsvillkoren (i enlighet med artikel 1 e i tjänsteföreskrifterna) som gäller för byråns personal jämfört med personal vid andra EU-institutioner där det finns Europaskolor antog styrelsen beslut AB nr 01/2011 av den 11 februari 2011 om stöd till byråns personal när det gäller daghems- och skolavgifter. Den högsta stödnivån som berättigad personal beviljas för varje berättigat barn överskrider inte avgiftsnivån för Europaskolan i Bryssel. |
| --- | --- |

11.

Då det inte finns någon Europaskola i Slovenien och det behövdes en social åtgärd för att utjämna de ojämlika arbetsvillkoren (i enlighet med artikel 1 e i tjänsteföreskrifterna) som gäller för byråns personal jämfört med personal vid andra EU-institutioner där det finns Europaskolor antog styrelsen beslut AB nr 01/2011 av den 11 februari 2011 om stöd till byråns personal när det gäller daghems- och skolavgifter. Den högsta stödnivån som berättigad personal beviljas för varje berättigat barn överskrider inte avgiftsnivån för Europaskolan i Bryssel.

| 12. | Kommissionen har rått byrån att använda avdelning II för Remit-projektet eftersom de flesta kostnaderna för igångkörning avser datorprogram.
  Vi har beslutat att använda avdelning II för att föra upp utgifter i samband med Remit från 2014 då byråns övervakning av energimarknaden beräknas inledas. |
| --- | --- |

12.

Kommissionen har rått byrån att använda avdelning II för Remit-projektet eftersom de flesta kostnaderna för igångkörning avser datorprogram.

Vi har beslutat att använda avdelning II för att föra upp utgifter i samband med Remit från 2014 då byråns övervakning av energimarknaden beräknas inledas.

| 13. | Efter en omfattande bedömning har byrån fått helt klart för sig att det visat sig att den budget som förutses i räkenskaperna för Remit inte räcker för att ta fram ett helt effektivt it-system för genomförandet av förordning (EU) nr 1227/2011. Vi försökte därför redan under 2012 utröna var i budgeten det fanns ytterligare medel som kunde anslås till Remit. Då vår budget redan var knapp var det endast möjligt att överföra mindre belopp från andra budgetrubriker. Detta gjordes systematiskt och resulterade i att ett stort antal låga belopp överfördes i budgeten. |
| --- | --- |

13.

Efter en omfattande bedömning har byrån fått helt klart för sig att det visat sig att den budget som förutses i räkenskaperna för Remit inte räcker för att ta fram ett helt effektivt it-system för genomförandet av förordning (EU) nr 1227/2011. Vi försökte därför redan under 2012 utröna var i budgeten det fanns ytterligare medel som kunde anslås till Remit. Då vår budget redan var knapp var det endast möjligt att överföra mindre belopp från andra budgetrubriker. Detta gjordes systematiskt och resulterade i att ett stort antal låga belopp överfördes i budgeten.

| 14. | Kassabehållningen på 4,2 miljoner euro på vårt bankkonto i slutet av året omfattade följande: budgetöverskottet för 2011 på 1,6 miljoner euro som betalades tillbaka i januari 2013 då vi inte fick någon begäran från kommissionen förrän den 8 januari 2013, budgetöverskottet för 2012 på 0,6 miljoner euro som ska återbetalas till kommissionen på begäran och beloppet på 1,9 miljoner euro som skulle täcka de rättsliga åtaganden som byrån ingick före årets slut och som överfördes till 2013. Vår likviditetsförvaltning ska säkerställa att det finns medel för att vid behov täcka utestående skulder. |
| --- | --- |

14.

Kassabehållningen på 4,2 miljoner euro på vårt bankkonto i slutet av året omfattade följande: budgetöverskottet för 2011 på 1,6 miljoner euro som betalades tillbaka i januari 2013 då vi inte fick någon begäran från kommissionen förrän den 8 januari 2013, budgetöverskottet för 2012 på 0,6 miljoner euro som ska återbetalas till kommissionen på begäran och beloppet på 1,9 miljoner euro som skulle täcka de rättsliga åtaganden som byrån ingick före årets slut och som överfördes till 2013. Vår likviditetsförvaltning ska säkerställa att det finns medel för att vid behov täcka utestående skulder.

| 15. | Vi följer strikt de förfaranden för intervjuer och skriftliga prov som fastställts i detalj i direktörens beslut 2012–17 om riktlinjer för rekryteringsförfaranden och urvalskommittéernas arbete av den 20 mars 2012. Vi ser till att frågorna och bedömningskriterierna fastställs innan vi börjar med proven och intervjuerna. Med anledning av revisorernas kommentarer går vi med på att se över det nuvarande förfarandet. Vi anser inte att anonymiteten i proven är avgörande för hur objektivt urvalsförfarandet är i stort. Urvalspanelen fastställer i förväg kriterierna för rättning av proven för att garantera att de skriftliga proven bedöms objektivt. Vidare kan vissa prov inte göras anonymt eftersom de sökande antingen ombeds att redogöra för sin erfarenhet i svaret eller behöver förbereda en presentation som de ska framföra för urvalspanelen i början av intervjun. |
| --- | --- |

15.

Vi följer strikt de förfaranden för intervjuer och skriftliga prov som fastställts i detalj i direktörens beslut 2012–17 om riktlinjer för rekryteringsförfaranden och urvalskommittéernas arbete av den 20 mars 2012. Vi ser till att frågorna och bedömningskriterierna fastställs innan vi börjar med proven och intervjuerna. Med anledning av revisorernas kommentarer går vi med på att se över det nuvarande förfarandet. Vi anser inte att anonymiteten i proven är avgörande för hur objektivt urvalsförfarandet är i stort. Urvalspanelen fastställer i förväg kriterierna för rättning av proven för att garantera att de skriftliga proven bedöms objektivt. Vidare kan vissa prov inte göras anonymt eftersom de sökande antingen ombeds att redogöra för sin erfarenhet i svaret eller behöver förbereda en presentation som de ska framföra för urvalspanelen i början av intervjun.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/9

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Byrån för organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation för budgetåret 2012 med byråns svar

2013/C 365/02

INLEDNING

| 1. | Byrån för organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (nedan kallad byrån) ligger i Riga och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1211/2009 (1). Byråns viktigaste uppgift är att ge organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation administrativt och sakkunnigt stöd och att under vägledning av tillsynsnämnden samla in och analysera information om elektronisk kommunikation och till nationella regleringsmyndigheter sprida bästa praxis, såsom gemensamma strategier, metoder eller riktlinjer för genomförande av EU-regelverket (2). |
| --- | --- |

1.

Byrån för organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (nedan kallad byrån) ligger i Riga och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1211/2009 (1). Byråns viktigaste uppgift är att ge organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation administrativt och sakkunnigt stöd och att under vägledning av tillsynsnämnden samla in och analysera information om elektronisk kommunikation och till nationella regleringsmyndigheter sprida bästa praxis, såsom gemensamma strategier, metoder eller riktlinjer för genomförande av EU-regelverket (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i organets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i organets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Förvaltningsdirektören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Förvaltningsdirektören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden och ska läsas mot bakgrund av att 2012 var det första år då byrån bedrev verksamhet och att den håller på att införa sina rutiner. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden och ska läsas mot bakgrund av att 2012 var det första år då byrån bedrev verksamhet och att den håller på att införa sina rutiner.

KOMMENTARER OM RÄKENSKAPERNAS TILLFÖRLITLIGHET

| 11. | Byråns redovisningssystem hade fortfarande inte validerats av räkenskapsföraren. |
| --- | --- |

11.

Byråns redovisningssystem hade fortfarande inte validerats av räkenskapsföraren.

KOMMENTARER OM TRANSAKTIONERNAS LAGLIGHET OCH KORREKTHET

| 12. | Gjorda åtaganden på 61 500 euro som hade förts över (10 % av de totala gjorda åtaganden som förts över) motsvarade inte rättsliga åtaganden och är därför oriktiga. |
| --- | --- |

12.

Gjorda åtaganden på 61 500 euro som hade förts över (10 % av de totala gjorda åtaganden som förts över) motsvarade inte rättsliga åtaganden och är därför oriktiga.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 13. | Byrån hade ännu inte infört normerna för internkontroll avseende "mål och resultatindikatorer" (norm för internkontroll nr 5), "processer och förfaranden" (norm för internkontroll nr 8), "dokumenthantering" (norm för internkontroll nr 11) och "information och kommunikation" (norm för internkontroll nr 12). |
| --- | --- |

13.

Byrån hade ännu inte infört normerna för internkontroll avseende "mål och resultatindikatorer" (norm för internkontroll nr 5), "processer och förfaranden" (norm för internkontroll nr 8), "dokumenthantering" (norm för internkontroll nr 11) och "information och kommunikation" (norm för internkontroll nr 12).

| 14. | Det finns inget förfarande för registrering och avyttring av anläggningstillgångar och det har inte gjorts någon fysisk inventering. |
| --- | --- |

14.

Det finns inget förfarande för registrering och avyttring av anläggningstillgångar och det har inte gjorts någon fysisk inventering.

| 15. | Förfaranden för att fastställa, godkänna och registrera undantag och avvikelser från riktlinjer och förfaranden har inte införts. |
| --- | --- |

15.

Förfaranden för att fastställa, godkänna och registrera undantag och avvikelser från riktlinjer och förfaranden har inte införts.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 16. | Ungefär 101 000 euro, det vill säga 45 % av de gjorda åtagandena som hade förts över från 2011, förföll. Anslag för 2012 på 545 000 euro, det vill säga 17 % av de totala anslagen för 2012, utnyttjades inte utan man blev tvungen att låta även dem förfalla. Andelen överföringar av gjorda åtaganden till 2013 var stor, nämligen 611 000 euro eller 19 % av de totala åtagandena. Detta tyder på svårigheter i planeringen och/eller genomförandet av byråns verksamhet. Överföringarna för 2012 gällde i huvudsak försenade rekryteringar och avsaknaden av en ändamålsenlig policy för att garantera att kostnader för tjänsteresor som experter begär ersättning för redovisades och betalades ut i tid. |
| --- | --- |

16.

Ungefär 101 000 euro, det vill säga 45 % av de gjorda åtagandena som hade förts över från 2011, förföll. Anslag för 2012 på 545 000 euro, det vill säga 17 % av de totala anslagen för 2012, utnyttjades inte utan man blev tvungen att låta även dem förfalla. Andelen överföringar av gjorda åtaganden till 2013 var stor, nämligen 611 000 euro eller 19 % av de totala åtagandena. Detta tyder på svårigheter i planeringen och/eller genomförandet av byråns verksamhet. Överföringarna för 2012 gällde i huvudsak försenade rekryteringar och avsaknaden av en ändamålsenlig policy för att garantera att kostnader för tjänsteresor som experter begär ersättning för redovisades och betalades ut i tid.

| 17. | Det finns stort utrymme att förbättra utarbetandet, genomförandet och dokumentationen av upphandlingsförfaranden. Till exempel tittar man inte under tilldelningsförfarandena tillräckligt på förhållandet mellan pris och kvalitet, och de allmänna tilldelningskriterierna har inte delats in i underkriterier som skulle möjliggöra en tydlig och jämförande utvärdering av anbuden. |
| --- | --- |

17.

Det finns stort utrymme att förbättra utarbetandet, genomförandet och dokumentationen av upphandlingsförfaranden. Till exempel tittar man inte under tilldelningsförfarandena tillräckligt på förhållandet mellan pris och kvalitet, och de allmänna tilldelningskriterierna har inte delats in i underkriterier som skulle möjliggöra en tydlig och jämförande utvärdering av anbuden.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 18. | De rekryteringsförfaranden som granskades visade på stora brister som påverkar insynen: frågorna till skriftliga prov och intervjuer fastställdes efter det att uttagningskommittén hade gått igenom ansökningarna, minimikrav för att få tillträde till skriftliga prov och intervjuer eller för att tas upp på reservlistan över godkända sökande hade inte fastställts och nomineringar till och ändringar av sammansättningen av uttagningskommittén hade inte godkänts av tillsättningsmyndigheten. |
| --- | --- |

18.

De rekryteringsförfaranden som granskades visade på stora brister som påverkar insynen: frågorna till skriftliga prov och intervjuer fastställdes efter det att uttagningskommittén hade gått igenom ansökningarna, minimikrav för att få tillträde till skriftliga prov och intervjuer eller för att tas upp på reservlistan över godkända sökande hade inte fastställts och nomineringar till och ändringar av sammansättningen av uttagningskommittén hade inte godkänts av tillsättningsmyndigheten.

| 19. | De flesta anställda vid byrån har en administrativ eller stödjande funktion och reser inte, men alla har fått en mobiltelefon med en månatlig kredit på ungefär 50 euro. Det finns inga kontroller av om telefonerna används för privat bruk. |
| --- | --- |

19.

De flesta anställda vid byrån har en administrativ eller stödjande funktion och reser inte, men alla har fått en mobiltelefon med en månatlig kredit på ungefär 50 euro. Det finns inga kontroller av om telefonerna används för privat bruk.

| 20. | Byrån har ingen policy för sin likviditetsförvaltning. Vid utgången av 2012 fanns alla likvida medel (1,6 miljoner euro) på en bank (med kreditbetyget BBB (8)). |
| --- | --- |

20.

Byrån har ingen policy för sin likviditetsförvaltning. Vid utgången av 2012 fanns alla likvida medel (1,6 miljoner euro) på en bank (med kreditbetyget BBB (8)).

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 21. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

21.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 15 juli 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 337, 18.12.2009, s. 1.

1

(2)  I bilaga II sammanfattas byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

7

(8)  Enligt en not från kommissionens räkenskapsförare från den 27 oktober 2008 bör det lägsta kortsiktiga kreditbetyget vara A-1.

8

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | I den budget för 2011 som förvaltningskommittén hade antagit för byrån redovisades anslagen endast i avdelningar och kapitel och var inte indelade i artiklar och punkter. Detta strider mot principen om specificering av anslag. | Har genomförts |
| 2011 | Revisionsrätten fann 21 fall till ett totalt värde av 94 120 euro där anslag som hade förts över till 2012 inte motsvarade rättsliga åtaganden. Dessa överföringar var därför oriktiga. | Pågår |
| 2011 | Byrån hade ännu inte antagit och tillämpat alla normer för internkontroll. Det saknades särskilt en central förteckning över fakturor och en förteckning över avvikelser. | Har genomförts (förteckning över fakturor)
  Pågår (förteckning över undantag) |
| 2011 | Byrån behöver förbättra insynen i rekryteringsförfarandena. Frågorna till de muntliga och skriftliga proven hade inte fastställts innan uttagningskommittén gick igenom ansökningarna, det fanns inget beslut av tillsättningsmyndigheten att utse uttagningskommittén och lönegraden för medlemmarna i uttagningskommittén angavs inte. | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

I den budget för 2011 som förvaltningskommittén hade antagit för byrån redovisades anslagen endast i avdelningar och kapitel och var inte indelade i artiklar och punkter. Detta strider mot principen om specificering av anslag.

Har genomförts

2011

Revisionsrätten fann 21 fall till ett totalt värde av 94 120 euro där anslag som hade förts över till 2012 inte motsvarade rättsliga åtaganden. Dessa överföringar var därför oriktiga.

Pågår

2011

Byrån hade ännu inte antagit och tillämpat alla normer för internkontroll. Det saknades särskilt en central förteckning över fakturor och en förteckning över avvikelser.

Har genomförts (förteckning över fakturor)

Pågår (förteckning över undantag)

2011

Byrån behöver förbättra insynen i rekryteringsförfarandena. Frågorna till de muntliga och skriftliga proven hade inte fastställts innan uttagningskommittén gick igenom ansökningarna, det fanns inget beslut av tillsättningsmyndigheten att utse uttagningskommittén och lönegraden för medlemmarna i uttagningskommittén angavs inte.

Pågår

---

BILAGA II

Byrån för organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Riga)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 114 i EUF-fördraget) | Tillnärmning av lagar på området för elektronisk kommunikation. |
| --- | --- |
| Byråns behörighet


  (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1211/2009) | Byråns befogenheter definieras i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1211/2009. Den byrå som avses i artikel 6 ska ge organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation administrativt och sakkunnigt stöd.
  Byrån ska utföra sina uppgifter under vägledning av tillsynsnämnden. |
| Organisation | Byrån består av






  a) | en förvaltningskommitté och |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 114 i EUF-fördraget)

Tillnärmning av lagar på området för elektronisk kommunikation.

Byråns behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1211/2009)

Byråns befogenheter definieras i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1211/2009. Den byrå som avses i artikel 6 ska ge organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation administrativt och sakkunnigt stöd.

Byrån ska utföra sina uppgifter under vägledning av tillsynsnämnden.

Organisation

Byrån består av

a)

en förvaltningskommitté och

| b) | en förvaltningsdirektör |
| --- | --- |

b)

en förvaltningsdirektör

som mellan sig delar allt administrativt och ekonomiskt ansvar, inbegripet ansvaret för personalen.

Dock har endast förvaltningskommittén ansvaret för personaltillsättningen (artikel 7.4).

Den vägledning om tjänster och produkter som byrån ska tillhandahålla lämnas av tillsynsnämnden, se ”Produkter och tjänster 2012”.

Medel till byråns förfogande 2012

Slutlig budget: 3,1 miljoner euro (ändringsbudget 1/2012)

Personalstyrka den 31 december 2012: 22

Produkter och tjänster 2012

Under vägledning av tillsynsnämnden har byrån bistått med följande tjänster:

| — | Sakkunnigt och administrativt stöd till organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation. |
| --- | --- |

—

Sakkunnigt och administrativt stöd till organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation.

| — | Insamling av information från de nationella regleringsmyndigheterna samt utbyte och överlämnande av information. |
| --- | --- |

—

Insamling av information från de nationella regleringsmyndigheterna samt utbyte och överlämnande av information.

| — | Spridning av bästa regleringspraxis bland de nationella regleringsmyndigheterna inom EU och till tredje part. |
| --- | --- |

—

Spridning av bästa regleringspraxis bland de nationella regleringsmyndigheterna inom EU och till tredje part.

| — | Stöd till ordföranden med att förbereda arbetet för byråns tillsynsnämnd och förvaltningskommitté. |
| --- | --- |

—

Stöd till ordföranden med att förbereda arbetet för byråns tillsynsnämnd och förvaltningskommitté.

| — | Stöd till de expertgrupper som har inrättats av tillsynsnämnden. |
| --- | --- |

—

Stöd till de expertgrupper som har inrättats av tillsynsnämnden.

Källa: Uppgifter från byrån.

---

BYRÅNS SVAR

| 11. | Den nyligen (december 2012) utnämnde räkenskapsföraren har till utanordnaren lagt fram förslag till de åtgärder som krävs för att redovisningssystemen ska kunna valideras. Åtgärderna ska ha genomförts fullt ut senast i slutet av juli 2013. |
| --- | --- |

11.

Den nyligen (december 2012) utnämnde räkenskapsföraren har till utanordnaren lagt fram förslag till de åtgärder som krävs för att redovisningssystemen ska kunna valideras. Åtgärderna ska ha genomförts fullt ut senast i slutet av juli 2013.

| 12. | För att åtgärda situationen med åtaganden som förts över på ett oriktigt sätt har Berec-byrån inlett arbetet med en redovisningshandbok. I denna handbok (som nu i juni 2013 håller på att färdigställas) ägnas ett särskilt kapitel åt budgetåtaganden: definition, villkor, uppföljningsförfaranden och arbetsgången inom organisationen som ska tillämpas för överföringar som görs vid årsslutet. |
| --- | --- |

12.

För att åtgärda situationen med åtaganden som förts över på ett oriktigt sätt har Berec-byrån inlett arbetet med en redovisningshandbok. I denna handbok (som nu i juni 2013 håller på att färdigställas) ägnas ett särskilt kapitel åt budgetåtaganden: definition, villkor, uppföljningsförfaranden och arbetsgången inom organisationen som ska tillämpas för överföringar som görs vid årsslutet.

| 13. | Samtliga normer för internkontroll håller nu på att ses över som en följd av den översyn av de internationella redovisningsstandarderna (IAS) som gjordes i mars 2013. I slutet av juni 2013 kommer vi att lämna ett utförligt svar och föreslå en realistisk tidplan för kommande insatser. |
| --- | --- |

13.

Samtliga normer för internkontroll håller nu på att ses över som en följd av den översyn av de internationella redovisningsstandarderna (IAS) som gjordes i mars 2013. I slutet av juni 2013 kommer vi att lämna ett utförligt svar och föreslå en realistisk tidplan för kommande insatser.

| 14. | I Berec-byråns redovisningshandbok (som nu i juni 2013 håller på att färdigställas) finns ett särskilt kapitel om tillgångar där inventeringsförfarandena tas upp. Vi kommer att göra en totalinventering så snart nödvändig utrustning inskaffats, senast under tredje kvartalet 2013. |
| --- | --- |

14.

I Berec-byråns redovisningshandbok (som nu i juni 2013 håller på att färdigställas) finns ett särskilt kapitel om tillgångar där inventeringsförfarandena tas upp. Vi kommer att göra en totalinventering så snart nödvändig utrustning inskaffats, senast under tredje kvartalet 2013.

| 15. | Den 18 juni 2012 antog Berec-byrån en norm för internkontroll för att kunna tillämpa principerna i den interna kontrollstandarden (ICS) nr 8. Arbetet med ett förfarande i form av ”kompletterande vägledning” i enlighet med de riktlinjer som gäller för kommissionen (så kallad avvikelserapportering, SEC(2007) 1341) håller på att slutföras, och den 11 juni 2013 ska förfarandet antas av förvaltningsdirektören som en norm för internkontroll. |
| --- | --- |

15.

Den 18 juni 2012 antog Berec-byrån en norm för internkontroll för att kunna tillämpa principerna i den interna kontrollstandarden (ICS) nr 8. Arbetet med ett förfarande i form av ”kompletterande vägledning” i enlighet med de riktlinjer som gäller för kommissionen (så kallad avvikelserapportering, SEC(2007) 1341) håller på att slutföras, och den 11 juni 2013 ska förfarandet antas av förvaltningsdirektören som en norm för internkontroll.

| 16. | Den personalstyrka som avsatts för budgetförvaltningen håller på att ses över (juni 2013), och vi överväger att införa ett förvaltningsinstrument för att bättre kunna övervaka budgetgenomförandet och budgetplaneringen, något som kommer att inverka på genomförandet 2014. Vi kommer dessutom att vidta följande korrigerande åtgärder för att kunna säkerställa en lämplig nivå på överföringarna i framtiden: Policyn för ersättning till sakkunniga som deltar vid olika möten, som för närvarande är det som starkast påverkar överföringsbeloppen, ska ses över så att tidsfristen för att lämna in underlag blir striktare och respekteras. |
| --- | --- |

16.

Den personalstyrka som avsatts för budgetförvaltningen håller på att ses över (juni 2013), och vi överväger att införa ett förvaltningsinstrument för att bättre kunna övervaka budgetgenomförandet och budgetplaneringen, något som kommer att inverka på genomförandet 2014. Vi kommer dessutom att vidta följande korrigerande åtgärder för att kunna säkerställa en lämplig nivå på överföringarna i framtiden: Policyn för ersättning till sakkunniga som deltar vid olika möten, som för närvarande är det som starkast påverkar överföringsbeloppen, ska ses över så att tidsfristen för att lämna in underlag blir striktare och respekteras.

| 17. | För att all berörd personal korrekt ska kunna tillämpa det nuvarande upphandlingsförfarandet kommer utbildning i upphandling att anordnas från och med september 2013. Konkreta åtgärder vidtas nu för att dokumentera förfarandena i ett särskilt kapitel i redovisningshandboken (som nu i juni 2013 håller på att färdigställas). |
| --- | --- |

17.

För att all berörd personal korrekt ska kunna tillämpa det nuvarande upphandlingsförfarandet kommer utbildning i upphandling att anordnas från och med september 2013. Konkreta åtgärder vidtas nu för att dokumentera förfarandena i ett särskilt kapitel i redovisningshandboken (som nu i juni 2013 håller på att färdigställas).

| 18. | Från och med år 2013, då enheten för administration och ekonomi fått tillräcklig personal, säkerställs rekryteringsförfarandena av byråns personalgrupp med hjälp av policyer och riktlinjer. Nya rekryteringsriktlinjer med befordringsgång och ansvarsområden utarbetades i maj 2013 och tillämpas i samband med rekryteringsförfarandena 2013. Förfarandet för försäkran om att intressekonflikt inte föreligger håller på att ses över, och från 2013 kommer frågorna i de skriftliga proven och intervjuerna samt minimikraven att ha fastställts innan ansökningarna gås igenom. |
| --- | --- |

18.

Från och med år 2013, då enheten för administration och ekonomi fått tillräcklig personal, säkerställs rekryteringsförfarandena av byråns personalgrupp med hjälp av policyer och riktlinjer. Nya rekryteringsriktlinjer med befordringsgång och ansvarsområden utarbetades i maj 2013 och tillämpas i samband med rekryteringsförfarandena 2013. Förfarandet för försäkran om att intressekonflikt inte föreligger håller på att ses över, och från 2013 kommer frågorna i de skriftliga proven och intervjuerna samt minimikraven att ha fastställts innan ansökningarna gås igenom.

| 19. | En omfattande policy har utarbetats och kommer att antas i juni 2013. Policyn omfattar principer om att mobiltelefonerna endast får användas i tjänsten, principer för kontroll av mobilanvändandet och förebyggande av missbruk samt säkerhetsåtgärder. Enligt denna policy ska beviljandet av mobiltelefon också avgöras från fall till fall av ansvarig närmast överordnad. |
| --- | --- |

19.

En omfattande policy har utarbetats och kommer att antas i juni 2013. Policyn omfattar principer om att mobiltelefonerna endast får användas i tjänsten, principer för kontroll av mobilanvändandet och förebyggande av missbruk samt säkerhetsåtgärder. Enligt denna policy ska beviljandet av mobiltelefon också avgöras från fall till fall av ansvarig närmast överordnad.

| 20. | Den nytillträdde räkenskapsföraren har vidtagit åtgärder för att se till att vi senast i slutet av augusti 2013 kan sluta ett avtal för banktjänster med en leverantör med högre kreditbetyg. |
| --- | --- |

20.

Den nytillträdde räkenskapsföraren har vidtagit åtgärder för att se till att vi senast i slutet av augusti 2013 kan sluta ett avtal för banktjänster med en leverantör med högre kreditbetyg.

| 21. | Inga kommentarer. |
| --- | --- |

21.

Inga kommentarer.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/15

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2012 med centrumets svar

2013/C 365/03

INLEDNING

| 1. | Översättningscentrum för Europeiska unionens organ (nedan kallat centrumet) ligger i Luxemburg och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2965/94 (1). Centrumets uppgift är att utföra det nödvändiga översättningsarbetet för de institutioner och organ i Europeiska unionen som det anlitas av (2). |
| --- | --- |

1.

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ (nedan kallat centrumet) ligger i Luxemburg och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2965/94 (1). Centrumets uppgift är att utföra det nödvändiga översättningsarbetet för de institutioner och organ i Europeiska unionen som det anlitas av (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i centrumets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i centrumets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | centrumets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet för det budgetår (4) som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

centrumets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet för det budgetår (4) som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för centrumet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för centrumets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner centrumets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där hon bland annat förklarar att hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av centrumets finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för centrumet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för centrumets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner centrumets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där hon bland annat förklarar att hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av centrumets finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida centrumets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida centrumets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att centrumets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av centrumets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i centrumets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att centrumets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av centrumets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i centrumets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 11. | Vid utgången av 2012 hade centrumet kontanter och kortfristiga placeringar till ett värde av 35 miljoner euro (budgetöverskottet och reserverna uppgick till 30,9 miljoner euro). Centrumet kan inte justera priserna under året för att balansera inkomster och utgifter men det har ibland gjort återbetalningar till sina kunder för att minska överskottet. |
| --- | --- |

11.

Vid utgången av 2012 hade centrumet kontanter och kortfristiga placeringar till ett värde av 35 miljoner euro (budgetöverskottet och reserverna uppgick till 30,9 miljoner euro). Centrumet kan inte justera priserna under året för att balansera inkomster och utgifter men det har ibland gjort återbetalningar till sina kunder för att minska överskottet.

| 12. | Inrättandeförordningarna för tjugo tillsynsorgan som revisionsrätten granskade 2012 anger att de ska använda centrumet för alla sina översättningsbehov (centrumets inrättandeförordning anger samma sak för ytterligare fyra organ). Andra organ är inte tvungna att använda centrumet. För dokument som inte är tekniska skulle organen kunna minska sina kostnader genom att använda lokala tjänster. Revisionsrätten anser att den lagstiftande myndigheten bör överväga att ge alla organ denna möjlighet. |
| --- | --- |

12.

Inrättandeförordningarna för tjugo tillsynsorgan som revisionsrätten granskade 2012 anger att de ska använda centrumet för alla sina översättningsbehov (centrumets inrättandeförordning anger samma sak för ytterligare fyra organ). Andra organ är inte tvungna att använda centrumet. För dokument som inte är tekniska skulle organen kunna minska sina kostnader genom att använda lokala tjänster. Revisionsrätten anser att den lagstiftande myndigheten bör överväga att ge alla organ denna möjlighet.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 13. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

13.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 10 september 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 314, 7.12.1994, s. 1.

1

(2)  I bilaga II ges en sammanfattning av centrumets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

7

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Centrumets budget för 2011 uppgick till 51,3 miljoner euro (1), jämfört med 55,9 miljoner euro det föregående året. Budgetutfallet för 2011 minskade till 1,2 miljoner euro 2011, jämfört med 8,3 miljoner euro 2010. Detta beror framför allt på en minskning av inkomsterna med 15 % som speglar centrumets nya prispolitik vars syfte är att anpassa produkternas priser till deras kostnader. | Ingen uppgift |
| 2011 | Tendensen från förra året fortsatte i och med att det ackumulerade budgetöverskottet minskade från 9,2 miljoner euro 2010 till 3,0 miljoner euro 2011. Denna minskning är nettoeffekten av budgetöverskottet från 2011 och avsättningar till reserver för stabil prissättning och särskilda investeringar. | Ingen uppgift |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Centrumets budget för 2011 uppgick till 51,3 miljoner euro (1), jämfört med 55,9 miljoner euro det föregående året. Budgetutfallet för 2011 minskade till 1,2 miljoner euro 2011, jämfört med 8,3 miljoner euro 2010. Detta beror framför allt på en minskning av inkomsterna med 15 % som speglar centrumets nya prispolitik vars syfte är att anpassa produkternas priser till deras kostnader.

Ingen uppgift

2011

Tendensen från förra året fortsatte i och med att det ackumulerade budgetöverskottet minskade från 9,2 miljoner euro 2010 till 3,0 miljoner euro 2011. Denna minskning är nettoeffekten av budgetöverskottet från 2011 och avsättningar till reserver för stabil prissättning och särskilda investeringar.

Ingen uppgift

---

(1)  Ändrad budget (EUT L 375, 22.12.2011, s. 5–7), inklusive budgetöverföringar.

---

BILAGA II

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ (Luxemburg)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget | Företrädarna för medlemsstaternas regeringar har genom en gemensam överenskommelse antagit en förklaring om att ett översättningscentrum för unionens organ ska inrättas inom kommissionens översättningsavdelningar i Luxemburg och tillhandahålla de för verksamheten nödvändiga översättningstjänsterna åt de organ och avdelningar vilkas säte bestämdes genom beslutet av den 29 oktober 1993. |
| --- | --- |
| Centrumets behörighet


  (Rådets förordning (EG) nr 2965/94, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1645/2003) | Mål

  Utföra det nödvändiga översättningsarbetet för följande organ:






  — | Europeiska miljöbyrån. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

Företrädarna för medlemsstaternas regeringar har genom en gemensam överenskommelse antagit en förklaring om att ett översättningscentrum för unionens organ ska inrättas inom kommissionens översättningsavdelningar i Luxemburg och tillhandahålla de för verksamheten nödvändiga översättningstjänsterna åt de organ och avdelningar vilkas säte bestämdes genom beslutet av den 29 oktober 1993.

Centrumets behörighet

(Rådets förordning (EG) nr 2965/94, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1645/2003)

Mål

Utföra det nödvändiga översättningsarbetet för följande organ:

—

Europeiska miljöbyrån.

| — | Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen. |
| --- | --- |

—

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen.

| — | Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk. |
| --- | --- |

—

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk.

| — | Europeiska läkemedelsmyndigheten. |
| --- | --- |

—

Europeiska läkemedelsmyndigheten.

| — | Europeiska arbetsmiljöbyrån. |
| --- | --- |

—

Europeiska arbetsmiljöbyrån.

| — | Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster). |
| --- | --- |

—

Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster).

| — | Europeiska polisbyrån (Europol) och Europols narkotikaenhet. |
| --- | --- |

—

Europeiska polisbyrån (Europol) och Europols narkotikaenhet.

Andra organ inrättade av rådet, förutom de ovannämnda, kan också anlita centrumet. Även de EU-institutioner och EU-organ som redan har en egen översättningstjänst kan, på frivillig basis, anlita centrumet vid behov.

Centrumet deltar fullt ut i den interinstitutionella kommittén för översättningsfrågor.

Uppgift

| — | Utarbeta ordningar för samarbetet med organen och institutionerna. |
| --- | --- |

—

Utarbeta ordningar för samarbetet med organen och institutionerna.

| — | Delta i den interinstitutionella kommittén för översättningsfrågor. |
| --- | --- |

—

Delta i den interinstitutionella kommittén för översättningsfrågor.

Organisation

Styrelse

Sammansättning

| — | En företrädare från varje medlemsstat. |
| --- | --- |

—

En företrädare från varje medlemsstat.

| — | Två företrädare från kommissionen. |
| --- | --- |

—

Två företrädare från kommissionen.

| — | En företrädare från vart och ett av de organ och de institutioner som kan anlita centrumet. |
| --- | --- |

—

En företrädare från vart och ett av de organ och de institutioner som kan anlita centrumet.

Uppgift

Anta centrumets årliga budget och arbetsprogram, tjänsteförteckning och årliga rapporter.

Direktör

Utses av styrelsen på förslag från kommissionen.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Intern revision

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till centrumets förfogande 2012 (2011)

Slutlig budget:

48,293 (51,299) miljoner euro

Personal:

225 (225) tjänster i tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 199 (205)

+ 17 (14) kontraktsanställda

Personalstyrka totalt: 216 (219), varav anställda med

| | uppgifter inom verksamheten: 114 (107) |
| --- | --- |

uppgifter inom verksamheten: 114 (107)

| | administrative uppgifter: 102 (112) |
| --- | --- |

administrative uppgifter: 102 (112)

Produkter och tjänster 2012 (2011)

Antal översatta sidor:

735 007(712 813)

Antal sidor per språk:

| — | Officiella språk: 722 505(704 613) |
| --- | --- |

—

Officiella språk: 722 505(704 613)

| — | Andra språk: 12 502(8 200) |
| --- | --- |

—

Andra språk: 12 502(8 200)

Antal sidor per kund:

| — | Organ: 707 888(676 925) |
| --- | --- |

—

Organ: 707 888(676 925)

| — | Institutionerna: 27 119(3 888) |
| --- | --- |

—

Institutionerna: 27 119(3 888)

Antal sidor översatta på frilans:

480 695(436 445)

Källa: Uppgifter från centrumet.

---

CENTRUMETS SVAR

| 11. | Det samlade budgetöverskottet som kan återbetalas till kunderna uppgår till 3,9 miljoner euro och den återstående delen av budgetöverskottet blockeras av den lagstadgade reserven och andra reserver som centrumet skapat för särskilda ändamål. Långsiktigt bör centrumet baserat på sin prispolitik skapa balans mellan sina kostnader och inkomster. Styrelsen fastställer priserna på centrumets produkter för ett år. Överskottet på 3,9 miljoner euro kommer därför att speglas i prisändringen för 2014 så att balansen säkerställs på lång sikt. |
| --- | --- |

11.

Det samlade budgetöverskottet som kan återbetalas till kunderna uppgår till 3,9 miljoner euro och den återstående delen av budgetöverskottet blockeras av den lagstadgade reserven och andra reserver som centrumet skapat för särskilda ändamål. Långsiktigt bör centrumet baserat på sin prispolitik skapa balans mellan sina kostnader och inkomster. Styrelsen fastställer priserna på centrumets produkter för ett år. Överskottet på 3,9 miljoner euro kommer därför att speglas i prisändringen för 2014 så att balansen säkerställs på lång sikt.

| 12. | Centrumet noterar revisionsrättens iakttagelser. Vi understryker dock att revisionsrättens åsikt avviker från den ram som lagstiftaren fastställt i inrättandeförordningen för vart och ett av organen. |
| --- | --- |

12.

Centrumet noterar revisionsrättens iakttagelser. Vi understryker dock att revisionsrättens åsikt avviker från den ram som lagstiftaren fastställt i inrättandeförordningen för vart och ett av organen.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/21

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2012 med centrumets svar

2013/C 365/04

INLEDNING

| 1. | Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (nedan kallat centrumet) ligger i Thessaloniki och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 337/75 (1). Centrumets viktigaste uppgift är att bidra till utvecklingen av yrkesutbildning inom unionen. Det innebär att centrumet ska sammanställa och sprida dokumentation om olika system för yrkesutbildning (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (nedan kallat centrumet) ligger i Thessaloniki och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 337/75 (1). Centrumets viktigaste uppgift är att bidra till utvecklingen av yrkesutbildning inom unionen. Det innebär att centrumet ska sammanställa och sprida dokumentation om olika system för yrkesutbildning (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i centrumets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i centrumets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | centrumets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet för det budgetår (4) som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

centrumets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet för det budgetår (4) som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för centrumet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för centrumets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner centrumets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av centrumets finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för centrumet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för centrumets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner centrumets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av centrumets finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida centrumets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida centrumets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att centrumets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av centrumets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i centrumets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att centrumets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av centrumets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i centrumets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 11. | Centrumet ger bidrag på årsbasis till ett nätverk av nationella partner (8) (bidragen per överenskommelse varierar mellan 23 615 och 43 620 euro). Under 2012 uppgick utgifterna för bidrag (som till största delen gäller stödmottagarnas personalkostnader) till 695 337 euro (9), eller 4 % av de totala driftsutgifterna. Centrumet förhandskontrollerar bidrag genom att göra en grundlig skrivbordsanalys av de ersättningsanspråk som bidragsmottagare har lämnat in och gå igenom intyg från externa revisorer som mottagarna har kontrakt med eller intyg från oberoende offentliga tjänstemän. Centrumet brukar dock inte kontrollera stödmottagarnas begäran om ersättning av personalkostnader mot styrkande originalhandlingar. Efterhandskontroller av detta gjordes senast 2009. Förhandskontrollerna ger därmed endast begränsad säkerhet. |
| --- | --- |

11.

Centrumet ger bidrag på årsbasis till ett nätverk av nationella partner (8) (bidragen per överenskommelse varierar mellan 23 615 och 43 620 euro). Under 2012 uppgick utgifterna för bidrag (som till största delen gäller stödmottagarnas personalkostnader) till 695 337 euro (9), eller 4 % av de totala driftsutgifterna. Centrumet förhandskontrollerar bidrag genom att göra en grundlig skrivbordsanalys av de ersättningsanspråk som bidragsmottagare har lämnat in och gå igenom intyg från externa revisorer som mottagarna har kontrakt med eller intyg från oberoende offentliga tjänstemän. Centrumet brukar dock inte kontrollera stödmottagarnas begäran om ersättning av personalkostnader mot styrkande originalhandlingar. Efterhandskontroller av detta gjordes senast 2009. Förhandskontrollerna ger därmed endast begränsad säkerhet.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 12. | Budgetgenomförandet var högt med 100 % för avdelning I och III och 98 % för avdelning II. Även om andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var hög under avdelning II med 39 % (673 392 euro) berodde detta till största delen på orsaker som låg utanför centrumets kontroll, såsom förseningar av de reparationer som de grekiska myndigheterna utförde av centrumets lokaler. Förseningarna gjorde att tillhörande underhåll, reparationer och slutförande av lokalerna (omkring 124 000 euro), liksom upphandlingen av utrustning till centrumets konferensrum (omkring 242 000 euro) sköts upp. En del av överföringarna beror på förseningar i upphandlingen av it-utrustning (omkring 172 000 euro). |
| --- | --- |

12.

Budgetgenomförandet var högt med 100 % för avdelning I och III och 98 % för avdelning II. Även om andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var hög under avdelning II med 39 % (673 392 euro) berodde detta till största delen på orsaker som låg utanför centrumets kontroll, såsom förseningar av de reparationer som de grekiska myndigheterna utförde av centrumets lokaler. Förseningarna gjorde att tillhörande underhåll, reparationer och slutförande av lokalerna (omkring 124 000 euro), liksom upphandlingen av utrustning till centrumets konferensrum (omkring 242 000 euro) sköts upp. En del av överföringarna beror på förseningar i upphandlingen av it-utrustning (omkring 172 000 euro).

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 13. | Två rekryteringsförfaranden för tjänsten som blivande direktör för centrumet inleddes 2010 och 2011 men inget av förfarandena utmynnade i en rekrytering (10). Ett tredje rekryteringsförfarande inleddes i slutet av 2012 och pågår fortfarande. Revisionsrätten konstaterade att i de två första rekryteringsförfarandena hade medlemmarna i den förberedande urvalskommittén inte undertecknat en förklaring om att intressekonflikter saknades och att frågorna till intervjuerna och deras viktning, liksom minimikraven för att tas upp på förteckningen över lämpliga sökande, fastställdes efter det att ansökningarna hade gåtts igenom. |
| --- | --- |

13.

Två rekryteringsförfaranden för tjänsten som blivande direktör för centrumet inleddes 2010 och 2011 men inget av förfarandena utmynnade i en rekrytering (10). Ett tredje rekryteringsförfarande inleddes i slutet av 2012 och pågår fortfarande. Revisionsrätten konstaterade att i de två första rekryteringsförfarandena hade medlemmarna i den förberedande urvalskommittén inte undertecknat en förklaring om att intressekonflikter saknades och att frågorna till intervjuerna och deras viktning, liksom minimikraven för att tas upp på förteckningen över lämpliga sökande, fastställdes efter det att ansökningarna hade gåtts igenom.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 14. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

14.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 9 juli 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 39, 13.2.1975, s. 1.

1

(2)  I bilaga II ges en sammanfattning av centrumets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

7

(8)  I första hand nationella myndigheter och forskningsinstitut.

8

(9)  Utgörs av slutbetalningar och regleringar av förhandsfinansieringar i samband med bidragsöverenskommelser från tidigare år. När det gäller bidragsöverenskommelserna för 2012 gjordes endast förhandsfinansieringar under 2012 som ännu inte hade lett till utgifter.

9

(10)  Vid det första rekryteringsförfarandet utsåg Europeiska kommissionen inte någon av de sökande som centrumets styrelse föreslog. Vid det andra rekryteringsförfarandet ansåg den förberedande urvalskommittén att ingen av de föreslagna kandidaterna uppfyllde kraven för att föreslås och gav inte styrelsen någon förteckning över lämpliga sökande.

10

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Den alltför stora andelen överföringar under avdelning II strider mot budgetprincipen om ettårighet. | Pågår |
| 2011 | Det gjordes ett stort antal budgetöverföringar, varav större delen skedde vid årets slut (1). Motiveringen till dessa budgetöverföringar var otillräcklig eftersom behoven inte hade uppskattats. Detta tyder på brister i budgetplaneringen och strider mot principen om specificering av anslag. | Pågår
  (har genomförts när det gäller motiveringen av överföringar) |
| 2011 | Centrumets bidrag till yrkesutbildning (2) uppgår varje år till omkring 1 miljon euro (3). Avslutandet av bidragen för 2010 var mycket försenat på grund av att bidragsmottagarna lämnade in sina slutrapporter om verksamheterna sent. Centrumet var också sen med att kontrollera rapporterna och genomföra slutbetalningarna (4). | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Den alltför stora andelen överföringar under avdelning II strider mot budgetprincipen om ettårighet.

Pågår

2011

Det gjordes ett stort antal budgetöverföringar, varav större delen skedde vid årets slut (1). Motiveringen till dessa budgetöverföringar var otillräcklig eftersom behoven inte hade uppskattats. Detta tyder på brister i budgetplaneringen och strider mot principen om specificering av anslag.

Pågår

(har genomförts när det gäller motiveringen av överföringar)

2011

Centrumets bidrag till yrkesutbildning (2) uppgår varje år till omkring 1 miljon euro (3). Avslutandet av bidragen för 2010 var mycket försenat på grund av att bidragsmottagarna lämnade in sina slutrapporter om verksamheterna sent. Centrumet var också sen med att kontrollera rapporterna och genomföra slutbetalningarna (4).

Har genomförts

---

(1)  Totalt gjordes 77 budgetöverföringar på sammanlagt 1,5 miljoner euro, varav 67 överföringar (1,3 miljoner euro) gjordes i november och december 2011.

(2)  Centrumet ger bidrag till ett europeiskt referens- och expertisnätverk för yrkesutbildning (ReferNet) som informerar om nationella yrkesutbildningssystem och yrkesutbildningspolitik i medlemsstaterna, Norge och Island.

(3)  2011 och 2010: 0,9 miljoner euro.

(4)  I genomsnitt gjordes slutbetalningarna omkring 50 dagar för sent.

---

BILAGA II

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Thessaloniki)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 166.1 i EUF-fördraget) | Informationsinsamling

  Unionen ska genomföra en yrkesutbildningspolitik som ska understödja och komplettera medlemsstaternas insatser, samtidigt som unionen fullt ut ska respektera medlemsstaternas ansvar för yrkesutbildningens innehåll och organisation. |
| --- | --- |
| Centrumets behörighet


  (Artiklarna 2 och 3 i rådets förordning (EEG) nr 337/75) | Mål

  Centrumet ska som Europeiska unionens referenscentrum för yrkesutbildning förse politiska beslutsfattare, forskare och fackmän med underlag om aktuella trender så att de kan vidta väl underbyggda beslut och insatser. Centrumet bistår kommissionen i främjandet och utvecklingen av yrkesutbildningen på unionsnivå.

  Uppgift







  — | Sammanställa utvald dokumentation och analysera informationen. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 166.1 i EUF-fördraget)

Informationsinsamling

Unionen ska genomföra en yrkesutbildningspolitik som ska understödja och komplettera medlemsstaternas insatser, samtidigt som unionen fullt ut ska respektera medlemsstaternas ansvar för yrkesutbildningens innehåll och organisation.

Centrumets behörighet

(Artiklarna 2 och 3 i rådets förordning (EEG) nr 337/75)

Mål

Centrumet ska som Europeiska unionens referenscentrum för yrkesutbildning förse politiska beslutsfattare, forskare och fackmän med underlag om aktuella trender så att de kan vidta väl underbyggda beslut och insatser. Centrumet bistår kommissionen i främjandet och utvecklingen av yrkesutbildningen på unionsnivå.

Uppgift

—

Sammanställa utvald dokumentation och analysera informationen.

| — | Bidra till utvecklingen och samordningen av forskningen. |
| --- | --- |

—

Bidra till utvecklingen och samordningen av forskningen.

| — | Utnyttja och sprida all användbar dokumentation och information. |
| --- | --- |

—

Utnyttja och sprida all användbar dokumentation och information.

| — | Uppmuntra och stödja en gemensam hantering av yrkesutbildningsfrågor. |
| --- | --- |

—

Uppmuntra och stödja en gemensam hantering av yrkesutbildningsfrågor.

| — | Tillhandahålla ett forum för en bred och blandad publik. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla ett forum för en bred och blandad publik.

Organisation

Styrelse

Sammansättning

Varje medlemsstat ska ha

| a) | en företrädare för regeringen, |
| --- | --- |

a)

en företrädare för regeringen,

| b) | en företrädare för arbetsgivarorganisationerna, |
| --- | --- |

b)

en företrädare för arbetsgivarorganisationerna,

| c) | en företrädare för arbetstagarorganisationerna. |
| --- | --- |

c)

en företrädare för arbetstagarorganisationerna.

Europeiska kommissionen ska ha tre ledamöter.

Tre av ledamöterna i a, b och c utses av rådet. Kommissionen utser sina företrädare.

Samordnare från arbetsgivarorganisationerna och arbetstagarorganisationerna på europeisk nivå samt observatörer från EES-länderna deltar också vid styrelsens och presidiets sammanträden.

Uppgifter

Anta budgeten, fastställa prioriteringar på medellång sikt (centrumets fleråriga planering), anta arbetsprogrammet och bedöma och analysera den årliga verksamhetsrapporten och årsredovisningen. Anta den slutliga budgeten och tjänsteförteckningen.

Kontoret

Sammansättning

Styrelsens ordförande och tre vice ordförande (en från varje grupp), en samordnare per grupp samt en ytterligare företrädare för kommissionen.

Direktör

Utses av kommissionen enligt den förteckning över kandidater som överlämnats av styrelsen. Han eller hon ansvarar för centrumets förvaltning och verkställer styrelsens och presidiets beslut.

Intern revision

Kommissionens tjänst för internrevision.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till centrumets förfogande 2012 (2011)

Slutlig budget

19,22 (18,83) miljoner euro

Bidrag från unionen (1): 97,6 % (97,5 %)

Personalstyrka den 31 december 2012

Antal tjänster enligt tjänsteförteckningen: 101 (101)

varav tillsatta: 98 (2)
  (97)

Övrig personal:

| — | kontraktsanställda, 23 (3)
  (25) |
| --- | --- |

—

kontraktsanställda, 23 (3)
  (25)

| — | utstationerade nationella exporter: 3 (3) |
| --- | --- |

—

utstationerade nationella exporter: 3 (3)

Personalstyrka totalt: 124 (125)

| — | med uppgifter inom verksamheten: 90 (90) |
| --- | --- |

—

med uppgifter inom verksamheten: 90 (90)

| — | med administrative uppgifter: 34 (35) |
| --- | --- |

—

med administrative uppgifter: 34 (35)

Produkter och tjänster 2012 (2011)

Analys av och rapportering om policy

Centrumets rapport Trends in VET policy in Europe 2010-12: Progress towards the Bruges Communiqué publicerades och presenterades för generaldirektörerna för yrkesutbildning i Cypern. Centrumet lämnade aktuell information om system för yrkesutbildning och yrkespraktik (VET, vocational education and training) och nyheter om initiativ och policyutveckling i medlemsstaterna. Flera Statistics of the Month med data från hela Europa ägnades åt bedömningar av konsekvenserna av den ekonomiska krisen. Som svar på Europeiska kommissionens begäran om systematiska landbaserade analyser av VET-utvecklingen för den så kallade europeiska terminen ändrade centrumet inriktningen på sitt arbete och införde Spotlights on VET för alla länder. För mötena med generaldirektörerna för yrkesutbildning under det danska och det cypriotiska ordförandeskapet förberedde centrumet en översikt över utvecklingen när det gäller samarbete mellan VET-leverantörer och ett meddelande om Permeable education and training systems: reducing barriers and increasing opportunity.

Gemensamma EU-verktyg, kvalifikationer och utbildningsresultat

Centrumet samordnade den rådgivande gruppen för den europeiska ramen för kvalifikationer (EQF) tillsammans med Europeiska kommissionen och var (med)författare till 23 dokument som låg till grund för den politiska debatten. I meddelandet Qualifications frameworks in Europe: an instrument for transparency and change som utkom till mötet för generaldirektörerna för yrkesutbildning i Cypern sammanställdes resultaten av centrumets fjärde årsrapport om utvecklingen av nationella ramar för kvalifikationer (NQF). Centrumet analyserade rapporter från tio länder där det förklaras hur länderna kopplar sina nationella kvalifikationer till EQF. Resultaten av den tredje övervakningsrapporten om ECVET (det europeiska systemet för överföring av meriter inom yrkesutbildning) presenterades vid mötet för generaldirektörerna för yrkesutbildning i Cypern. Stödet till den europeiska referensramen för kvalitetssäkringav yrkesutbildning (EQAVET) fortsatte. Webbplatsen Europass – som förvaltas av centrumet – används allt mer av de unga i EU. Sedan starten har närmare 60 miljoner besök registrerats (2012: 14,8 miljoner, 2011: 12,9 miljoner) och användarna har skapat 25 miljoner meritförteckningar online (2012: 8,3 miljoner, 2011: 5,8 miljoner). Studien Curriculum reform in Europe: the impact of learning outcomes publicerades och diskuterades vid en internationell workshop. Under 2011/2012 samordnade centrumet 12 studiebesök för 2 448 specialister från 33 länder. Effektstudier visar på hög tillfredsställelse (96 %).

Vuxenlärande och övergångar

Studien Adult learning in the workplace: skill development to promote innovation in enterprises publicerades för en workshop om detta ämne. Som ett bidrag till Europaåret för aktivt åldrande organiserade centrumet en workshop om fortsatt anställbarhet genom utbildning för konferensen One Step Up in later life som anordnades av GD Utbildning och kultur. Publikationen Working and ageing – the benefits of investing in an ageing workforce kom också ut. Tre publikationer handlade om finansiering och andra incitament för fortlöpande yrkesutbildning (CVET). För att stödja integrationen av unga på arbetsmarknaden bidrog centrumet till det evenemang som anordnades på initiativ av Tyskland för att ingå samarbetsavtal med flera länder som en del av ”den europeiska alliansen för lärlingsutbildning”. Bidraget byggde på rapporten From education to working life – The labour market outcomes of VET.

Kompetensanalys

Centrumet presenterade sin senast prognos om tillgång och efterfrågan på kompetens i EU för 2010–2020 i meddelandet Europe’s skill challenge – Lagging skill demand increases risks of skill mismatch och i publikationen Future skills supply and demand in Europe – Forecast 2012. Centrumet bidrog till kompetenskartan för EU och gav ut två publikationer om grön kompetens. Till kommissionens rapport Employment and Social Developments in Europe 2012 skrev centrumet ett kapitel om kompetensglapp. Rapporten Skill mismatch: the role of the enterprise diskuterades vid en workshop. Ett meddelande med rubriken Preventing skill obsolescence utkom också. Centrumet bidrog med expertkunskap när staden Thessaloniki tog initiativ till att inrätta ett övervakningsverktyg för beräkning av det regionala kompetensbehovet.

Organisationens inverkan

Nyckelindikatorer visar att organisationen har hög inverkan: citat i 169 EU-dokument och 68 internationella dokument om policy där några i hög grad byggde på centrumets arbete, bidrag till 26 dokument om EU:s policy, 158 evenemang för ordförandeskap eller andra EU-evenemang, 150 evenemang anordnades av centrumet, 120 publikationer, 525 artiklar i media om centrumets arbete registrerades (+ 38 %), 636 000 publikationer laddades ner (+ 33 %), 415 citat i facktidskrifter och väsentlig ökning i sociala medier (Facebook + 127 % och Twitter + 170 %). I besparingssyfte har centrumet valt att i första hand hålla videokonferenser och man har provat att använda Skype vid rekryteringsintervjuer.

För mer information se www.cedefop.europa.eu (Årsrapport och årlig verksamhetsrapport 2012).

Källa: Uppgifter från centrumet.

---

(1)

| Anm.: | I bidraget från unionen ingår en unionssubvention och ändrings- och tilläggsbudgeten. |
| --- | --- |

Anm.:

I bidraget från unionen ingår en unionssubvention och ändrings- och tilläggsbudgeten.

(2)  Detta innefattar tillsatta tjänster (92) och erbjudanden om anställning (6) på lediga tjänster (i linje med den fleråriga personalpolitikstrategin).

(3)  Detta innefattar 22 kontraktsanställda och 1 erbjudande om anställning.

Källa: Uppgifter från centrumet.

---

CENTRUMETS SVAR PÅ REVISIONSRÄTTENS PRELIMINÄRA IAKTTAGELSER

| 11. | Vi granskar förslag och kostnadsberäkningar i detalj när vi bedömer bidragsansökningar. Under kontrollprocessen kontrolleras resultatens kvalitet och fullständighet ingående.
  Med anledning av revisionsrättens betänkligheter kommer vi utöver revisionsintygen att införa utförliga kontroller av personalkostnader och arbetsscheman för tre slumpmässigt utvalda fall av de 26–29 bidragsutbetalningarna. |
| --- | --- |

11.

Vi granskar förslag och kostnadsberäkningar i detalj när vi bedömer bidragsansökningar. Under kontrollprocessen kontrolleras resultatens kvalitet och fullständighet ingående.

Med anledning av revisionsrättens betänkligheter kommer vi utöver revisionsintygen att införa utförliga kontroller av personalkostnader och arbetsscheman för tre slumpmässigt utvalda fall av de 26–29 bidragsutbetalningarna.

| 12. | Vi noterar iakttagelsen om överföringar i avdelning 2 och bekräftar att vi håller fast vid föresatsen att minska dessa överföringar. |
| --- | --- |

12.

Vi noterar iakttagelsen om överföringar i avdelning 2 och bekräftar att vi håller fast vid föresatsen att minska dessa överföringar.

| 13. | Vi vill påpeka att även om vi ger stöd till den förberedande urvalskommittén har vi ingen kontroll över kommitténs eller kommissionens förfaranden eller beslut.
  Det finns belägg för att panelmedlemmarna varit medvetna om att det inte får finnas några intressekonflikter. Icke desto mindre har medlemmarna i kommittén under tiden undertecknat formella förklaringar enligt revisionsrättens förslag. |
| --- | --- |

13.

Vi vill påpeka att även om vi ger stöd till den förberedande urvalskommittén har vi ingen kontroll över kommitténs eller kommissionens förfaranden eller beslut.

Det finns belägg för att panelmedlemmarna varit medvetna om att det inte får finnas några intressekonflikter. Icke desto mindre har medlemmarna i kommittén under tiden undertecknat formella förklaringar enligt revisionsrättens förslag.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/29 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/29

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska polisakademin för budgetåret 2012 med akademins svar

2013/C 365/05

INLEDNING

| 1. | Europeiska polisakademin (nedan kallad akademin) ligger i Bramshill och inrättades genom rådets beslut 2000/820/RIF, upphävt 2005 och ersatt med rådets beslut 2005/681/RIF (1). Akademins uppgift är att fungera som ett nätverk och sammanföra de nationella instituten för polisutbildning i medlemsstaterna för att ombesörja utbildningstillfällen, på grundval av gemensamma normer, för högre polismän (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska polisakademin (nedan kallad akademin) ligger i Bramshill och inrättades genom rådets beslut 2000/820/RIF, upphävt 2005 och ersatt med rådets beslut 2005/681/RIF (1). Akademins uppgift är att fungera som ett nätverk och sammanföra de nationella instituten för polisutbildning i medlemsstaterna för att ombesörja utbildningstillfällen, på grundval av gemensamma normer, för högre polismän (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i akademins system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i akademins system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | akademins årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

akademins årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för akademin som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för akademins årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner akademins årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av akademins finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för akademin som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för akademins årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner akademins årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av akademins finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida akademins årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida akademins årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att akademins årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av centrumets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i akademins budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att akademins årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av centrumets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i akademins budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM TRANSAKTIONERNAS LAGLIGHET OCH KORREKTHET

| 11. | Akademin förde över 355 500 euro i gjorda åtaganden till 2013 för att användas till 2013 års utbytesprogram som planeras äga rum mellan mars och november 2013. Eftersom 2013 års utbytesprogram inte nämns i akademins arbetsprogram för 2012 och inget finansieringsbeslut hade fattats om detta under 2012 är överföringen oriktig. |
| --- | --- |

11.

Akademin förde över 355 500 euro i gjorda åtaganden till 2013 för att användas till 2013 års utbytesprogram som planeras äga rum mellan mars och november 2013. Eftersom 2013 års utbytesprogram inte nämns i akademins arbetsprogram för 2012 och inget finansieringsbeslut hade fattats om detta under 2012 är överföringen oriktig.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 12. | Av de 1,7 miljoner euro i gjorda åtaganden som fördes över från 2011 förföll 0,7 miljoner euro (41,2 %) 2012. Detta berodde främst på att de kostnader som skulle ersättas i enlighet med bidragsöverenskommelser 2011 blev lägre än beräknat (0,44 miljoner euro eller 62 % av de förfallna överföringarna). |
| --- | --- |

12.

Av de 1,7 miljoner euro i gjorda åtaganden som fördes över från 2011 förföll 0,7 miljoner euro (41,2 %) 2012. Detta berodde främst på att de kostnader som skulle ersättas i enlighet med bidragsöverenskommelser 2011 blev lägre än beräknat (0,44 miljoner euro eller 62 % av de förfallna överföringarna).

| 13. | Andelen anslag för vilka det gjordes åtaganden 2012 under de olika rubrikerna varierade mellan 90 och 99 %, vilket visar att de rättsliga åtagandena gjordes i tid. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2013 var hög under avdelning III (driftsutgifter) och uppgick till 1,5 miljoner euro (36 %). Detta berodde dock inte på att genomförandet av akademins årliga arbetsprogram för 2012 var försenat utan till största delen på den överföring som nämns i punkt 11 och på det faktum att ersättning för kostnader för kurser som organiserades under de sista månaderna av 2012 inom ramen för 2012 års bidragsöverenskommelser inte skulle betalas förrän i början av 2013 (1 miljon euro). |
| --- | --- |

13.

Andelen anslag för vilka det gjordes åtaganden 2012 under de olika rubrikerna varierade mellan 90 och 99 %, vilket visar att de rättsliga åtagandena gjordes i tid. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2013 var hög under avdelning III (driftsutgifter) och uppgick till 1,5 miljoner euro (36 %). Detta berodde dock inte på att genomförandet av akademins årliga arbetsprogram för 2012 var försenat utan till största delen på den överföring som nämns i punkt 11 och på det faktum att ersättning för kostnader för kurser som organiserades under de sista månaderna av 2012 inom ramen för 2012 års bidragsöverenskommelser inte skulle betalas förrän i början av 2013 (1 miljon euro).

| 14. | Akademin gjorde 37 budgetöverföringar på 1 miljon euro under 2012, varav 36 var inom respektive avdelning. |
| --- | --- |

14.

Akademin gjorde 37 budgetöverföringar på 1 miljon euro under 2012, varav 36 var inom respektive avdelning.

| 15. | De fakta som beskrivs i punkterna 11, 12 och 14 strider mot budgetprinciperna om ettårighet och specificering av anslag. |
| --- | --- |

15.

De fakta som beskrivs i punkterna 11, 12 och 14 strider mot budgetprinciperna om ettårighet och specificering av anslag.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 16. | De diskussioner om akademins framtid som pågår sedan flera år har lett till att planeringen och genomförandet av arbetet präglas av osäkerhet. |
| --- | --- |

16.

De diskussioner om akademins framtid som pågår sedan flera år har lett till att planeringen och genomförandet av arbetet präglas av osäkerhet.

| 17. | Akademin måste se till att i alla delar följa sin handledning för rekrytering och att ytterligare förbättra insynen i rekryteringsförfarandena: meddelandena om ledig tjänst offentliggjordes inte alltid minst sex veckor före ansökningstidens slut, det fanns inga bevis för att bedömare kontrollerade att reglerna för inlämnande av ansökningar hade följts, de urvalskriterier som tillämpades överensstämde inte alltid med de kriterier som hade angivits i meddelandet om ledig tjänst och i några fall var bedömningen av ansökningar mycket försenad. |
| --- | --- |

17.

Akademin måste se till att i alla delar följa sin handledning för rekrytering och att ytterligare förbättra insynen i rekryteringsförfarandena: meddelandena om ledig tjänst offentliggjordes inte alltid minst sex veckor före ansökningstidens slut, det fanns inga bevis för att bedömare kontrollerade att reglerna för inlämnande av ansökningar hade följts, de urvalskriterier som tillämpades överensstämde inte alltid med de kriterier som hade angivits i meddelandet om ledig tjänst och i några fall var bedömningen av ansökningar mycket försenad.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 18. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

18.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 9 juli 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 256, 1.10.2005, s. 63.

1

(2)  I bilaga II ges en sammanfattning av akademins behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

7

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Den stora andelen överföringar och den stora andelen förfallna anslag tyder på brister i planeringen och/eller genomförandet av budgeten och strider mot principen om budgetens ettårighet. | Har inte genomförts |
| 2011 | Den stora andelen budgetöverföringar tyder på brister i budgetplaneringen och strider mot principen om specificering av anslag. | Har inte genomförts |
| 2011 | Akademin ligger i Bramshill där den använder den brittiska National Policing Improvement Agencys (NPIA) lokaler. NPIA ska stänga i slutet av 2012 och det är oklart hur länge akademin kan fortsätta att använda sina nuvarande lokaler. | Har inte genomförts |
| 2011 | Akademin behöver öka insynen i sina rekryteringsförfaranden. I meddelandena om lediga tjänster finns ingen information om möjligheten att överklaga beslut, akademin hade inte fastställt hur urvalskriterierna skulle viktas innan den gick igenom ansökningarna och den utarbetade inte alltid rapporter där urvalsförfaranden och beslut om reservlistor sammanfattades. | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Den stora andelen överföringar och den stora andelen förfallna anslag tyder på brister i planeringen och/eller genomförandet av budgeten och strider mot principen om budgetens ettårighet.

Har inte genomförts

2011

Den stora andelen budgetöverföringar tyder på brister i budgetplaneringen och strider mot principen om specificering av anslag.

Har inte genomförts

2011

Akademin ligger i Bramshill där den använder den brittiska National Policing Improvement Agencys (NPIA) lokaler. NPIA ska stänga i slutet av 2012 och det är oklart hur länge akademin kan fortsätta att använda sina nuvarande lokaler.

Har inte genomförts

2011

Akademin behöver öka insynen i sina rekryteringsförfaranden. I meddelandena om lediga tjänster finns ingen information om möjligheten att överklaga beslut, akademin hade inte fastställt hur urvalskriterierna skulle viktas innan den gick igenom ansökningarna och den utarbetade inte alltid rapporter där urvalsförfaranden och beslut om reservlistor sammanfattades.

Pågår

---

BILAGA II

Europeiska polisakademin (Bramshill)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 87 i EUF-fördraget) | Tillnärmning av lagar








  "1. | Unionen ska utveckla ett polissamarbete mellan alla behöriga myndigheter i medlemsstaterna, inbegripet polisen, tullen och andra brottsbekämpande organ som är specialiserade på att förebygga, upptäcka och utreda brott. |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 87 i EUF-fördraget)

Tillnärmning av lagar

"1.

Unionen ska utveckla ett polissamarbete mellan alla behöriga myndigheter i medlemsstaterna, inbegripet polisen, tullen och andra brottsbekämpande organ som är specialiserade på att förebygga, upptäcka och utreda brott.

| 2. | Vid tillämpning av punkt 1 får Europaparlamentet och rådet i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet föreskriva åtgärder om [...]






  b) | stöd till utbildning av personal samt samarbete om personalutbyte, utrustning och kriminalteknisk forskning [...]" |
| --- | --- | --- |

2.

Vid tillämpning av punkt 1 får Europaparlamentet och rådet i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet föreskriva åtgärder om [...]

b)

stöd till utbildning av personal samt samarbete om personalutbyte, utrustning och kriminalteknisk forskning [...]"

Akademins behörighet

Akademins behörighet

(Rådets beslut 2005/681/RIF)

Rådets beslut 2005/681/RIF

Mål

Mål

Akademins syfte ska vara att genom optimering av samarbetet mellan de olika delar som akademin består av bidra till utbildningen av medlemsstaternas högre polismän. Akademin ska stödja och utveckla ett europeiskt tillvägagångssätt när det gäller medlemsstaternas viktigaste problem med brottsbekämpning, brottsförebyggande verksamhet och upprätthållande av den allmänna ordningen och säkerheten, särskilt när det gäller gränsöverskridande frågor med anknytning till dessa problem.

Uppgift

Uppgift

| — | Fördjupa kunskapen om de nationella polismyndigheternas system och strukturer i övriga medlemsstater och det gränsöverskridande polissamarbetet inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

—

Fördjupa kunskapen om de nationella polismyndigheternas system och strukturer i övriga medlemsstater och det gränsöverskridande polissamarbetet inom Europeiska unionen.

| — | Förbättra kunskapen om internationella instrument och Europeiska unionens instrument, särskilt avseende följande sektorer:






  a) | Europeiska unionens institutioner och deras funktion och roll samt Europeiska unionens beslutsmekanismer och rättsliga instrument, särskilt deras betydelse för brottsbekämpande samarbete. |
| --- | --- | --- |

—

Förbättra kunskapen om internationella instrument och Europeiska unionens instrument, särskilt avseende följande sektorer:

a)

Europeiska unionens institutioner och deras funktion och roll samt Europeiska unionens beslutsmekanismer och rättsliga instrument, särskilt deras betydelse för brottsbekämpande samarbete.

| b) | Europols mål, uppbyggnad och funktion samt möjligheterna att optimera samarbetet mellan Europol och berörda brottsbekämpande myndigheter i medlemsstaterna i fråga om bekämpningen av organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

b)

Europols mål, uppbyggnad och funktion samt möjligheterna att optimera samarbetet mellan Europol och berörda brottsbekämpande myndigheter i medlemsstaterna i fråga om bekämpningen av organiserad brottslighet.

| c) | Eurojusts mål, uppbyggnad och funktion. |
| --- | --- |

c)

Eurojusts mål, uppbyggnad och funktion.

| — | Tillhandahålla lämplig utbildning med avseende på upprätthållandet av demokratiska garantier, i synnerhet när det gäller rätten till försvar. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla lämplig utbildning med avseende på upprätthållandet av demokratiska garantier, i synnerhet när det gäller rätten till försvar.

Organisation

Organisation

Styrelse

Styrelse

Sammansättning

Sammansättning

En delegation från varje medlemsstat.

Varje delegation ska ha en röst. Företrädare för kommissionen och för generalsekretariatet vid Europeiska unionens råd och Europol ska inbjudas att närvara vid mötena som observatörer utan rösträtt.

Direktör

Direktör

Direktören leder akademin och utses av styrelsen som också kan skilja direktören från dennes uppdrag.

Extern revision

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Intern revision

Intern revision

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till akademins förfogande 2012 (2011)

Medel till akademins förfogande 2012 (2011)

Budget

Budget

8,4 (8,3) miljoner euro

8,3

Personal

Personal

Tjänster enligt tjänsteförteckningen 2012: 28 (26) tillfälligt anställda.

26

Dessutom budgeterades 10 (8) tjänster för kontraktsanställda.

8

Medlemsstaterna sände även ut totalt: 5 (7) nationella exporter under året.

7

Produkter och tjänster 2012 (2011)

Produkter och tjänster 2012 (2011)

Kurser, seminarier och konferenser

Kurser, seminarier och konferenser

Akademin genomförde sammanlagt 82 (88) aktiviteter (kurser, seminarier och konferenser). Bedömningen av utvärderingarna av aktiviteterna visar att den allmänna tillfredsställelsen med akademins aktiviteter och utbildningsresultat var fortsatt hög 93 % (93 %). Akademin sammanförde 2 098 (2 043) deltagare från brottsbekämpande myndigheter och 772 (784) utbildare från 33 (37) länder (EU-medlemsstater och tredjeländer) och 27 EU-organ och internationella organ. Deltagandet (närvaro/tillgängliga platser) har ökat betydligt och uppgick till 96 % (80 %), vilket visar på ökad efterfrågan på akademins utbildning. Akademin anordnade själv 15 (17) aktiviteter till stöd för nätverket och inledde en ansökningsprocess avseende en bidragsöverenskommelse för 2013. Inga aktiviteter sköts upp till det påföljande kalenderåret.

88

93 %

2 043

784

37

80 %

17

Yttre förbindelser

Yttre förbindelser

Extern politik: Akademin fortsätter sitt fruktbara samarbete med strategiska partner, partnerbyråer och EU-institutioner, däribland Europeiska utrikestjänsten, och har tydligt identifierats som en nyckelaktör när det gäller att ombesörja utbildning till poliser som deltar i EU:s polisuppdrag. Akademin slöt 2012 två överenskommelser med Moldavien och Albanien.

Utarbetande av utbildningshandböcker och (gemensamma) kursplaner

Utarbetande av utbildningshandböcker och (gemensamma) kursplaner

Under 2012 gav Europeiska unionens publikationsbyrå ut handboken för Sirene-utbildning och distribuerade den till Sirenes utbildningskommitté och generalsekretariatet vid Europeiska unionens råd. Handboken för Sirene-utbildning användes vid en kurs som Sirene anordnade för utbildare.

Fyra gemensamma kursplaner uppdaterades och en genomfördes på grundval av en bidragsöverenskommelse: våld i hemmet, pengatvätt, polisetik och förebyggande av korruption, människohandel (uppdaterad) och civil krishantering. Den gemensamma kursplanen om Europol uppdaterades av Europol med stöd från akademin i enlighet med samförståndsavtalet (1/2007/GB, artikel 4). (0 CCa, en utbildningshandbok under 2011).

(0 CCa, en utbildningshandbok under 2011)

Forskning och vetenskap

Forskning och vetenskap

Intensiva förberedelser ledde till att akademins konferens 2012 om polisiär vetenskap och forskning, Police Science in Europe: Project, Progress and Projections lockade 120 deltagare från medlemsstaterna och andra länder och blev en framgång.

Police Science in Europe: Project, Progress and Projections

Ett nytt nummer av akademins forsknings- och vetenskapsbulletin publicerades på webbplatsen.

Akademins e-bibliotek fortsätter att växa och registrerade användare av e-Net använder den regelbundet som kunskapsbank.

Utbytesprogrammet

Utbytesprogrammet

Akademins Europeiska utbytesprogram för poliser 2012 gällde följande:

| — | Högre polismän och utbildningspersonal. |
| --- | --- |

—

Högre polismän och utbildningspersonal.

| — | Befälhavare. |
| --- | --- |

—

Befälhavare.

| — | Studiebesök vid Europol, Frontex, Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk och Olaf. |
| --- | --- |

—

Studiebesök vid Europol, Frontex, Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk och Olaf.

| — | Gemensamt studiebesök vid Europol och Eurojust för grannskapsländer i öst, Turkiet och länder på västra Balkan. |
| --- | --- |

—

Gemensamt studiebesök vid Europol och Eurojust för grannskapsländer i öst, Turkiet och länder på västra Balkan.

Programmet innehöll ämnen som hämtats från Stockholmsprogrammets prioriteringar och EU:s policycykel och ämnen som begärts av medlemsstaterna. Utbytena anordnas bilateralt och varar mellan högst tolv kalenderdagar och lägst fem arbetsdagar. Studiebesök på mellan tre och fem dagar anordnades till de ovan nämnda organisationerna. De gemensamma studiebesöken anordnades exklusivt för länderna på västra Balkan, Turkiet och länder inom det östliga partnerskapet inom den europeiska grannskapspolitiken. Albanien, Armenien, Fyrom, Moldavien, Montenegro, Serbien och Turkiet skickade företrädare till studiebesöket. Sammanlagt deltog 293 (292) deltagare från 25 medlemsstater och de ovan nämnda länderna. Programmet hade en budget på cirka 800 000 euro som finansierades av akademin.

292

Elektroniskt nätverk (e-Net)

Elektroniskt nätverk (e-Net)

Akademins e-Net (elektroniskt nätverk) hade 263 450 (109 000) unika besökare och 13 189 (9 283) registrerade användare vid utgången av 2012 (en ökning med 42 % jämfört med motsvarande siffra vid utgången av 2011). Ett möte för nationella förvaltare av det elektroniska nätverket ägde rum i december. Akademins system för förvaltning av utbildning (LMS, Learning Management System) visade sig vara mycket framgångsrikt både när det gällde att ge stöd till akademins aktiviteter och som plattform för informationsutbyte inom akademins nätverk. Öppna plattformar har också gjorts tillgängliga där verksamhetsgrupper i ett nätverkslärande sammanhang kan lära sig av och tillsammans med varandra med hjälp av digital teknik.

109 000

9 283

Learning Management System

e-lärande

e-lärande

Under 2012 utarbetade akademin 4 (5) e-lärandemoduler om ämnen som gemensamma utredningsgrupper, Lissabonfördraget, Sirene och människohandel. Modulerna kan användas av anställda vid brottsbekämpande myndigheter så att de närsomhelst och varsomhelst kan fortbilda sig, som ett led i livslångt lärande och individuella självstudier. Mellan den 1 januari 2012 och den 6 januari 2013 registrerade sig 1 961 (1 765) unika användare för e-lärandemodulerna. Fram till den 31 december 2012 har akademin utarbetat 21 (18) planerade webbaserade seminarier (webinars) om både polisiära ämnen och utbildning och fortbildning av poliser som genomförts och lockat 1 310 deltagare. Ytterligare nio webbaserade seminarier med 357 deltagare genomfördes utifrån akademins och medlemsstaternas särskilda behov, vilket innebär att totalt 1 667 (398) personer deltog i akademins webbaserade seminarier under 2012.

5

1 765

18

webinars

398

Källa: Uppgifter från akademin.

Källa:

---

AKADEMINS SVAR

| 11. | Akademin instämmer i revisionsrättens kommentar och lovar att dokumentera liknande fall via ett formellt finansieringsbeslut. Akademin vill uppmärksamma att även om inget formellt finansieringsbeslut fattades, genomfördes årgärden på ett öppet sätt för styrelsen som regelbundet informeras och noterar läget för budgetgenomförandet via de rapporter som lämnas. |
| --- | --- |

11.

Akademin instämmer i revisionsrättens kommentar och lovar att dokumentera liknande fall via ett formellt finansieringsbeslut. Akademin vill uppmärksamma att även om inget formellt finansieringsbeslut fattades, genomfördes årgärden på ett öppet sätt för styrelsen som regelbundet informeras och noterar läget för budgetgenomförandet via de rapporter som lämnas.

| 12. | Akademin har noterat revisionsrättens kommentarer. |
| --- | --- |

12.

Akademin har noterat revisionsrättens kommentarer.

| 13. | Akademin har noterat revisionsrättens kommentarer. |
| --- | --- |

13.

Akademin har noterat revisionsrättens kommentarer.

| 14. | Under 2012 gjorde akademin 37 budgetöverföringar varav 23 var inom budgetkapitel, 13 mellan budgetkapital och endast en mellan budgetavdelningar. Dessa överföringar var nödvändiga för att maximera utnyttjandet av de finansiella medel som akademin fått sig tilldelad. Samtliga överföringar gjordes i enlighet med tillämpliga artiklar i budgetförordningen och genomförandebestämmelserna. |
| --- | --- |

14.

Under 2012 gjorde akademin 37 budgetöverföringar varav 23 var inom budgetkapitel, 13 mellan budgetkapital och endast en mellan budgetavdelningar. Dessa överföringar var nödvändiga för att maximera utnyttjandet av de finansiella medel som akademin fått sig tilldelad. Samtliga överföringar gjordes i enlighet med tillämpliga artiklar i budgetförordningen och genomförandebestämmelserna.

| 15. | Akademin instämmer i revisionsrättens kommentarer. För att öka tillsynen av budgetprinciperna om ettårighet och specificering av anslag har akademin introducerat en budgetövervakningsrapport varje vecka. Dynamiken i användningen av budgeten, inklusive överföringar, övervakas noga och orsakerna till varje eftersläpning analyseras för att kontinuerligt förbättra budgetplaneringen och budgetgenomförandet. |
| --- | --- |

15.

Akademin instämmer i revisionsrättens kommentarer. För att öka tillsynen av budgetprinciperna om ettårighet och specificering av anslag har akademin introducerat en budgetövervakningsrapport varje vecka. Dynamiken i användningen av budgeten, inklusive överföringar, övervakas noga och orsakerna till varje eftersläpning analyseras för att kontinuerligt förbättra budgetplaneringen och budgetgenomförandet.

| 16. | Akademin har noterat revisionsrättens kommentarer. |
| --- | --- |

16.

Akademin har noterat revisionsrättens kommentarer.

| 17. | Akademin instämmer i revisionsrättens kommentarer. För att ytterligare förbättra efterlevnaden av reglerna och principen om öppenhet fortsätter akademin att förbättra och stärka dokumentationen av personalprocesserna genom förfaranden och mallar som antas i enlighet med det inrättade kvalitetstyrningssystemet för dokumentation. |
| --- | --- |

17.

Akademin instämmer i revisionsrättens kommentarer. För att ytterligare förbättra efterlevnaden av reglerna och principen om öppenhet fortsätter akademin att förbättra och stärka dokumentationen av personalprocesserna genom förfaranden och mallar som antas i enlighet med det inrättade kvalitetstyrningssystemet för dokumentation.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/37 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/37

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Gemenskapens växtsortsmyndighet för budgetåret 2012 med myndighetens svar

2013/C 365/06

INLEDNING

| 1. | Gemenskapens växtsortsmyndighet (nedan kallad myndigheten) ligger i Angers och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2100/94 (1). Myndighetens viktigaste uppgift är att registrera och undersöka ansökningar om beviljande av unionens växtförädlarrätt i form av industriellt rättsskydd för växtsorter, samt låta utföra nödvändiga tekniska provningar vid behöriga myndigheter i medlemsstaterna (2). |
| --- | --- |

1.

Gemenskapens växtsortsmyndighet (nedan kallad myndigheten) ligger i Angers och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2100/94 (1). Myndighetens viktigaste uppgift är att registrera och undersöka ansökningar om beviljande av unionens växtförädlarrätt i form av industriellt rättsskydd för växtsorter, samt låta utföra nödvändiga tekniska provningar vid behöriga myndigheter i medlemsstaterna (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | myndighetens årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

myndighetens årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för myndigheten som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta:






  a) | I ledningens ansvar för myndighetens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner myndighetens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för myndigheten som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta:

a)

I ledningens ansvar för myndighetens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner myndighetens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida myndighetens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida myndighetens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 11. | Myndigheten gjorde en fysisk kontroll av sina tillgångar i december 2012. Den utarbetade dock ingen rapport om den fysiska kontrollen. Därför går det inte att kontrollera exaktheten i motsvarande bokföringsmaterial. |
| --- | --- |

11.

Myndigheten gjorde en fysisk kontroll av sina tillgångar i december 2012. Den utarbetade dock ingen rapport om den fysiska kontrollen. Därför går det inte att kontrollera exaktheten i motsvarande bokföringsmaterial.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 12. | Rekryteringsförfarandena visade på stora brister som påverkar insynen och likabehandlingen av de sökande: de viktningar och minimikrav som fastställts tillämpades inte alltid, man använde ingen konsekvent utvärderingsmetod vid de olika rekryteringsförfarandena och möjligheten att överklaga nämndes inte i meddelandet om ledig tjänst. |
| --- | --- |

12.

Rekryteringsförfarandena visade på stora brister som påverkar insynen och likabehandlingen av de sökande: de viktningar och minimikrav som fastställts tillämpades inte alltid, man använde ingen konsekvent utvärderingsmetod vid de olika rekryteringsförfarandena och möjligheten att överklaga nämndes inte i meddelandet om ledig tjänst.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 13. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

13.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 15 juli 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 227, 1.9.1994, s. 1.

1

(2)  I bilaga II sammanfattas myndighetens behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

7

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Den stora andelen överföringar och förfallna anslag strider mot budgetprincipen om ettårighet. | Har genomförts |
| 2011 | Det noterades brister som gällde att fyra rättsliga åtaganden hade ingåtts före budgetåtagandena (18 791 euro). Det var vanligt att datumet på en beställning var tidigare än det datum då budgetåtagandet godkändes. | Har genomförts |
| 2011 | Myndigheten har inte tillämpat tillämpningsföreskrifterna till tjänsteföreskrifterna när det gäller anställning och användning av kontraktsanställda och tillfällig tjänstgöring på tjänster med ledningsansvar. | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Den stora andelen överföringar och förfallna anslag strider mot budgetprincipen om ettårighet.

Har genomförts

2011

Det noterades brister som gällde att fyra rättsliga åtaganden hade ingåtts före budgetåtagandena (18 791 euro). Det var vanligt att datumet på en beställning var tidigare än det datum då budgetåtagandet godkändes.

Har genomförts

2011

Myndigheten har inte tillämpat tillämpningsföreskrifterna till tjänsteföreskrifterna när det gäller anställning och användning av kontraktsanställda och tillfällig tjänstgöring på tjänster med ledningsansvar.

Pågår

---

BILAGA II

Gemenskapens växtsortsmyndighet (Angers)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Utdrag ur artikel 36 i EUF-fördraget) | Fri rörlighet för varor

  Sådana förbud eller restriktioner [skydd av industriell och kommersiell äganderätt] får dock inte utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller innefatta en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |
| Myndighetens behörighet


  (Rådets förordning (EG) nr 2100/94 och den strategiska planen 2010–2015) | Mål

  Tillämpa unionens växtförädlarrätt som den enda formen i unionen av industriellt rättsskydd för växtsorter.
  Främja innovation när det gäller växtsorter genom högkvalitativ behandling till rimlig kostnad av ansökningar om gemenskapens växtförädlarrätt och genom strategisk handledning och stöd vid utövandet av dessa rättigheter till berörda parter.

  Uppgifter







  — | Beslut om att bevilja eller avslå unionens växtförädlarrätt. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Utdrag ur artikel 36 i EUF-fördraget)

Fri rörlighet för varor

Sådana förbud eller restriktioner [skydd av industriell och kommersiell äganderätt] får dock inte utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller innefatta en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna.

Myndighetens behörighet

(Rådets förordning (EG) nr 2100/94 och den strategiska planen 2010–2015)

Mål

Tillämpa unionens växtförädlarrätt som den enda formen i unionen av industriellt rättsskydd för växtsorter.

Främja innovation när det gäller växtsorter genom högkvalitativ behandling till rimlig kostnad av ansökningar om gemenskapens växtförädlarrätt och genom strategisk handledning och stöd vid utövandet av dessa rättigheter till berörda parter.

Uppgifter

—

Beslut om att bevilja eller avslå unionens växtförädlarrätt.

| — | Beslut avseende invändningar. |
| --- | --- |

—

Beslut avseende invändningar.

| — | Beslut avseende överklaganden. |
| --- | --- |

—

Beslut avseende överklaganden.

| — | Beslut om att ogiltigförklara eller upphäva unionens växtförädlarrätt. |
| --- | --- |

—

Beslut om att ogiltigförklara eller upphäva unionens växtförädlarrätt.

Organisation

Ordförande

Leder myndigheten. Han eller hon utses av rådet på grundval av en förteckning över kandidater som kommissionen ska lägga fram efter förvaltningsrådets yttrande.

Förvaltningsrådet

Övervakar myndighetens arbetsprogram och fastställer bestämmelser för arbetsmetoder. Det består av en företrädare för varje medlemsstat och en företrädare för kommissionen samt deras respektive ersättare.

Beslut om beviljande av gemenskapens växtförädlarrätt fattas av kommittéer bestående av tre av myndighetens anställda och av överklagandenämnden vid överklaganden.

Kontroll av att myndighetens handlingar är lagliga

Kommissionen kontrollerar legaliteten i de åtgärder som företas av myndighetens ordförande och för vilka det i unionsslagstiftningen inte föreskrivs legalitetskontroll av ett annat organ, samt i åtgärder av förvaltningsrådet som har samband med myndighetens budget.

Extern revision

Revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Förvaltningsrådet.

Medel till myndighetens förfogande 2012 (2011)

Slutlig budget

14,3 (14,4) miljoner euro

Personalstyrka den 31 december 2012

Antal tjänster enligt tjänsteförteckningen: 46 (46)

varav tillsatta: 45 (45)

Personalstyrka totalt: 45 (45), varav anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten: 17,5 (17,5) |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten: 17,5 (17,5)

| — | administrativa uppgifter: 21,5 (21,5) |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter: 21,5 (21,5)

| — | blandade uppgifter: 6 (6) |
| --- | --- |

—

blandade uppgifter: 6 (6)

Produkter och tjänster 2012 (2011)

Mottagna ansökningar: 2 868(3 184)

Beviljade växtförädlarrätter: 2 640(2 584)

Europeiska unionens gällande växtförädlarrätter per den 31 december 2012: 20 362(18 907)

Internationellt samarbete inom växtförädlingsskydd

| — | Bidrag till tillämpningen av växtförädlarrätter. |
| --- | --- |

—

Bidrag till tillämpningen av växtförädlarrätter.

| — | Kontakter och samarbete med följande organisationer: Europeiska kommissionen (GD Hälso- och konsumentfrågor, ständiga kommittéer), Upov (1), Ciopora (2), ESA3 (3), Oapi (4), OECD (5), Maff (6) (Japan). |
| --- | --- |

—

Kontakter och samarbete med följande organisationer: Europeiska kommissionen (GD Hälso- och konsumentfrågor, ständiga kommittéer), Upov (1), Ciopora (2), ESA3 (3), Oapi (4), OECD (5), Maff (6) (Japan).

Källa: Uppgifter från myndigheten.

---

(1)  Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (Union pour la Protection des Obtentions végétales).

(2)  Internationella gemenskapen för odlare av asexuellt reproducerbara prydnadsväxter och fruktsorter.

(3)  Europeiska utsädesföreningen (European Seed Association).

(4)  Afrikanska organisationen för immateriella rättigheter (Organisation africaine de la Propriété intellectuelle).

(5)  Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling.

(6)  Ministeriet för jordbruk, livsmedel och fiske i Japan.

Källa: Uppgifter från myndigheten.

---

MYNDIGHETENS SVAR

| 11. | Kontrolldokumenten (inventeringsblad) tillhandahölls för den fysiska kontroll som genomfördes i december 2012. Dokumentens format kommer i framtiden att utarbetas enligt revisionsrättens begäran. |
| --- | --- |

11.

Kontrolldokumenten (inventeringsblad) tillhandahölls för den fysiska kontroll som genomfördes i december 2012. Dokumentens format kommer i framtiden att utarbetas enligt revisionsrättens begäran.

| 12. | Myndigheten har noterat revisionsrättens iakttagelser och har ändrat vägledningen för urvalskommittéer i enlighet med detta. Myndigheten anser ändå att sökande i de uttagningsförfaranden som revisionsrätten granskat behandlades rättvist och lika. |
| --- | --- |

12.

Myndigheten har noterat revisionsrättens iakttagelser och har ändrat vägledningen för urvalskommittéer i enlighet med detta. Myndigheten anser ändå att sökande i de uttagningsförfaranden som revisionsrätten granskat behandlades rättvist och lika.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/43 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/43

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur för budgetåret 2012 med genomförandeorganets svar

2013/C 365/07

INLEDNING

| 1. | Genomförandeorgan för utbildning, audiovisuella medier och kultur (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens beslut 2009/336/EG (1). Genomförandeorganet ska förvalta program som beslutas av kommissionen inom områdena utbildning, audiovisuella medier och kultur, inbegripet detaljerat genomförande av projekt av teknisk karaktär (2). |
| --- | --- |

1.

Genomförandeorgan för utbildning, audiovisuella medier och kultur (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens beslut 2009/336/EG (1). Genomförandeorganet ska förvalta program som beslutas av kommissionen inom områdena utbildning, audiovisuella medier och kultur, inbegripet detaljerat genomförande av projekt av teknisk karaktär (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | genomförandeorganets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

genomförandeorganets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för genomförandeorganet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för genomförandeorganets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner genomförandeorganets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för genomförandeorganet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för genomförandeorganets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner genomförandeorganets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida genomförandeorganets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida genomförandeorganets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTAR OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 11. | Andelen anslag för vilka det gjorts åtaganden var hög med 99 % för både avdelning I (personalkostnadet) och avdelning II (administrativa utgifter). Även om andelen gjorda åtaganden som fördes över var relativt hög för avdelning II med 28 % gällde de till största delen tjänster som hade utförts under 2012 men ännu inte fakturerats vid årets slut (byggnadskostnader och it-konsulttjänster) och den fleråriga karaktären på genomförandeorganets verksamhet (experternas genomgångar och revisioner av projekt). |
| --- | --- |

11.

Andelen anslag för vilka det gjorts åtaganden var hög med 99 % för både avdelning I (personalkostnadet) och avdelning II (administrativa utgifter). Även om andelen gjorda åtaganden som fördes över var relativt hög för avdelning II med 28 % gällde de till största delen tjänster som hade utförts under 2012 men ännu inte fakturerats vid årets slut (byggnadskostnader och it-konsulttjänster) och den fleråriga karaktären på genomförandeorganets verksamhet (experternas genomgångar och revisioner av projekt).

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 17 september 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 101, 21.4.2009, s. 26.

1

(2)  I bilagan sammanfattas genomförandeorganets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilagan

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

7

---

BILAGA

Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (Bryssel)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artiklarna 165.1, 166.1, 167.1 och 173.1 i EUF-fördraget) | Insamling av information

  Unionen ska bidra till utvecklingen av en utbildning av god kvalitet.
  Unionen ska genomföra en yrkesutbildningspolitik.
  Unionen ska bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna.
  Unionen och medlemsstaterna ska säkerställa att det finns nödvändiga förutsättningar för unionsindustrins konkurrensförmåga. |
| --- | --- |
| Genomförandeorganets behörighet

  (Rådets förordning (EG) nr 58/2003 kommissionens beslut 2009/336/EG, ändrat genom beslut 2012/797/EU; kommissionens beslut C(2009) 3355, ändrat genom beslut C(2012) 9475 final) | Mål

  Inom ramen för utbildnings-, kultur- och näringslivspolitiken har åtskilliga åtgärder vidtagits för att främja utbildning, yrkesutbildning, audiovisuella medier, kultur, ungdom och aktivt medborgarskap i Europeiska unionen. Huvudsyftena med dessa åtgärder är att stärka den sociala sammanhållningen och att bidra till konkurrenskraft, ekonomisk tillväxt och till en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken.
  I åtgärderna ingår många olika typer av program.
  Genomförandeorganet ansvarar för förvaltningen av vissa delar av dessa program - t.ex. "Livslångt lärande", "Kultur", "Aktiv ungdom", "Europa för medborgarna", "Media", "Erasmus Mundus" och Tempus. I detta avseende genomför det unionens bistånd, utom där det finns utrymme för fri bedömning när det gäller att omsätta politiska beslut i handling.

  Uppgifter







  — | Förvalta hela genomförandet av de specifika projekt som organet ansvarar för som ett led i genomförandet av unionens program och genomföra nödvändiga kontroller samt fatta relevanta beslut på grundval av kommissionens delegering. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artiklarna 165.1, 166.1, 167.1 och 173.1 i EUF-fördraget)

Insamling av information

Unionen ska bidra till utvecklingen av en utbildning av god kvalitet.

Unionen ska genomföra en yrkesutbildningspolitik.

Unionen ska bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna.

Unionen och medlemsstaterna ska säkerställa att det finns nödvändiga förutsättningar för unionsindustrins konkurrensförmåga.

Genomförandeorganets behörighet

(Rådets förordning (EG) nr 58/2003 kommissionens beslut 2009/336/EG, ändrat genom beslut 2012/797/EU; kommissionens beslut C(2009) 3355, ändrat genom beslut C(2012) 9475 final)

Mål

Inom ramen för utbildnings-, kultur- och näringslivspolitiken har åtskilliga åtgärder vidtagits för att främja utbildning, yrkesutbildning, audiovisuella medier, kultur, ungdom och aktivt medborgarskap i Europeiska unionen. Huvudsyftena med dessa åtgärder är att stärka den sociala sammanhållningen och att bidra till konkurrenskraft, ekonomisk tillväxt och till en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken.

I åtgärderna ingår många olika typer av program.

Genomförandeorganet ansvarar för förvaltningen av vissa delar av dessa program - t.ex. "Livslångt lärande", "Kultur", "Aktiv ungdom", "Europa för medborgarna", "Media", "Erasmus Mundus" och Tempus. I detta avseende genomför det unionens bistånd, utom där det finns utrymme för fri bedömning när det gäller att omsätta politiska beslut i handling.

Uppgifter

—

Förvalta hela genomförandet av de specifika projekt som organet ansvarar för som ett led i genomförandet av unionens program och genomföra nödvändiga kontroller samt fatta relevanta beslut på grundval av kommissionens delegering.

| — | Anta instrumenten för budgetgenomförande, såväl när det gäller inkomster som utgifter, samt på grundval av kommissionens delegering genomföra de transaktioner som krävs för förvaltningen av unionens program, särskilt i samband med tilldelningen av kontrakt och bidrag. |
| --- | --- |

—

Anta instrumenten för budgetgenomförande, såväl när det gäller inkomster som utgifter, samt på grundval av kommissionens delegering genomföra de transaktioner som krävs för förvaltningen av unionens program, särskilt i samband med tilldelningen av kontrakt och bidrag.

| — | Samla in, analysera och till kommissionen överlämna alla uppgifter som är nödvändiga för att styra genomförandet av unionens program. |
| --- | --- |

—

Samla in, analysera och till kommissionen överlämna alla uppgifter som är nödvändiga för att styra genomförandet av unionens program.

| — | På unionsnivå genomföra informationsnätet om utbildning i Europa ("Eurydike") för insamling, analys och spridning av information samt framtagning av studier och publikationer. |
| --- | --- |

—

På unionsnivå genomföra informationsnätet om utbildning i Europa ("Eurydike") för insamling, analys och spridning av information samt framtagning av studier och publikationer.

Organisation

Styrelse

Sammansättning

Består av fem ledamöter som utses av Europeiska kommissionen.

Uppgifter

Antar genomförandeorganets årliga arbetsprogram när det har godkänts av kommissionen. Dessutom antar styrelsen genomförandeorganets förvaltningsbudget och årliga verksamhetsrapport.

Direktör

Utses av Europeiska kommissionen.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Intern revision

Internrevisionsfunktionen.

Kommissionens tjänst för internrevision.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till genomförandeorganets förfogande 2012 (2011)

Budget

Genomförandeorganets förvaltningsbudget uppgick oförändrat till 50 (50) miljoner euro (till 100 % finansierad från Europeiska unionens allmänna budget).

Genomförandeorganet har förvaltat 728 (621) miljoner euro för de program och projekt som kommissionen har delegerat till genomförandeorganet.

Personalstyrka den 31 december 2012

Tillfälligt anställda: 103 (102) tjänster för tillfälligt anställda enligt tjänsteförteckningen,

varav tillsatta: 99 (102)

Kontraktsanställda: 335 (336) tjänster för kontraktsanställda,

varav tillsatta: 329 (331)

Personalstyrka totalt: 428 (433) varav anställda med

| | uppgifter inom verksamheten: 351 |
| --- | --- |

uppgifter inom verksamheten: 351

| | administrativa uppgifter: 77 |
| --- | --- |

administrativa uppgifter: 77

Produkter och tjänster 2012 (2011)

Kommunikation

| — | Två informationsdagar anordnades, genomförandeorganet deltog i sexton informationsdagar anordnade av nationella genomförandeorgan/strukturer och vid flera andra informationstillfällen i Bryssel, EVE (1)-databasen uppdaterades med projektresultat och evenemang anordnades i samarbete med de ansvariga generaldirektoraten. |
| --- | --- |

—

Två informationsdagar anordnades, genomförandeorganet deltog i sexton informationsdagar anordnade av nationella genomförandeorgan/strukturer och vid flera andra informationstillfällen i Bryssel, EVE (1)-databasen uppdaterades med projektresultat och evenemang anordnades i samarbete med de ansvariga generaldirektoraten.

| — | Kickoffmöten anordnades i Bryssel för projektsamordnare och deras partner. |
| --- | --- |

—

Kickoffmöten anordnades i Bryssel för projektsamordnare och deras partner.

| — | Klustermöten om olika teman och möten med projektsamordnare anordnades på olika platser. |
| --- | --- |

—

Klustermöten om olika teman och möten med projektsamordnare anordnades på olika platser.

Urval

| — | Tjugoåtta ansökningsomgångar och ett anbudsförfarande offentliggjordes. |
| --- | --- |

—

Tjugoåtta ansökningsomgångar och ett anbudsförfarande offentliggjordes.

| — | Tillhörande faktablad (beskrivningar) av de utvalda förslagen publicerades på genomförandeorganets webbplats. |
| --- | --- |

—

Tillhörande faktablad (beskrivningar) av de utvalda förslagen publicerades på genomförandeorganets webbplats.

| — | Cirka 13 000 inkomna förslag behandlades. |
| --- | --- |

—

Cirka 13 000 inkomna förslag behandlades.

| — | Cirka 3 500 projekt och 439 Erasmus University Charters valdes ut. |
| --- | --- |

—

Cirka 3 500 projekt och 439 Erasmus University Charters valdes ut.

Uppföljningsbesök

| — | Över 431 uppföljningsmöten (på plats eller i Bryssel) anordnades med projektdeltagare för att övervaka genomförandet av projekt. |
| --- | --- |

—

Över 431 uppföljningsmöten (på plats eller i Bryssel) anordnades med projektdeltagare för att övervaka genomförandet av projekt.

Förenklingsåtgärder

| — | Användningen av e-blanketter har utvidgats till att gälla fler åtgärder och används för 75 % av alla ansökningar. |
| --- | --- |

—

Användningen av e-blanketter har utvidgats till att gälla fler åtgärder och används för 75 % av alla ansökningar.

| — | Det förenklade kontraktsförfarandet har utvidgats (beslut i stället för bidragsöverenskommelser) för några åtgärder. |
| --- | --- |

—

Det förenklade kontraktsförfarandet har utvidgats (beslut i stället för bidragsöverenskommelser) för några åtgärder.

| — | Det schablonbaserade beräkningssättet har förbättrats och tillämpades på fler åtgärder. |
| --- | --- |

—

Det schablonbaserade beräkningssättet har förbättrats och tillämpades på fler åtgärder.

| — | Expertgenomgångar och expertutvärderingar på distans av projekt har använts i större utsträckning för att utvärdera åtgärder. |
| --- | --- |

—

Expertgenomgångar och expertutvärderingar på distans av projekt har använts i större utsträckning för att utvärdera åtgärder.

| — | Det har utformats revisionsintyg för att förenkla den finansiella rapporteringen och de kommer successivt att användas i större utsträckning. |
| --- | --- |

—

Det har utformats revisionsintyg för att förenkla den finansiella rapporteringen och de kommer successivt att användas i större utsträckning.

| — | Ett paket om finansiell information har utformats för att vägleda stödmottagarna. |
| --- | --- |

—

Ett paket om finansiell information har utformats för att vägleda stödmottagarna.

Samarbete med ansvariga generaldirektorat

| — | Fyra sammanträden med styrkommittén anordnades. |
| --- | --- |

—

Fyra sammanträden med styrkommittén anordnades.

| — | Regelbundna samordningsmöten om de delegerade programmen anordnades med direktörerna för de ansvariga generaldirektoraten (tre möten om året). |
| --- | --- |

—

Regelbundna samordningsmöten om de delegerade programmen anordnades med direktörerna för de ansvariga generaldirektoraten (tre möten om året).

| — | Stöd till de ansvariga generaldirektoraten med förberedelserna inför nästa generation program. |
| --- | --- |

—

Stöd till de ansvariga generaldirektoraten med förberedelserna inför nästa generation program.

| — | Information till kommissionen om genomförandet av programmen på begäran. |
| --- | --- |

—

Information till kommissionen om genomförandet av programmen på begäran.

| — | Bidrag till den andra interimistiska utvärderingen av genomförandeorganet, med stöd till en undersökning av tillfredsställelsen hos sökande och stödmottagare. |
| --- | --- |

—

Bidrag till den andra interimistiska utvärderingen av genomförandeorganet, med stöd till en undersökning av tillfredsställelsen hos sökande och stödmottagare.

| — | Nära samarbete med de ansvariga generaldirektoraten vid utarbetandet av de nya programmen för 2014–2020. |
| --- | --- |

—

Nära samarbete med de ansvariga generaldirektoraten vid utarbetandet av de nya programmen för 2014–2020.

Policystöd

| — | Kontinuerlig förvaltning av nätverket Eurydice för policystöd inom utbildningsområdet. Nätverket har utvidgats till att gälla även ungdomar. |
| --- | --- |

—

Kontinuerlig förvaltning av nätverket Eurydice för policystöd inom utbildningsområdet. Nätverket har utvidgats till att gälla även ungdomar.

| — | Eurydice-enheten har utarbetat flera rapporter. |
| --- | --- |

—

Eurydice-enheten har utarbetat flera rapporter.

Revisioner

120 revisioner inom granskningsplanen 2011 genomförs. 114 nya revisioner planeras inom granskningsplanen 2012.

Kontrat och projekt:

5 027 kontrakt undertecknades, 4 738 projekt avslutades.

Mandat

| — | Genomförandeorganets mandat har förlängts 2013. Förlängningen antogs av kommissionen i december. |
| --- | --- |

—

Genomförandeorganets mandat har förlängts 2013. Förlängningen antogs av kommissionen i december.

Källa: Uppgifter från genomförandeorganet.

---

(1)  Elektronisk plattform för spridning och utnyttjande av resultat av projekt som får stöd genom program som förvaltas av Europeiska kommissionen på områdena utbildning, yrkesutbildning, kultur, ungdom och medborgarskap.

Källa: Uppgifter från genomförandeorganet.

---

GENOMFÖRANDEORGANETS SVAR

| 1. | Genomförandeorganet noterar revisionsrättens iakttagelse. När det gäller verksamhetens fleråriga karaktär avser detta särskilt projektrevisioner som tar i genomsnitt 18 månader från åtagande till slutbetalning. Genom att planera sådana revisioner tidigare strävar vi efter att ytterligare minska överföringarna. |
| --- | --- |

1.

Genomförandeorganet noterar revisionsrättens iakttagelse. När det gäller verksamhetens fleråriga karaktär avser detta särskilt projektrevisioner som tar i genomsnitt 18 månader från åtagande till slutbetalning. Genom att planera sådana revisioner tidigare strävar vi efter att ytterligare minska överföringarna.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/49 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/49

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation för budgetåret 2012 med genomförandeorganets svar

2013/C 365/08

INLEDNING

| 1. | Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och hette tidigare Exekutiva byrån för intelligent energi (IEEA). Dess uppdrag och uppdragets varaktighet ändrades genom kommissionens beslut 2007/372/EG (1) om ändring av beslut 2004/20/EG (2). Genomförandeorganet inrättades för en period som började den 1 januari 2004 och som slutar den 31 december 2015, med syftet att förvalta EU-åtgärder på områdena energi, entreprenörskap och innovation samt hållbara godstransporter (3). |
| --- | --- |

1.

Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och hette tidigare Exekutiva byrån för intelligent energi (IEEA). Dess uppdrag och uppdragets varaktighet ändrades genom kommissionens beslut 2007/372/EG (1) om ändring av beslut 2004/20/EG (2). Genomförandeorganet inrättades för en period som började den 1 januari 2004 och som slutar den 31 december 2015, med syftet att förvalta EU-åtgärder på områdena energi, entreprenörskap och innovation samt hållbara godstransporter (3).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | genomförandeorganets årsredovisning, som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

genomförandeorganets årsredovisning, som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (6) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för genomförandeorganet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för genomförandeorganets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (7) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner genomförandeorganets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (6) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för genomförandeorganet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för genomförandeorganets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (7) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner genomförandeorganets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (8) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida genomförandeorganets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (8) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida genomförandeorganets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 11. | Genomförandeorganets internrevisionsfunktion ansvarar även för efterhandskontrollerna som är en del av internkontrollsystemet. Detta inkräktar på internrevisionsfunktionens resurser för internrevision och medför att internrevisionsfunktionen inte har möjlighet att utföra oberoende revisioner inom detta område. Denna dubbla roll överensstämmer inte med normerna för interkontroll och de internationella standarderna för yrkesmässigt utövande av internrevision (International Standards for the Professional Practice of Internal Auditing). |
| --- | --- |

11.

Genomförandeorganets internrevisionsfunktion ansvarar även för efterhandskontrollerna som är en del av internkontrollsystemet. Detta inkräktar på internrevisionsfunktionens resurser för internrevision och medför att internrevisionsfunktionen inte har möjlighet att utföra oberoende revisioner inom detta område. Denna dubbla roll överensstämmer inte med normerna för interkontroll och de internationella standarderna för yrkesmässigt utövande av internrevision (International Standards for the Professional Practice of Internal Auditing).

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 12. | Det finns behov av att förbättra rekryteringsförfarandena: urvalskriterierna överensstämde inte fullt ut med kriterierna i meddelandet om ledig tjänst, några urvalskriterier fick en oproportionell viktning, ingen lägsta poäng för den första urvalsomgången hade angivits och det högsta antalet sökande till förteckningarna över godkända sökande hade inte fastställts på förhand, motiveringen till att sökande uteslöts i det sista steget av urvalsförfarandet var inte alltid tillräckligt dokumenterad och sekretess- och intresseförklaringar hade inte alltid undertecknats. |
| --- | --- |

12.

Det finns behov av att förbättra rekryteringsförfarandena: urvalskriterierna överensstämde inte fullt ut med kriterierna i meddelandet om ledig tjänst, några urvalskriterier fick en oproportionell viktning, ingen lägsta poäng för den första urvalsomgången hade angivits och det högsta antalet sökande till förteckningarna över godkända sökande hade inte fastställts på förhand, motiveringen till att sökande uteslöts i det sista steget av urvalsförfarandet var inte alltid tillräckligt dokumenterad och sekretess- och intresseförklaringar hade inte alltid undertecknats.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 13. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

13.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 10 september 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 140, 1.6.2007, s. 52.

1

(2)  EUT L 5, 9.1.2004, s. 85.

2

(3)  I bilaga II ges en sammanfattning av genomförandeorganets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

3

bilaga II

(4)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

6

(7)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

7

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(8)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

8

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Av genomförandeorganets ursprungliga budget för 2011 på 16,2 miljoner euro gällde 10,7 miljoner euro personalkostnader. De faktiska personalkostnaderna uppgick till 10 miljoner euro. Budgeten var överskattad med 0,7 miljoner euro, men samtidigt var underutnyttjandet lägre än de föregående åren (till exempel 1,5 miljoner euro 2010 (1)). | Har genomförts |
| 2011 | Enligt det hyresavtal som ingicks 2010 för genomförandeorganets nya lokaler ska organet betala totalt 2,4 miljoner euro för den renovering som fastighetsägaren gör av lokalerna. Organet gjorde en första betalning på 2 miljoner euro 2010. Det återstående beloppet skulle betalas i tre delbetalningar under 2011, 2012 och 2013.
  Genomförandeorganet räknade fel vid beräkningen av det belopp som skulle betalas 2011 och betalade därför 108 287 euro för mycket. Fastighetsägaren betalade tillbaka det överskjutande beloppet i januari 2012. Denna felaktiga betalning visar dock att genomförandeorganet måste förbättra sina kontroller för att förhindra sådana överbetalningar. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Av genomförandeorganets ursprungliga budget för 2011 på 16,2 miljoner euro gällde 10,7 miljoner euro personalkostnader. De faktiska personalkostnaderna uppgick till 10 miljoner euro. Budgeten var överskattad med 0,7 miljoner euro, men samtidigt var underutnyttjandet lägre än de föregående åren (till exempel 1,5 miljoner euro 2010 (1)).

Har genomförts

2011

Enligt det hyresavtal som ingicks 2010 för genomförandeorganets nya lokaler ska organet betala totalt 2,4 miljoner euro för den renovering som fastighetsägaren gör av lokalerna. Organet gjorde en första betalning på 2 miljoner euro 2010. Det återstående beloppet skulle betalas i tre delbetalningar under 2011, 2012 och 2013.

Genomförandeorganet räknade fel vid beräkningen av det belopp som skulle betalas 2011 och betalade därför 108 287 euro för mycket. Fastighetsägaren betalade tillbaka det överskjutande beloppet i januari 2012. Denna felaktiga betalning visar dock att genomförandeorganet måste förbättra sina kontroller för att förhindra sådana överbetalningar.

Har genomförts

---

(1)  Se punkt 13 i rapporten om årsredovisningen för 2010 (EUT C 366, 15.12.2011, s. 81).

---

BILAGA II

Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation (Bryssel)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt EUF-fördraget | 1. | Unionens miljöpolitik ska bidra till att [...] bevara, skydda och förbättra miljön, skydda människors hälsa, utnyttja naturresurserna varsamt och rationellt och att främja åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala eller globala miljöproblem, särskilt för att bekämpa klimatförändringen.

  (Artikel 191 i EUF-fördraget) |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområde enligt EUF-fördraget

1.

Unionens miljöpolitik ska bidra till att [...] bevara, skydda och förbättra miljön, skydda människors hälsa, utnyttja naturresurserna varsamt och rationellt och att främja åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala eller globala miljöproblem, särskilt för att bekämpa klimatförändringen.

(Artikel 191 i EUF-fördraget)

| 2. | Gemenskapens näringslivspolitik ska säkerställa att det finns nödvändiga förutsättningar för gemenskapsindustrins konkurrensförmåga genom att påskynda industrins anpassning till strukturförändringar, främja en miljö som är gynnsam för initiativ och för utveckling av företag och samarbete mellan företag, främja ett bättre utnyttjande av de industriella möjligheter som skapas genom politiken inom sektorerna för innovation, forskning och teknisk utveckling. I samverkan med kommissionen ska medlemsstaterna samråda inbördes och vid behov samordna sina insatser. Kommissionen får ta lämpliga initiativ för att främja en sådan samordning.

  (Artikel 173 i EUF-fördraget) |
| --- | --- |

2.

Gemenskapens näringslivspolitik ska säkerställa att det finns nödvändiga förutsättningar för gemenskapsindustrins konkurrensförmåga genom att påskynda industrins anpassning till strukturförändringar, främja en miljö som är gynnsam för initiativ och för utveckling av företag och samarbete mellan företag, främja ett bättre utnyttjande av de industriella möjligheter som skapas genom politiken inom sektorerna för innovation, forskning och teknisk utveckling. I samverkan med kommissionen ska medlemsstaterna samråda inbördes och vid behov samordna sina insatser. Kommissionen får ta lämpliga initiativ för att främja en sådan samordning.

(Artikel 173 i EUF-fördraget)

| 3. | Inom ramen för en gemensam transportpolitik ska det fastställas gemensamma regler för internationella transporter till eller från en medlemsstats territorium eller genom en eller flera medlemsstaters territorium. Det ska även fastställas under vilka villkor utomlands hemmahörande transportföretag får utföra transporter i en medlemsstat och åtgärder för att förbättra transportsäkerheten.
  (Artikel 91.1 och artikel 100.2 i EUF-fördraget) |
| --- | --- |

3.

Inom ramen för en gemensam transportpolitik ska det fastställas gemensamma regler för internationella transporter till eller från en medlemsstats territorium eller genom en eller flera medlemsstaters territorium. Det ska även fastställas under vilka villkor utomlands hemmahörande transportföretag får utföra transporter i en medlemsstat och åtgärder för att förbättra transportsäkerheten.

(Artikel 91.1 och artikel 100.2 i EUF-fördraget)

| 4. | Målet för unionens politik på energiområdet ska vara att garantera att energimarknaden fungerar, garantera energiförsörjningen i unionen, främja energieffektivitet och energibesparingar samt utveckling av nya och förnybara energikällor, och främja sammankopplade energinät.

  (Artikel 194.1 i EUF-fördraget) |
| --- | --- |

4.

Målet för unionens politik på energiområdet ska vara att garantera att energimarknaden fungerar, garantera energiförsörjningen i unionen, främja energieffektivitet och energibesparingar samt utveckling av nya och förnybara energikällor, och främja sammankopplade energinät.

(Artikel 194.1 i EUF-fördraget)

Genomförandeorganets behörighet

(enligt kommissionens beslut 2004/20/EG, ändrat genom kommissionens beslut 2007/372/EG)

Mål

Inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning har EU vidtagit åtgärder för att främja och utveckla konkurrenskraft och innovation. En av dessa åtgärder är inrättandet av ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) (Europaparlamentets och rådets beslut nr 1639/2006/EG), med framför allt programmet Intelligent energi – Europa (IEE) och programmet för entreprenörskap och innovation (EIP). De viktigaste målen är att stärka företagens konkurrenskraft, särskilt hos små och medelstora företag, att främja alla former av innovation, däribland miljöinnovation, att främja energieffektivitet samt nya och förnybara energikällor. Till de åtgärder som vidtas inom ramen för Lissabonstrategin hör även det andra Marco Polo-programmet (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1692/2006). De viktigaste målen är att minska trafikstockningar, förbättra transportsystemets miljöprestanda och stärka intermodal transport och på så sätt bidra till effektiva och hållbara transportsystem samt bättre konkurrenskraft och innovation särskilt för små och medelstora företag. För dessa EU-program ska genomförandeorganet utföra de uppgifter som rör EU-stöd, med undantag för utvärdering av programmen, övervakning av lagstiftningen, strategiska studier och andra åtgärder som uteslutande faller inom ramen för kommissionens kompetensområde.

Uppgift

Genomföra EU-programmen i enlighet med de uppgifter som kommissionen har delegerat:

| — | Förvalta alla etapper under specifika projekts löptid. |
| --- | --- |

—

Förvalta alla etapper under specifika projekts löptid.

| — | Genomföra alla åtgärder som förvaltningen av EU-programmen kräver, särskilt budgetgenomförande, inbegripet tilldelning av kontrakt och bidrag. |
| --- | --- |

—

Genomföra alla åtgärder som förvaltningen av EU-programmen kräver, särskilt budgetgenomförande, inbegripet tilldelning av kontrakt och bidrag.

| — | Samla in, analysera och till kommissionen överlämna alla uppgifter som är nödvändiga för att styra genomförandet av programmen samt främja samordning och synergier mellan programmen. |
| --- | --- |

—

Samla in, analysera och till kommissionen överlämna alla uppgifter som är nödvändiga för att styra genomförandet av programmen samt främja samordning och synergier mellan programmen.

| — | När det gäller EIP, ansvara för projektförvaltningen och för ledningen av det europeiska nätverket Enterprise Europe Network, pilot- och marknadsintroduktionsprojekt för miljöinnovation, och innovationsåtgärder med en hög grad av standardisering (IP-Base-projektet). |
| --- | --- |

—

När det gäller EIP, ansvara för projektförvaltningen och för ledningen av det europeiska nätverket Enterprise Europe Network, pilot- och marknadsintroduktionsprojekt för miljöinnovation, och innovationsåtgärder med en hög grad av standardisering (IP-Base-projektet).

Organisation

Styrelse

Består av fem ledamöter som utses av kommissionen. Styrelsen antar genomförandeorganets årliga arbetsprogram när det har godkänts av kommissionen. Dessutom antar den genomförandeorganets förvaltningsbudget och dess årliga verksamhetsrapport.

Direktör

Utses av Europeiska kommissionen.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till genomförandeorganets förfogande under 2012 (2011)

Budget

Driftsbudget

Det gjordes åtaganden för de 241,34 (229,6) miljoner euro som var budgeterade (100 % från EU:s allmänna budget) och 129,5 miljoner euro betalades. Genomförandeorganet genomför driftsbudgeten under kommissionens ansvar:

| — | 83,87 (83,8) miljoner euro för IEE, |
| --- | --- |

—

83,87 (83,8) miljoner euro för IEE,

| — | 35 (38,1) miljoner euro för miljöinnovation inom EIP, |
| --- | --- |

—

35 (38,1) miljoner euro för miljöinnovation inom EIP,

| — | 57,4 (50,9) miljoner euro för EIP-nätverk, |
| --- | --- |

—

57,4 (50,9) miljoner euro för EIP-nätverk,

| — | 65,07 (56,8) miljoner euro för MP. |
| --- | --- |

—

65,07 (56,8) miljoner euro för MP.

Administrativ budget

16,4 (15,6) miljoner euro (100 % bidrag från EU) för den administrativa budgeten där genomförandeorganet är självbestämmande.

Personalstyrka den 31 december 2012

| — | Personalstyrka totalt: 162 (159) tjänster i tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 156 (156). |
| --- | --- |

—

Personalstyrka totalt: 162 (159) tjänster i tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 156 (156).

| — | Tillfälligt anställda: 37 (37) tjänster i tjänsteförteckningen, varav tillsatta 37 (33). |
| --- | --- |

—

Tillfälligt anställda: 37 (37) tjänster i tjänsteförteckningen, varav tillsatta 37 (33).

| — | Kontraktsanställda: 125 (122) tjänster i tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 119 (123). |
| --- | --- |

—

Kontraktsanställda: 125 (122) tjänster i tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 119 (123).

Produkter och tjänster 2012

Genomförandeorganet ansvarar för förvaltningen av EU:s insatser på områdena energi, entreprenörskap och innovation (däribland miljöinnovation) samt hållbara godstransporter inom följande EU-program:

| — | Följande delar av ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation: programmet Intelligent energi Europa II (2007–2013), projektförvaltning av och PR-arrangemang om nätverket Enterprise Europe Network, IPR-projekt (immaterialrättigheter) och miljöinnovation, projekt för första utprovning och marknadsintroduktion. |
| --- | --- |

—

Följande delar av ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation: programmet Intelligent energi Europa II (2007–2013), projektförvaltning av och PR-arrangemang om nätverket Enterprise Europe Network, IPR-projekt (immaterialrättigheter) och miljöinnovation, projekt för första utprovning och marknadsintroduktion.

| — | Programmen Marco Polo I (2003–2006) och II (2007–2013). |
| --- | --- |

—

Programmen Marco Polo I (2003–2006) och II (2007–2013).

| — | Programmet Intelligent energi Europa I (2003–2006). |
| --- | --- |

—

Programmet Intelligent energi Europa I (2003–2006).

Intelligent energi Europa (IEE)

Nyckelaktiviteter

| — | Till programmet Intelligent Energi Europa lämnades 433 ansökningar in efter ansökningsomgången 2012 där närmare 4 000 organisationer från 32 länder deltog. Totalt 67 förslag valdes ut för finansiering. |
| --- | --- |

—

Till programmet Intelligent Energi Europa lämnades 433 ansökningar in efter ansökningsomgången 2012 där närmare 4 000 organisationer från 32 länder deltog. Totalt 67 förslag valdes ut för finansiering.

| — | När det gäller ansökningsomgången 2011 utvärderades 280 förslag och för 48 projekt slutfördes förhandlingarna med positivt resultat. |
| --- | --- |

—

När det gäller ansökningsomgången 2011 utvärderades 280 förslag och för 48 projekt slutfördes förhandlingarna med positivt resultat.

| — | I januari genomförde genomförandeorganet den hittills mest populära informationsdagen om IEE där 780 deltagare från 31 länder deltog. Genomförandeorganet deltog också i ytterligare 21 informationsdagar i medlemsstaterna. Mer än 1 300 förfrågningar som hade skickats in till IEE:s brevlåda besvarades, varav 80 % inom fem dagar. |
| --- | --- |

—

I januari genomförde genomförandeorganet den hittills mest populära informationsdagen om IEE där 780 deltagare från 31 länder deltog. Genomförandeorganet deltog också i ytterligare 21 informationsdagar i medlemsstaterna. Mer än 1 300 förfrågningar som hade skickats in till IEE:s brevlåda besvarades, varav 80 % inom fem dagar.

Miljöinnovation

Miljöinnovation stöds av ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation genom flera typer av åtgärder (finansiella instrument, nätverk för nationella och regionala aktörer, projekt för första utprovning och marknadsintroduktion). Genomförandeorganet ansvarar för förvaltningen av projekt för första utprovning och marknadsintroduktion inom miljöinnovation och har en budget på cirka 200 miljoner euro för perioden 2008–2013.

Under 2012 koncentrerades arbetet på följande:

| — | Genomförandet av ansökningsomgången 2011 avslutades; förhandlingarna var klara i slutet av november 2012 och 47 kontrakt undertecknades. |
| --- | --- |

—

Genomförandet av ansökningsomgången 2011 avslutades; förhandlingarna var klara i slutet av november 2012 och 47 kontrakt undertecknades.

| — | En ny ansökningsomgång inleddes i april 2012 och avslutades i september och 284 förslag kom in. Den centrala utvärderingen gjordes mellan den 19 november och 7 december 2012. |
| --- | --- |

—

En ny ansökningsomgång inleddes i april 2012 och avslutades i september och 284 förslag kom in. Den centrala utvärderingen gjordes mellan den 19 november och 7 december 2012.

| — | För första gången för programmet anordnades en dag för miljöinnovatörer i november i Bryssel med över 200 deltagare. Med hjälp av ett verktyg som används av Enterprise Europe Network organiserades ett evenemang för att para ihop företag som resulterade i 120 möten mellan deltagare, dvs. tillverkare, marknadsföringsexperter, säljare, innovatörer, opinionsbildare etc. från hela Europa. |
| --- | --- |

—

För första gången för programmet anordnades en dag för miljöinnovatörer i november i Bryssel med över 200 deltagare. Med hjälp av ett verktyg som används av Enterprise Europe Network organiserades ett evenemang för att para ihop företag som resulterade i 120 möten mellan deltagare, dvs. tillverkare, marknadsföringsexperter, säljare, innovatörer, opinionsbildare etc. från hela Europa.

Marco Polo-programmet

Nyckelaktiviteter

| — | När det gäller Marco Polo kom 172 deltagare till informationsdagen om EU i juni (och ytterligare 115 deltog via direktsändning på webben). Vid detta tillfälle organiserades inte mindre än 36 bilaterala möten mellan potentiella stödmottagare inom Marco Polo. |
| --- | --- |

—

När det gäller Marco Polo kom 172 deltagare till informationsdagen om EU i juni (och ytterligare 115 deltog via direktsändning på webben). Vid detta tillfälle organiserades inte mindre än 36 bilaterala möten mellan potentiella stödmottagare inom Marco Polo.

| — | Ansökningsomgången 2012 offentliggjordes den 20 juni och avslutades den 19 oktober. 54 förslag kom in. Förhandsutvärderingarna gjordes mellan den 19 och 27 november. |
| --- | --- |

—

Ansökningsomgången 2012 offentliggjordes den 20 juni och avslutades den 19 oktober. 54 förslag kom in. Förhandsutvärderingarna gjordes mellan den 19 och 27 november.

| — | När det gäller ansökningsomgången 2011 mottogs 50 förslag och av dessa slutfördes förhandlingarna med positivt resultat för 18 stycken. Beslutet om beviljande av bidrag fattades den 20 juli (efter godkännande av generaldirektoratet för transport och rörlighet). |
| --- | --- |

—

När det gäller ansökningsomgången 2011 mottogs 50 förslag och av dessa slutfördes förhandlingarna med positivt resultat för 18 stycken. Beslutet om beviljande av bidrag fattades den 20 juli (efter godkännande av generaldirektoratet för transport och rörlighet).

| — | Förvaltning av pågående projekt: 35 kontrollbesök på plats gjordes av 32 projekt. |
| --- | --- |

—

Förvaltning av pågående projekt: 35 kontrollbesök på plats gjordes av 32 projekt.

EIP-programmet – nätverket Enterprise Europe

Programmet består av över 600 partnerorganisationer i över 50 länder, däribland de 27 EU-medlemsstaterna. Utöver projektförvaltningsuppgifter för 92 kontrakt (särskilda bidragsöverenskommelser) och projektet IPeuropAware, leder genomförandeorganet även nätverket Enterprise Europe och förvaltar it-verktygen och databaserna för interaktiv kommunikation mellan nätverksdeltagarna.

Ett nytt it-system för nätverket (kallat Merlin) började införas under 2012 som förberedelse inför den stora lanseringen 2013.

Källa: Uppgifter från genomförandeorganet.

---

GENOMFÖRANDEORGANETS SVAR

| 11. | Vi är medvetna om att det inte är idealiskt att internrevisorn ansvarar för en operativ funktion. Men när vi inrättade efterhandskontrollfunktionen tyckte vi att detta var det bästa alternativet för att kontrollerna skulle bli effektiva och ändamålsenliga i en liten organisation som vår. Om genomförandeorganet växer kraftigt under den nästa fleråriga budgetramen (för åren 2014–2020) kommer vi att skilja på efterhandskontrollfunktionen och internrevisionsfunktionen.
  När det gäller potentialen för självgranskning och intressekonflikt är dessa risker inte så stora eftersom omfattningen av revisionen är begränsad i stadgan för internrevision, där det anges att all granskning som avser efterhandskontrollfunktionen ska utföras av externa revisorer. |
| --- | --- |

11.

Vi är medvetna om att det inte är idealiskt att internrevisorn ansvarar för en operativ funktion. Men när vi inrättade efterhandskontrollfunktionen tyckte vi att detta var det bästa alternativet för att kontrollerna skulle bli effektiva och ändamålsenliga i en liten organisation som vår. Om genomförandeorganet växer kraftigt under den nästa fleråriga budgetramen (för åren 2014–2020) kommer vi att skilja på efterhandskontrollfunktionen och internrevisionsfunktionen.

När det gäller potentialen för självgranskning och intressekonflikt är dessa risker inte så stora eftersom omfattningen av revisionen är begränsad i stadgan för internrevision, där det anges att all granskning som avser efterhandskontrollfunktionen ska utföras av externa revisorer.

| 12. | Vi uppdaterar regelbundet våra rekryteringsförfaranden så att vi följer fastställda normer och kan förbättra processen. De förbättringar i förfarandet som revisionsrätten föreslår påverkar bara en liten del av de olika stegen i rekryteringsprocessen och de flesta förbättringarna har redan införts och tagits med i rekryteringshandboken.
  Vi vill igen påpeka att vårt syfte är att få rätt balans mellan erkänd bästa praxis för rekrytering i den offentliga och den privata sektorn och de operativa krav vi har som genomförandeorgan med bara en liten personalstyrka med allmänna arbetsuppgifter. |
| --- | --- |

12.

Vi uppdaterar regelbundet våra rekryteringsförfaranden så att vi följer fastställda normer och kan förbättra processen. De förbättringar i förfarandet som revisionsrätten föreslår påverkar bara en liten del av de olika stegen i rekryteringsprocessen och de flesta förbättringarna har redan införts och tagits med i rekryteringshandboken.

Vi vill igen påpeka att vårt syfte är att få rätt balans mellan erkänd bästa praxis för rekrytering i den offentliga och den privata sektorn och de operativa krav vi har som genomförandeorgan med bara en liten personalstyrka med allmänna arbetsuppgifter.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/57 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/57

---

RAPPORT

om årsredovisningen för genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor för budgetåret 2012 med genomförandeorganets svar

2013/C 365/09

INLEDNING

| 1. | Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Luxemburg och inrättades genom kommissionens beslut 2004/858/EG (1) och ändrades genom kommissionens beslut 2008/544/EG (2). Genomförandeorganet inrättades för en period som började den 1 januari 2005 och slutar den 31 december 2015 för förvaltning av unionsåtgärder på området för hälsa och konsumentfrågor (3). |
| --- | --- |

1.

Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Luxemburg och inrättades genom kommissionens beslut 2004/858/EG (1) och ändrades genom kommissionens beslut 2008/544/EG (2). Genomförandeorganet inrättades för en period som började den 1 januari 2005 och slutar den 31 december 2015 för förvaltning av unionsåtgärder på området för hälsa och konsumentfrågor (3).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | genomförandeorganets årsredovisning, som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

genomförandeorganets årsredovisning, som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (6) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för genomförandeorganet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta:






  a) | I ledningens ansvar för genomförandeorganets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (7) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner genomförandeorganets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (6) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för genomförandeorganet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta:

a)

I ledningens ansvar för genomförandeorganets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (7) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner genomförandeorganets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (8) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida genomförandeorganets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (8) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida genomförandeorganets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 11. | Av de 1,1 miljoner euro som fördes över från 2011 förföll 0,2 miljoner euro (18 %) 2012. Trots att detta delvis beror på att det är svårt att förutse kostnader för möten med externa deltagare tyder en sådan stor andel på brister i budgetplaneringen. |
| --- | --- |

11.

Av de 1,1 miljoner euro som fördes över från 2011 förföll 0,2 miljoner euro (18 %) 2012. Trots att detta delvis beror på att det är svårt att förutse kostnader för möten med externa deltagare tyder en sådan stor andel på brister i budgetplaneringen.

| 12. | Andelen betalningar för 2012 i förhållande till ingångna åtaganden är tillfredsställande när det gäller avdelningarna I och II, som ligger på 96 respektive 84 %. Andelen överföringar inom avdelning III är dock hög med 1,1 miljoner euro eller 47 % av ingångna åtaganden inom avdelning III. Trots att detta delvis beror på att kostnadsredovisningarna för tjänsteresor presenterades sent av externa mötesdeltagare strider en sådan hög andel mot principen om budgetens ettårighet. |
| --- | --- |

12.

Andelen betalningar för 2012 i förhållande till ingångna åtaganden är tillfredsställande när det gäller avdelningarna I och II, som ligger på 96 respektive 84 %. Andelen överföringar inom avdelning III är dock hög med 1,1 miljoner euro eller 47 % av ingångna åtaganden inom avdelning III. Trots att detta delvis beror på att kostnadsredovisningarna för tjänsteresor presenterades sent av externa mötesdeltagare strider en sådan hög andel mot principen om budgetens ettårighet.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 13. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

13.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 10 september 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 369, 15.12.2004, s. 73.

1

(2)  EUT L 173, 3.7.2008, s. 27.

2

(3)  I bilagan II sammanfattas genomförandeorganets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

3

bilagan II

(4)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

6

(7)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

7

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(8)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

8

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | När det gäller avdelning III – driftsutgifter, fördes ett belopp på 0,8 miljoner euro, eller 46 % av ingångna åtaganden, över till 2012. Den höga andelen överföringar strider mot principen om budgetens ettårighet. | Har inte genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

När det gäller avdelning III – driftsutgifter, fördes ett belopp på 0,8 miljoner euro, eller 46 % av ingångna åtaganden, över till 2012. Den höga andelen överföringar strider mot principen om budgetens ettårighet.

Har inte genomförts

---

BILAGA II

Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor (Luxemburg)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget

  (Artiklarna 168 och 169 i EUF-fördraget) | En hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder. Unionens insatser, som ska komplettera den nationella politiken, ska inriktas på att förbättra folkhälsan, förebygga ohälsa och sjukdomar hos människor och undanröja faror för den fysiska och mentala hälsan. Sådana insatser ska innefatta kamp mot de stora folksjukdomarna genom att främja forskning om deras orsaker, hur de överförs och hur de kan förebyggas samt hälsoupplysning och hälsoundervisning. Unionen ska komplettera medlemsstaternas insatser för att minska narkotikarelaterade hälsoskador, inklusive upplysning och förebyggande verksamhet.
  För att främja konsumenternas intressen och säkerställa en hög konsumentskyddsnivå ska unionen bidra till att skydda konsumenternas hälsa, säkerhet och ekonomiska intressen samt till att främja deras rätt till information och utbildning och deras rätt att organisera sig för att tillvarata sina intressen. |
| --- | --- |
| Genomförandeorganets behörighet | Mål







  — | Genomförandeorganet ansvarar för att utföra genomförandeuppgifterna för förvaltningen av det andra folkhälsoprogrammet 2008–2013 enligt beslut nr 1350/2007/EG, konsumentprogrammet 2007–2013 enligt beslut nr 1926/2006/EG och de åtgärder för utbildning om säkra livsmedel som omfattas av förordning (EG) nr 882/2004 och direktiv 2000/29/EG. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artiklarna 168 och 169 i EUF-fördraget)

En hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder. Unionens insatser, som ska komplettera den nationella politiken, ska inriktas på att förbättra folkhälsan, förebygga ohälsa och sjukdomar hos människor och undanröja faror för den fysiska och mentala hälsan. Sådana insatser ska innefatta kamp mot de stora folksjukdomarna genom att främja forskning om deras orsaker, hur de överförs och hur de kan förebyggas samt hälsoupplysning och hälsoundervisning. Unionen ska komplettera medlemsstaternas insatser för att minska narkotikarelaterade hälsoskador, inklusive upplysning och förebyggande verksamhet.

För att främja konsumenternas intressen och säkerställa en hög konsumentskyddsnivå ska unionen bidra till att skydda konsumenternas hälsa, säkerhet och ekonomiska intressen samt till att främja deras rätt till information och utbildning och deras rätt att organisera sig för att tillvarata sina intressen.

Genomförandeorganets behörighet

Mål

—

Genomförandeorganet ansvarar för att utföra genomförandeuppgifterna för förvaltningen av det andra folkhälsoprogrammet 2008–2013 enligt beslut nr 1350/2007/EG, konsumentprogrammet 2007–2013 enligt beslut nr 1926/2006/EG och de åtgärder för utbildning om säkra livsmedel som omfattas av förordning (EG) nr 882/2004 och direktiv 2000/29/EG.

| — | Genomförandeorganet förvaltar också alla etapper av de genomförandeåtgärder som delegerats till det inom ramen för programmet för EU-åtgärder på området folkhälsa 2003–2008, antaget genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG av den 23 september 2002. |
| --- | --- |

—

Genomförandeorganet förvaltar också alla etapper av de genomförandeåtgärder som delegerats till det inom ramen för programmet för EU-åtgärder på området folkhälsa 2003–2008, antaget genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG av den 23 september 2002.

Uppgifter

När det gäller de EU-program som tas upp nedan ansvarar genomförandeorganet för följande uppgifter såsom fastställs i den delegerande rättsakten, som antogs den 9 september 2008 (1):

| | Folkhälsoprogrammet 2003–2008 – Beslut nr 1786/2002/EG |
| --- | --- |

Folkhälsoprogrammet 2003–2008 – Beslut nr 1786/2002/EG

| | Folkhälsoprogrammet 2008–2013 – Beslut nr 1350/2007/EG |
| --- | --- |

Folkhälsoprogrammet 2008–2013 – Beslut nr 1350/2007/EG

| | Konsumentprogrammet 2007–2013 – Beslut nr 1926/2006/EG |
| --- | --- |

Konsumentprogrammet 2007–2013 – Beslut nr 1926/2006/EG

| | Åtgärder för utbildning om säkra livsmedel – Förordning (EG) nr 882/2004 och direktiv 2000/29/EG:






  a) | Förvalta alla etapper av projektcykeln (i övervaknings- och spridningssyfte ska genomförandeorganet vidta alla nödvändiga åtgärder för att skapa en databas för projekten eller fortsätta med en befintlig databas och kompletterar den med en projektbeskrivning och de slutliga resultaten). |
| --- | --- | --- |

Åtgärder för utbildning om säkra livsmedel – Förordning (EG) nr 882/2004 och direktiv 2000/29/EG:

a)

Förvalta alla etapper av projektcykeln (i övervaknings- och spridningssyfte ska genomförandeorganet vidta alla nödvändiga åtgärder för att skapa en databas för projekten eller fortsätta med en befintlig databas och kompletterar den med en projektbeskrivning och de slutliga resultaten).

| b) | Övervaka projekt som genomförs inom dessa program och åtgärder, inbegripet nödvändiga kontroller. |
| --- | --- |

b)

Övervaka projekt som genomförs inom dessa program och åtgärder, inbegripet nödvändiga kontroller.

| c) | Samla in, behandla och sprida uppgifter och särskilt sammanställa, analysera och till kommissionen överlämna alla uppgifter som krävs för att den skall kunna styra genomförandet av EU-program och EU-åtgärder, främja samordning och synergier med Europeiska unionens, medlemsstaternas eller internationella organisationers program. |
| --- | --- |

c)

Samla in, behandla och sprida uppgifter och särskilt sammanställa, analysera och till kommissionen överlämna alla uppgifter som krävs för att den skall kunna styra genomförandet av EU-program och EU-åtgärder, främja samordning och synergier med Europeiska unionens, medlemsstaternas eller internationella organisationers program.

| d) | Anordna möten, seminarier och samtal och vidta utbildningsåtgärder. |
| --- | --- |

d)

Anordna möten, seminarier och samtal och vidta utbildningsåtgärder.

| e) | Hjälpa till att utvärdera programmens inverkan, särskilt den årliga utvärderingen och/eller utvärderingen efter halva tiden av genomförandet av programmen och vidta de uppföljningsåtgärder avseende utvärderingarna som beslutas av kommissionen. |
| --- | --- |

e)

Hjälpa till att utvärdera programmens inverkan, särskilt den årliga utvärderingen och/eller utvärderingen efter halva tiden av genomförandet av programmen och vidta de uppföljningsåtgärder avseende utvärderingarna som beslutas av kommissionen.

| f) | Sprida resultaten av de informationsinsatser som planeras och genomförs av kommissionen. |
| --- | --- |

f)

Sprida resultaten av de informationsinsatser som planeras och genomförs av kommissionen.

| g) | Producera övergripande uppgifter om kontroll och övervakning. |
| --- | --- |

g)

Producera övergripande uppgifter om kontroll och övervakning.

| h) | Delta i utarbetandet av finansieringsbeslut. |
| --- | --- |

h)

Delta i utarbetandet av finansieringsbeslut.

Organisation

Styrelse

Består av fem ledamöter som utses av kommissionen. Styrelseledamöterna utses på två år.

Styrelsen antar genomförandeorganets årliga arbetsprogram när det har godkänts av kommissionen. Dessutom antar den genomförandeorganets förvaltningsbudget och dess årliga verksamhetsrappor.

Direktör

Utses av Europeiska kommissionen för fyra år.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till genomförandets förfogande under 2012 (2011)

Slutlig budget

Genomförandeorganets administrativa budget för 2012 uppgick till 7,22 (7,04) miljoner euro.

Personalstyrka den 31 december

Den 31 december 2012 hade genomförandeorganet 50 (49) anställda som omfattas av tjänsteföreskrifterna av vilka 11 (11) var tillfälligt anställda och 39 (38) kontraktsanställda.

Produkter och tjänster 2012

1.   Övervakning av bidrag som tilldelades 2005, 2006, 2007, 2008 och 2009 inom folkhälsoprogrammet 2003–2008, framgångsrikt avslutade bidragsförhandlingar inom 2009 års inbjudan att lämna förslag, inbegripet projekt, konferenser, bidrag till administrativa kostnader, gemensamma åtgärder och anordnande av 2011 års inbjudan att lämna förslag. Bidrag och kontrakt som tilldelades vid 2008 års inbjudan att lämna förslag och inbjudan att lämna anbud inom konsumentprogrammet 2007–2013 och projekt som tilldelades vid 2007, 2008 och 2009 års anbudsinfordringar när det gällde utbildningsåtgärder för säkrare livsmedel.

2.   Arbetsprogram för folkhälsoprogrammet

| — | Inbjudan att lämna förslag 2012 inleddes den 8 december 2011 och avslutades den 9 mars 2012. Den offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) och på genomförandeorganets (3) och Europas webbplatser. |
| --- | --- |

—

Inbjudan att lämna förslag 2012 inleddes den 8 december 2011 och avslutades den 9 mars 2012. Den offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) och på genomförandeorganets (3) och Europas webbplatser.

| — | Projektförslag: 16 av de 84 utvärderade projektförslagen (19,5 %) rekommenderades få totalt 13 312 116 euro i EU-medfinansiering. |
| --- | --- |

—

Projektförslag: 16 av de 84 utvärderade projektförslagen (19,5 %) rekommenderades få totalt 13 312 116 euro i EU-medfinansiering.

| — | Förslag till konferenser: 7 av 41 konferensförslag (17 %) rekommenderades få en finansiering på 599 097 euro. |
| --- | --- |

—

Förslag till konferenser: 7 av 41 konferensförslag (17 %) rekommenderades få en finansiering på 599 097 euro.

| — | Förslag till bidrag till administrativa kostnader: 19 av 40 förslag till bidrag till administrativa kostnader (47,5 %) rekommenderades få en total EU-medfinansiering på 4 330 590 euro. |
| --- | --- |

—

Förslag till bidrag till administrativa kostnader: 19 av 40 förslag till bidrag till administrativa kostnader (47,5 %) rekommenderades få en total EU-medfinansiering på 4 330 590 euro.

| — | Gemensamma åtgärder: Alla fem förslag till gemensamma åtgärder rekommenderades få EU-medfinansiering på 8 941 660 euro. |
| --- | --- |

—

Gemensamma åtgärder: Alla fem förslag till gemensamma åtgärder rekommenderades få EU-medfinansiering på 8 941 660 euro.

| — | Reservlistorna omfattar fem projekt, två konferensförslag och två förslag till bidrag till administrativa kostnader. De har rätt till en total EU-medfinansiering på 4 540 962 euro, 90 000 euro respektive 273 754 euro. |
| --- | --- |

—

Reservlistorna omfattar fem projekt, två konferensförslag och två förslag till bidrag till administrativa kostnader. De har rätt till en total EU-medfinansiering på 4 540 962 euro, 90 000 euro respektive 273 754 euro.

| — | Tre anbudsinfordringar, bland annat en för ett ramkontrakt om hälsosäkerhet, ett förhandlat förfarande och tio ansökningar om tjänster offentliggjordes 2012. |
| --- | --- |

—

Tre anbudsinfordringar, bland annat en för ett ramkontrakt om hälsosäkerhet, ett förhandlat förfarande och tio ansökningar om tjänster offentliggjordes 2012.

| — | Eftersom de flesta kontrakten ingicks under andra halvan av 2012 inleddes arbetet med dem mot slutet av året. Genomförandeorganet var värd för ett avsparksmöte för varje kontrakt och övervakade noggrant genomförandet i samordning med generaldirektoratet för hälso- och konsumentfrågor. |
| --- | --- |

—

Eftersom de flesta kontrakten ingicks under andra halvan av 2012 inleddes arbetet med dem mot slutet av året. Genomförandeorganet var värd för ett avsparksmöte för varje kontrakt och övervakade noggrant genomförandet i samordning med generaldirektoratet för hälso- och konsumentfrågor.

3.   Arbetsprogram för konsumentprogrammet

| — | Under 2012 inledde genomförandeorganet sju inbjudningar att lämna förslag inom ramen för konsumentprogrammet. |
| --- | --- |

—

Under 2012 inledde genomförandeorganet sju inbjudningar att lämna förslag inom ramen för konsumentprogrammet.

| — | Genomförandeorganet medfinansierade 64 bidrag, vilket gjorde att tjänstemän som ansvarar för tillsyn från flera medlemsstater kunde utbyta erfarenheter om arbetet och kunskaper om tillämpningen av direktiv 2001/95/EG om allmän produktsäkerhet och förordning (EG) nr 2006/2004 om konsumentskyddssamarbete. |
| --- | --- |

—

Genomförandeorganet medfinansierade 64 bidrag, vilket gjorde att tjänstemän som ansvarar för tillsyn från flera medlemsstater kunde utbyta erfarenheter om arbetet och kunskaper om tillämpningen av direktiv 2001/95/EG om allmän produktsäkerhet och förordning (EG) nr 2006/2004 om konsumentskyddssamarbete.

| — | Inom ramen för ansökningsomgången för direktivet om allmän produktsäkerhet medfinansierade genomförandeorganet ett projekt för utbyte och användning av bästa praxis mellan medlemsstaterna och förbättrade på så sätt samarbetet över gränserna och ökade produktsäkerheten för konsumenter. Det främsta målet är att öka produktsäkerheten för konsumenter inom följande grupper av produkter: barnavårdsartiklar, nanoteknik och smink, snoddar och dragskor, stegar och koldioxid- och rökvarnare. |
| --- | --- |

—

Inom ramen för ansökningsomgången för direktivet om allmän produktsäkerhet medfinansierade genomförandeorganet ett projekt för utbyte och användning av bästa praxis mellan medlemsstaterna och förbättrade på så sätt samarbetet över gränserna och ökade produktsäkerheten för konsumenter. Det främsta målet är att öka produktsäkerheten för konsumenter inom följande grupper av produkter: barnavårdsartiklar, nanoteknik och smink, snoddar och dragskor, stegar och koldioxid- och rökvarnare.

| — | När det gäller gemensamma åtgärder inom central produktindelning medfinansierade genomförandeorganet två projekt. Det första ska genomföra verksamheter som ska utveckla en gemensam förståelse för handelslagar online. Den andra gemensamma åtgärden ska utveckla verksamheter som ska inrikta sig på de “orättvisa villkoren i konsumentkontrakt”. |
| --- | --- |

—

När det gäller gemensamma åtgärder inom central produktindelning medfinansierade genomförandeorganet två projekt. Det första ska genomföra verksamheter som ska utveckla en gemensam förståelse för handelslagar online. Den andra gemensamma åtgärden ska utveckla verksamheter som ska inrikta sig på de “orättvisa villkoren i konsumentkontrakt”.

| — | År 2012 undertecknade genomförandeorganet särskilda bidrag med BEUC (den europeiska konsumentorganisationen) och ANEC (den europeiska organisationen för konsumentinflytande i samband med standardisering). |
| --- | --- |

—

År 2012 undertecknade genomförandeorganet särskilda bidrag med BEUC (den europeiska konsumentorganisationen) och ANEC (den europeiska organisationen för konsumentinflytande i samband med standardisering).

| — | Medfinansieringen av BEUC ska bidra till att ytterligare främja de Europeiska konsumenternas intressen i EU:s politiska process i deras egenskap av köpare eller användare av varor och tjänster. |
| --- | --- |

—

Medfinansieringen av BEUC ska bidra till att ytterligare främja de Europeiska konsumenternas intressen i EU:s politiska process i deras egenskap av köpare eller användare av varor och tjänster.

| — | Det ekonomiska stöd som ges till ANEC ska garantera att konsumentintressena företräds och försvaras i standardiserings- och certifieringsprocessen. |
| --- | --- |

—

Det ekonomiska stöd som ges till ANEC ska garantera att konsumentintressena företräds och försvaras i standardiserings- och certifieringsprocessen.

| — | Praktiska konsumentproblem som produkt- eller tjänstekvalitet, sen leverans av en produkt från utlandet eller orättvisa villkor i ett kontrakt är några av de problem som hanteras dagligen av Nätverket av europeiska konsumentcentrum (ECC) i 29 länder. År 2012 hanterade ECC-nätverket över 72 000 kontakter med konsumenter som hade ett gränsöverskridande problem. ECC-nätverket har hjälpt konsumenter i sammanlagt 416 000 fall sedan det inrättades 2005. Genomförandeorganet inledde 2012 en inbjudan att lämna förslag om det ekonomiska bidraget till ECC för verksamheter under 2013 och ingick 29 bidragsöverenskommelser. |
| --- | --- |

—

Praktiska konsumentproblem som produkt- eller tjänstekvalitet, sen leverans av en produkt från utlandet eller orättvisa villkor i ett kontrakt är några av de problem som hanteras dagligen av Nätverket av europeiska konsumentcentrum (ECC) i 29 länder. År 2012 hanterade ECC-nätverket över 72 000 kontakter med konsumenter som hade ett gränsöverskridande problem. ECC-nätverket har hjälpt konsumenter i sammanlagt 416 000 fall sedan det inrättades 2005. Genomförandeorganet inledde 2012 en inbjudan att lämna förslag om det ekonomiska bidraget till ECC för verksamheter under 2013 och ingick 29 bidragsöverenskommelser.

| — | Inom ramen för konsumentprogrammet 2012 inledde genomförandeorganet två anbudsomgångar och 11 förfrågningar om särskilda tjänster. |
| --- | --- |

—

Inom ramen för konsumentprogrammet 2012 inledde genomförandeorganet två anbudsomgångar och 11 förfrågningar om särskilda tjänster.

| — | Dolceta är ett utbildningsverktyg online, som utvecklats inom ramen för EU:s konsumentprogram. Genomförandeorganet inledde två förfrågningar om tjänster 2012 – det ena syftade till att främja en ny webbplats och fylla på innehållet och det andra till att underhålla och vara värd för den befintliga webbplatsen och garantera underhåll av webbplatsen och värdskapet och modereringen av den nya sidan nästa år. |
| --- | --- |

—

Dolceta är ett utbildningsverktyg online, som utvecklats inom ramen för EU:s konsumentprogram. Genomförandeorganet inledde två förfrågningar om tjänster 2012 – det ena syftade till att främja en ny webbplats och fylla på innehållet och det andra till att underhålla och vara värd för den befintliga webbplatsen och garantera underhåll av webbplatsen och värdskapet och modereringen av den nya sidan nästa år.

| — | Under 2012 utvecklades en ny interaktiv plattform för lärare på sekundärskolan som ska ersätta den befintliga Dolceta-webbplatsen. Den interaktiva plattformen har inrättats efter en behovsanalys bland lärare i fråga om innehåll, funktioner, märkning och utformning. Den nya webbplatsen ska lanseras i mars 2013. |
| --- | --- |

—

Under 2012 utvecklades en ny interaktiv plattform för lärare på sekundärskolan som ska ersätta den befintliga Dolceta-webbplatsen. Den interaktiva plattformen har inrättats efter en behovsanalys bland lärare i fråga om innehåll, funktioner, märkning och utformning. Den nya webbplatsen ska lanseras i mars 2013.

| — | Under 2012 undertecknade genomförandeorganet tre särskilda kontrakt inom ramen för ramkontraktet för undersökningar av konsumentmarknader. Syftet med det första kontraktet är att analysera om fordonbränslemarkanden fungerar för konsumenter och om konsumenter kan fatta välgrundade beslut om köp. Det andra ska utforska i vilken omfattning frivilliga system för certifiering och självdeklarering som finns om livsmedelsprodukter följer gällande lagstiftning. Den tredje marknadsundersökningen ska ge information om det aktuella läget vad beträffar miljöargument på den inre marknaden för produkter som inte är livsmedel. |
| --- | --- |

—

Under 2012 undertecknade genomförandeorganet tre särskilda kontrakt inom ramen för ramkontraktet för undersökningar av konsumentmarknader. Syftet med det första kontraktet är att analysera om fordonbränslemarkanden fungerar för konsumenter och om konsumenter kan fatta välgrundade beslut om köp. Det andra ska utforska i vilken omfattning frivilliga system för certifiering och självdeklarering som finns om livsmedelsprodukter följer gällande lagstiftning. Den tredje marknadsundersökningen ska ge information om det aktuella läget vad beträffar miljöargument på den inre marknaden för produkter som inte är livsmedel.

| — | För att kunna samla in uppgifter för att hjälpa kommissionen att bättre förstå, övervaka och beakta konsumenternas intresse när det gäller den inre marknaden undertecknade genomförandeorganet också ett kontrakt som om utförande av en enkät om övervakning av 51 konsumentmarknader i 27 medlemsstater, Kroatien, Norge och Island. Resultatet av enkäterna ska anlyseras och rekommendationer om policy ska fastställas så att man kan komma till rätta med de brister som konstateras antingen när det gäller hur den inre marknaden fungerar eller konsumenternas förmåga att fatta välgrundade beslut. |
| --- | --- |

—

För att kunna samla in uppgifter för att hjälpa kommissionen att bättre förstå, övervaka och beakta konsumenternas intresse när det gäller den inre marknaden undertecknade genomförandeorganet också ett kontrakt som om utförande av en enkät om övervakning av 51 konsumentmarknader i 27 medlemsstater, Kroatien, Norge och Island. Resultatet av enkäterna ska anlyseras och rekommendationer om policy ska fastställas så att man kan komma till rätta med de brister som konstateras antingen när det gäller hur den inre marknaden fungerar eller konsumenternas förmåga att fatta välgrundade beslut.

| — | År 2012 övervakade genomförandeorganet genomförandet av ett flertal ramkontrakt för att gå ut med en förnyad inbjudan om tillhandahållande av undersökningar av konsumenternas ekonomiska beteende till genomförandeorganet, GD Hälso- och konsumentfrågor och andra kommissionsavdelningar (GD Rättsliga frågor och GD Klimatpolitik). |
| --- | --- |

—

År 2012 övervakade genomförandeorganet genomförandet av ett flertal ramkontrakt för att gå ut med en förnyad inbjudan om tillhandahållande av undersökningar av konsumenternas ekonomiska beteende till genomförandeorganet, GD Hälso- och konsumentfrågor och andra kommissionsavdelningar (GD Rättsliga frågor och GD Klimatpolitik).

| — | Genomförandeorganet inledde särskilt tre förfrågningar om undersökningar på följande områden: multilaterala förmedlingsavgifter för kreditkort, hasardspel online och lämpliga åtgärder för att skydda konsumenter av speltjänster och hållbarhetsinformation online om smart köpbeteende vid köpstället (Eco-Search). |
| --- | --- |

—

Genomförandeorganet inledde särskilt tre förfrågningar om undersökningar på följande områden: multilaterala förmedlingsavgifter för kreditkort, hasardspel online och lämpliga åtgärder för att skydda konsumenter av speltjänster och hållbarhetsinformation online om smart köpbeteende vid köpstället (Eco-Search).

| — | Genomförandeorganet arbetade med att förbereda ett nytt projekt om kapacitetsuppbyggnad vid konsumentorganisationer. Genomförandeorganet inledde en öppen inbjudan för att ingå ett ramkontrakt om genomförandet av utbildningsverksamheter, bland annat flerspråkigt e-lärande och utveckling av webbplattformar, man ingick kontrakt om en undersökning när det gäller bedömning av konsumentorganisationers utbildningsbehov i Europa. Slutresultatet kommer att stödja genomförandet av det nya projektet. |
| --- | --- |

—

Genomförandeorganet arbetade med att förbereda ett nytt projekt om kapacitetsuppbyggnad vid konsumentorganisationer. Genomförandeorganet inledde en öppen inbjudan för att ingå ett ramkontrakt om genomförandet av utbildningsverksamheter, bland annat flerspråkigt e-lärande och utveckling av webbplattformar, man ingick kontrakt om en undersökning när det gäller bedömning av konsumentorganisationers utbildningsbehov i Europa. Slutresultatet kommer att stödja genomförandet av det nya projektet.

4.   Arbetsprogrammet för programmet Bättre utbildning för säkrare livsmedel

| — | Genomförandeorganet ansvarar nu för att genomföra nästan all verksamhet inom programmet Bättre utbildning för säkrare livsmedel, och det är bara utbildningen om genetiskt modifierade organismer som fortfarande sköts av GD Hälso- och konsumentfrågor. Trots att kursutbudet har utökats har genomförandeorganet lyckats få 85 % nöjda deltagare ett år tidigare än förväntat. Dessutom visar den senaste halvtidsutvärderingen av utbildningen att mer än 96 % av deltagarna anser att de har nytta av de kunskaper som de fått från utbildningen i det dagliga arbetet. |
| --- | --- |

—

Genomförandeorganet ansvarar nu för att genomföra nästan all verksamhet inom programmet Bättre utbildning för säkrare livsmedel, och det är bara utbildningen om genetiskt modifierade organismer som fortfarande sköts av GD Hälso- och konsumentfrågor. Trots att kursutbudet har utökats har genomförandeorganet lyckats få 85 % nöjda deltagare ett år tidigare än förväntat. Dessutom visar den senaste halvtidsutvärderingen av utbildningen att mer än 96 % av deltagarna anser att de har nytta av de kunskaper som de fått från utbildningen i det dagliga arbetet.

| — | År 2012 utbildades omkring 6 300 deltagare, främst tjänstemän i medlemsstaterna, genom drygt 156 workshoppar och utbildningsuppdrag. Merparten av programmen var EU-baserade. Andra anordnades för tredjeländer där utbildningen riktade sig till deltagare från de regioner i världen där evenemangen hölls. |
| --- | --- |

—

År 2012 utbildades omkring 6 300 deltagare, främst tjänstemän i medlemsstaterna, genom drygt 156 workshoppar och utbildningsuppdrag. Merparten av programmen var EU-baserade. Andra anordnades för tredjeländer där utbildningen riktade sig till deltagare från de regioner i världen där evenemangen hölls.

| — | En viktig utveckling 2012 var förlängningen av genomförandeorganets mandat (4) som tillåter det att använda finansieringskällor under GD Handels och GD Utveckling och samarbete – EuropeAids budgetposter för annan verksamhet inom programmet Bättre utbildning för säkrare livsmedel än den som anges i programmets rättsliga grund (5). Detta ledde till att en första anbudsinfordran för ett nytt program offentliggjordes som ska förvaltas av genomförandeorganet och syftar till att göra det möjligt för länder utanför EU att delta på ett mer ändamålsenligt sätt i internationella standardiseringsorgan (ISSB). |
| --- | --- |

—

En viktig utveckling 2012 var förlängningen av genomförandeorganets mandat (4) som tillåter det att använda finansieringskällor under GD Handels och GD Utveckling och samarbete – EuropeAids budgetposter för annan verksamhet inom programmet Bättre utbildning för säkrare livsmedel än den som anges i programmets rättsliga grund (5). Detta ledde till att en första anbudsinfordran för ett nytt program offentliggjordes som ska förvaltas av genomförandeorganet och syftar till att göra det möjligt för länder utanför EU att delta på ett mer ändamålsenligt sätt i internationella standardiseringsorgan (ISSB).

Källa: Uppgifter från genomförandeorganet.

---

(1)  Kommissionens beslut av den 9 september 2008 – om delegering av befogenheter till genomförandeorganet.

(2)  EUT C 358, 8.12.2011, http://ec.europa.eu/eahc/documents/health/calls/2012/WP_2012_en_for_projects.pdf.

(3)  http://ec.europa.eu/eahc/health/projects.html.

(4)  Se kommissionens genomförandebeslut C(2012) 8448.

(5)  Förordning (EG) nr 882/2004 och direktiv 2000/29/EC.

Källa: Uppgifter från genomförandeorganet.

---

GENOMFÖRANDEORGANETS SVAR

| 11. | Vi noterar revisionsrättens iakttagelse. Våra fortlöpande insatser har resulterat i att procentandelen överförda anslag som förfaller minskade med hälften (från 36 procent till 18 procent) under perioden 2009–2012. Den här positiva trenden kommer att förstärkas de kommande åren genom en bättre planering och kontroll av verksamheterna under budgetens avdelning III. |
| --- | --- |

11.

Vi noterar revisionsrättens iakttagelse. Våra fortlöpande insatser har resulterat i att procentandelen överförda anslag som förfaller minskade med hälften (från 36 procent till 18 procent) under perioden 2009–2012. Den här positiva trenden kommer att förstärkas de kommande åren genom en bättre planering och kontroll av verksamheterna under budgetens avdelning III.

| 12. | Vi ska förbättra budgetgenomförandet ytterligare och se till allt fler betalningar under avdelning III verkställs så att andelen betalningsbemyndiganden som överförs till nästföljande år minskar. Vi ska aktivt uppmana leverantörerna att snabbt skicka oss fakturor, och inom kalenderåret om möjligt. |
| --- | --- |

12.

Vi ska förbättra budgetgenomförandet ytterligare och se till allt fler betalningar under avdelning III verkställs så att andelen betalningsbemyndiganden som överförs till nästföljande år minskar. Vi ska aktivt uppmana leverantörerna att snabbt skicka oss fakturor, och inom kalenderåret om möjligt.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/66 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/66

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för budgetåret 2012 med byråns svar

2013/C 365/10

INLEDNING

| 1. | Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (nedan kallad byrån) ligger i Köln och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1592/2002 (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1108/2009. Byrån har fått specifika uppgifter som gäller tillsyn och genomförande på luftfartssäkerhetsområdet (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (nedan kallad byrån) ligger i Köln och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1592/2002 (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1108/2009. Byrån har fått specifika uppgifter som gäller tillsyn och genomförande på luftfartssäkerhetsområdet (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han bland annat förklarar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han bland annat förklarar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 11. | Byrån har fastställt ett rutinförfarande för förhandskontroller. De tillhörande checklistorna var dock inte klara och det fanns inte alltid verifierande underlag till godkännandet av utgifter (8). |
| --- | --- |

11.

Byrån har fastställt ett rutinförfarande för förhandskontroller. De tillhörande checklistorna var dock inte klara och det fanns inte alltid verifierande underlag till godkännandet av utgifter (8).

| 12. | En metod för efterhandskontroller godkändes 2009. Byrån har gått vidare med genomförandet av metoden men ytterligare förbättringar behövs på följande områden: det finns fortfarande ingen årlig planering av kontroller, urvalet av transaktioner som ska kontrolleras är inte riskbaserat och metoden har inga förfaranden för offentlig upphandling. |
| --- | --- |

12.

En metod för efterhandskontroller godkändes 2009. Byrån har gått vidare med genomförandet av metoden men ytterligare förbättringar behövs på följande områden: det finns fortfarande ingen årlig planering av kontroller, urvalet av transaktioner som ska kontrolleras är inte riskbaserat och metoden har inga förfaranden för offentlig upphandling.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 13. | Sammantaget hade det gjorts åtaganden för 95 % av anslagen, med 96 % för avdelning I (personalutgifter), 95 % för avdelning II (administrativa utgifter) och 89 % för avdelning III (driftsutgifter). Dock var andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår hög under avdelning III med 46 %. Även om detta delvis är motiverat på grund av att byråns verksamhet är flerårig till sin natur och de överföringar som ingick i revisionsrättens urval var korrekt motiverade strider en så stor andel mot principen om budgetens ettårighet. |
| --- | --- |

13.

Sammantaget hade det gjorts åtaganden för 95 % av anslagen, med 96 % för avdelning I (personalutgifter), 95 % för avdelning II (administrativa utgifter) och 89 % för avdelning III (driftsutgifter). Dock var andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår hög under avdelning III med 46 %. Även om detta delvis är motiverat på grund av att byråns verksamhet är flerårig till sin natur och de överföringar som ingick i revisionsrättens urval var korrekt motiverade strider en så stor andel mot principen om budgetens ettårighet.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 14. | I ett av de granskade rekryteringsförfarandena uppfyllde den sökande som valdes ut inte tjänsteföreskrifternas krav på universitetsexamen eller motsvarande yrkesutbildning. |
| --- | --- |

14.

I ett av de granskade rekryteringsförfarandena uppfyllde den sökande som valdes ut inte tjänsteföreskrifternas krav på universitetsexamen eller motsvarande yrkesutbildning.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 15. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

15.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 24 september 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 240, 7.9.2002, s. 1.

1

(2)  I bilaga II ges en sammanfattning av byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

7

(8)  Det fanns inga tidrapporter som underlag för de tjänster som hade fakturerats per person och dag.

8

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Sänkningen av landskoefficienten för Tyskland i juni 2010 gav upphov till ett betydande överskott i anslagen till byråns avdelning I (personalutgifter) för 2011. Cirka 3 miljoner euro (7 % av anslagen) fördes över från avdelning I till olika budgetposter inom avdelning III (driftsutgifter) trots den låga genomförandegraden när det gällde betalningar (1). Enligt byråns budgetförordning måste inte denna betydande överföring mellan avdelningar, som markant förändrade budgetens struktur, lämnas till styrelsen för godkännande (2). Detta strider dock mot budgetprincipen om specificering av anslag. | Har genomförts |
| 2011 | Överföringen innebar att anslagen inom avdelning III ökade till 13,7 miljoner euro. Vid slutet av året fördes 7,8 miljoner över till 2012. Detta strider mot principen om budgetens ettårighet. | Pågår |
| 2011 | Byrån behöver förbättra förvaltningen av anläggningstillgångar. Tillgångar registreras i två olika system som endast kan stämmas av manuellt. Fysiska inventeringar bör rapporteras och sammanfattas bättre. Uppskattningen av projektkostnader för internt genererade anläggningstillgångar var otillräcklig och avvikelser övervakades inte. Det var inte alla interna personalkostnader som beaktades och dokumentationen av externa kostnader var otillräcklig. | Har genomförts |
| 2011 | Vid utgången av 2011 hade byrån banksaldon på 55 miljoner euro (2010: 49 miljoner euro) på endast en bank. Den hade inte infört någon likviditetsförvaltning som kunde minska denna risk och samtidigt säkerställa en lämplig avkastning på investeringar. | Pågår |
| 2011 | Revisionsrätten konstaterade att det fanns ytterligare behov av att öka insynen i urvalsförfarandena för personal. Det finns inga bevis för att byrån hade fastställt frågorna till skriftliga prov och intervjuer, högsta antalet sökande till reservlistan eller tröskelvärdena för att föras upp på denna lista innan den gick igenom ansökningarna. | Har genomförts |
| 2011 | Enligt byråns nuvarande leasingkontrakt ska byrån rusta upp de hyrda lokalerna vid utgången av leasingperioden och återställa dem till deras ursprungliga skick. En avsättning på 1 miljon euro gjordes i räkenskaperna utifrån byråns uppskattning av kostnaderna för nedslitningen. Ägarens uppskattning uppgår dock till 4 miljoner euro. Byrån behöver inhämta en oberoende extern uppskattning av nedslitningskostnaderna och redovisa dem i räkenskaperna i enlighet med den. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Sänkningen av landskoefficienten för Tyskland i juni 2010 gav upphov till ett betydande överskott i anslagen till byråns avdelning I (personalutgifter) för 2011. Cirka 3 miljoner euro (7 % av anslagen) fördes över från avdelning I till olika budgetposter inom avdelning III (driftsutgifter) trots den låga genomförandegraden när det gällde betalningar (1). Enligt byråns budgetförordning måste inte denna betydande överföring mellan avdelningar, som markant förändrade budgetens struktur, lämnas till styrelsen för godkännande (2). Detta strider dock mot budgetprincipen om specificering av anslag.

Har genomförts

2011

Överföringen innebar att anslagen inom avdelning III ökade till 13,7 miljoner euro. Vid slutet av året fördes 7,8 miljoner över till 2012. Detta strider mot principen om budgetens ettårighet.

Pågår

2011

Byrån behöver förbättra förvaltningen av anläggningstillgångar. Tillgångar registreras i två olika system som endast kan stämmas av manuellt. Fysiska inventeringar bör rapporteras och sammanfattas bättre. Uppskattningen av projektkostnader för internt genererade anläggningstillgångar var otillräcklig och avvikelser övervakades inte. Det var inte alla interna personalkostnader som beaktades och dokumentationen av externa kostnader var otillräcklig.

Har genomförts

2011

Vid utgången av 2011 hade byrån banksaldon på 55 miljoner euro (2010: 49 miljoner euro) på endast en bank. Den hade inte infört någon likviditetsförvaltning som kunde minska denna risk och samtidigt säkerställa en lämplig avkastning på investeringar.

Pågår

2011

Revisionsrätten konstaterade att det fanns ytterligare behov av att öka insynen i urvalsförfarandena för personal. Det finns inga bevis för att byrån hade fastställt frågorna till skriftliga prov och intervjuer, högsta antalet sökande till reservlistan eller tröskelvärdena för att föras upp på denna lista innan den gick igenom ansökningarna.

Har genomförts

2011

Enligt byråns nuvarande leasingkontrakt ska byrån rusta upp de hyrda lokalerna vid utgången av leasingperioden och återställa dem till deras ursprungliga skick. En avsättning på 1 miljon euro gjordes i räkenskaperna utifrån byråns uppskattning av kostnaderna för nedslitningen. Ägarens uppskattning uppgår dock till 4 miljoner euro. Byrån behöver inhämta en oberoende extern uppskattning av nedslitningskostnaderna och redovisa dem i räkenskaperna i enlighet med den.

Har genomförts

---

(1)  Budgetpost 3200 (framtagande av verksamhetstillämpningar) ökade med 37 % till 3,5 miljoner euro; budgetpost 3600 (antagande av bestämmelser) ökade med 87 % till 1,4 miljoner euro; budgetpost 3601 (internationellt samarbete) ökade med 123 % till 778 000 euro och budgetpost 3903 (forskning) ökade med 550 % till 1,3 miljoner euro.

(2)  Enligt både byråns budgetförordning och den allmänna budgetförordningen måste endast överföringar på mer än 10 % av anslagen lämnas till styrelsen för godkännande. Till skillnad från den allmänna budgetförordningen för EU begränsar inte byråns budgetförordning överföringar till högst 30 % av anslagen i de mottagande budgetposterna.

---

BILAGA II

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Köln)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 100 i EUF-fördraget) | Europaparlamentet och rådet får i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet fastställa lämpliga bestämmelser för sjöfart och luftfart. De ska besluta efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. |
| --- | --- |
| Byråns behörighet


  (Byråns befogenheter såsom de definieras i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 (grundförordningen)) | Mål







  — | Hålla en hög och enhetlig säkerhetsnivå inom den civila luftfarten i Europa och se till att säkerheten för civil luftfart är god och utvecklas. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 100 i EUF-fördraget)

Europaparlamentet och rådet får i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet fastställa lämpliga bestämmelser för sjöfart och luftfart. De ska besluta efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

Byråns behörighet

(Byråns befogenheter såsom de definieras i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 (grundförordningen))

Mål

—

Hålla en hög och enhetlig säkerhetsnivå inom den civila luftfarten i Europa och se till att säkerheten för civil luftfart är god och utvecklas.

Uppgift

| — | Avge yttranden och rekommendationer till kommissionen. |
| --- | --- |

—

Avge yttranden och rekommendationer till kommissionen.

| — | Utfärda certifieringsspecifikationer, inbegripet luftvärdighetskoder och godtagbara sätt att uppfylla kraven samt vägledande material för tillämpningen av grundförordningen och genomförandebestämmelserna. |
| --- | --- |

—

Utfärda certifieringsspecifikationer, inbegripet luftvärdighetskoder och godtagbara sätt att uppfylla kraven samt vägledande material för tillämpningen av grundförordningen och genomförandebestämmelserna.

| — | Fatta beslut om certifiering med avseende på luftvärdighets- och miljöskyddskrav, pilotcertifiering, driftcertifiering, tredjelandsoperatörer, inspektioner i medlemsstaterna och undersökningar av företag. |
| --- | --- |

—

Fatta beslut om certifiering med avseende på luftvärdighets- och miljöskyddskrav, pilotcertifiering, driftcertifiering, tredjelandsoperatörer, inspektioner i medlemsstaterna och undersökningar av företag.

| — | Utföra standardiseringsinspektioner av behöriga myndigheter i medlemsstaterna, associerade stater och de f.d. gemensamma luftfartsmyndigheters (JAA) stater (i detta fall i enlighet med samarbetsavtalen). |
| --- | --- |

—

Utföra standardiseringsinspektioner av behöriga myndigheter i medlemsstaterna, associerade stater och de f.d. gemensamma luftfartsmyndigheters (JAA) stater (i detta fall i enlighet med samarbetsavtalen).

Organisation

Styrelse

Sammansättning: består av en företrädare för varje medlemsstat och en företrädare för kommissionen.

Uppgift:

Inrätta ett rådgivande organ bestående av berörda parter.

Verkställande direktören

Förvaltar byrån och utses av styrelsen på förslag av kommissionen.

Överklagandenämnd

Ska pröva överklaganden av byråns beslut i enlighet med artikel 44 i förordning (EG) nr 216/2008 i vissa avseenden, till exempel certifiering, avgifter och kontroller på plats på företag.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande under 2012 (2011)

Slutlig budget

Total budget: 150,2 (138,7) miljoner euro, varav

| — | egna inkomster: 83,0 (75,2) miljoner euro (55,3 %) |
| --- | --- |

—

egna inkomster: 83,0 (75,2) miljoner euro (55,3 %)

| — | bidrag från unionen: 34,9 (34,4) miljoner euro (23,2 %) |
| --- | --- |

—

bidrag från unionen: 34,9 (34,4) miljoner euro (23,2 %)

| — | bidrag från länder utanför EU: 1,7 (1,7) miljoner euro (1,1 %) |
| --- | --- |

—

bidrag från länder utanför EU: 1,7 (1,7) miljoner euro (1,1 %)

| — | avsatta inkomster från avgifter: 25,2 (24,7) miljoner euro (16,8 %) |
| --- | --- |

—

avsatta inkomster från avgifter: 25,2 (24,7) miljoner euro (16,8 %)

| — | övriga inkomster: 0,9 (1,4) (0,6 %) |
| --- | --- |

—

övriga inkomster: 0,9 (1,4) (0,6 %)

| — | övriga bidrag: 4,4 (1,2) (2,9 %) |
| --- | --- |

—

övriga bidrag: 4,4 (1,2) (2,9 %)

Personalstyrka den 31 december 2012

634 (574) tillfälligt anställda i tjänsteförteckningen,

varav tillsatta: 612 (573).

Övrig personal: 74,6 (68); kontraktsanställda, 63,3 (57); utstationerade nationella experter: 11,3 (11);

särskilda rådgivare: 0 (0).

Tillfälligt anställda totalt: 613 (1) (574).

Tillsatta bidragsfinansierade tjänster: 216 (2) (223).

Tillsatta avgiftsfinansierade tjänster: 396 (2) (350).

Produkter och tjänster 2012 (2011)

Yttranden

Sex yttranden, däribland en anpassning av kommissionens förordning (EG) nr 2042/2003 till förordning (EG) nr 216/2008.

Beslut om att anta säkerhetsbestämmelser

Tjugotvå ändringar av certifieringsspecifikationer (åtta) samt godtagbara sätt att uppfylla kraven och vägledande material (tretton).

Ytterligare resultat 2012 (som kommer att leda till säkerhetsbestämmelser de kommande åren)

Trettiotvå direktiv (ToR), tjugotre meddelanden om föreslagen ändring (NPA), nitton dokument med svar på kommentarer (CRD).

Internationellt samarbete

Arton samarbetsavtal.

Tre genomförandeförfaranden till samarbetsavtalen.

Tretton rekommendationer till skrivelser från International Civil Aviation Organization (ICAO).

BASA (bilaterala avtalet om luftfartsäkerhet)

Stöd till genomförandet av bilaterala avtal mellan EU och USA om luftfartssäkerhet (BASA), däribland förberedelse av två möten i bilaterala tillsynsstyrelsen, två möten i tillsynsstyrelsen för certifiering samt två möten i gemensamma samordningsstyrelsen för underhåll och ett möte om flygstandarder med luftfartsmyndigheten i USA (Federal Aviation Administration, FAA).

Start av utvecklingen av tre nya bilagor inom bilaterala avtal mellan EU och USA om luftfartssäkerhet (licensiering av flygbesättningar, utbildningshjälpmedel för flygsimulering och organisationer för utbildning av piloter).

Stöd vid förhandlingarna mellan EU och Ukraina om avtalet om det gemensamma europeiska luftrummet.

Stöd till förberedelse av en gemensam kommitté med Transport Canada Civil Aviation (TCCA), en gemensam underkommitté för certifiering med TCCA och en gemensam underkommitté för underhåll med TCAA.

Certifieringsbeslut per den 31 december 2012

Typcertifikat/begränsade typcertifikat: 10 (3)

Kompletterande typcertifikat (STC): 752

Luftvärdighetsdirektiv (AD): 319

Alternativa metoder för att uppfylla kraven (AMOC): 65

ETSO-tillstånd (European Technical Standard Order) (ETSOA): 264

Större ändringar/större reparationer/nya derivater: 952

Mindre ändringar/mindre reparationer: 814

Flyghandböcker (AFM): 360

Godkännande av flygvillkor (PTF): 498

Utbildningshjälpmedel för flygsimulering (FSTD): 237

Godkännande av konstruktionsorganisationer (AP och alternativa förfaranden för DOA(AP-DOA)): 495

Godkännande av underhållsorganisationer (bilaterala) (4): 1 505

Godkännande av underhållsorganisationer (utländska) (4): 299

Godkännande av organisationer för utbildning i underhåll (4): 46

Godkännande av tillverkning (4): 24

Standardiseringsinspektioner (antal inspektioner per typ) per den 31 december 2012

På området för fortsatt luftvärdighet (AIR): 26

På området för drift (OPS): 27

På området för licensiering av flygbesättningar (FCL): 19

På området för licensiering av flygbesättningar (MED): 14

På området för utbildningshjälpmedel för flygsimulering (FSTD): 9

På området för flygledningstjänster/flygtrafiktjänster(ANS): 10

Källa: Uppgifter från byrån.

---

(1)  Två piloter som arbetar deltid delar på en tjänst.

(2)  Uppdelningen av tillsatta tjänster mellan avgiftsfinansierade och bidragsfinansierade tjänster kan komma att ändras vid en eventuell översyn av fördelningsnycklarna för kostnadsredovisningen per den 31 december 2012.

(3)  Endast de typcertifikat/begränsade typcertifikat räknas som utfärdades för en ny typ av utformning. De typcertifikat som utfärdades som en följd av tidigare bestämmelser, överföring eller administrativt återutfärdande ingår inte.

(4)  Verksamheten för godkännande av organisationer är indelad i en huvudövervakningsverksamhet för redan godkända organisationer (som förnyas vartannat/vart tredje år) och en verksamhet för nya godkännanden. Uppgifterna gäller det totala antalet godkännanden per den 31 december 2012.

Källa: Uppgifter från byrån.

---

BYRÅNS SVAR

| 11. | Förhandskontroller görs enligt artikel 39 i myndighetens budgetförordning och godkänns i vårt finansiella system för resursplanering (SAP). Myndigheten uppfyller helt den s.k. fyra-ögon-principen. Finansieringskontrollanterna använder sig av checklistorna som vägledning och hjälp vid förhandskontrollerna, men eftersom det görs så många transaktioner (30 000 om året) fylls checklistorna inte i fysiskt och bifogas inte varje finansiell transaktion. |
| --- | --- |

11.

Förhandskontroller görs enligt artikel 39 i myndighetens budgetförordning och godkänns i vårt finansiella system för resursplanering (SAP). Myndigheten uppfyller helt den s.k. fyra-ögon-principen. Finansieringskontrollanterna använder sig av checklistorna som vägledning och hjälp vid förhandskontrollerna, men eftersom det görs så många transaktioner (30 000 om året) fylls checklistorna inte i fysiskt och bifogas inte varje finansiell transaktion.

| 12. | För 2013 har myndigheten upprättat en riskbaserad årsplan som godkänts av verkställande direktören. Årsplanen för 2013 omfattar förfaranden för offentlig upphandling. |
| --- | --- |

12.

För 2013 har myndigheten upprättat en riskbaserad årsplan som godkänts av verkställande direktören. Årsplanen för 2013 omfattar förfaranden för offentlig upphandling.

| 13. | På grund av hur vår verksamhet är beskaffad och tidpunkten för fullgörandet av kontrakten måste de rättsliga förpliktelser som ingås ofta sträcka sig utanför kalender-/budgetåret för att verksamheten ska vara effektiv. Det handlar bland annat om forskningsprojekt, studier om att utarbeta bestämmelser och tillhörande översättningar.
  Stora ansträngningar har dock gjorts för att uppmana ansvariga utanordnare att göra åtaganden tidigare. Detta märks redan på förbättringen av överföringsgraden i avdelning III, som har minskat markant jämfört med föregående år från 59 procent under 2011 till 46 procent under 2012. |
| --- | --- |

13.

På grund av hur vår verksamhet är beskaffad och tidpunkten för fullgörandet av kontrakten måste de rättsliga förpliktelser som ingås ofta sträcka sig utanför kalender-/budgetåret för att verksamheten ska vara effektiv. Det handlar bland annat om forskningsprojekt, studier om att utarbeta bestämmelser och tillhörande översättningar.

Stora ansträngningar har dock gjorts för att uppmana ansvariga utanordnare att göra åtaganden tidigare. Detta märks redan på förbättringen av överföringsgraden i avdelning III, som har minskat markant jämfört med föregående år från 59 procent under 2011 till 46 procent under 2012.

| 14. | Den sökande valdes ut enligt myndighetens rekryteringsförfarande, som innebär att hänsyn tas både till yrkesutbildning och, om högskoleexamen saknas, till större yrkeserfarenhet som motsvarar denna. På så sätt säkerställs högsta standard när det gäller förmåga, effektivitet och integritet samt största möjliga geografiska spridning bland medborgare i unionens medlemsstater. |
| --- | --- |

14.

Den sökande valdes ut enligt myndighetens rekryteringsförfarande, som innebär att hänsyn tas både till yrkesutbildning och, om högskoleexamen saknas, till större yrkeserfarenhet som motsvarar denna. På så sätt säkerställs högsta standard när det gäller förmåga, effektivitet och integritet samt största möjliga geografiska spridning bland medborgare i unionens medlemsstater.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/73 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/73

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska stödkontoret för asylfrågor för budgetåret 2012 med stödkontorets svar

2013/C 365/11

INLEDNING

| 1. | Europeiska stödkontoret för asylfrågor (nedan kallat stödkontoret) ligger i Valletta och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 439/2010 (1). Stödkontorets uppgift är att bidra till utvecklingen av det gemensamma europeiska asylsystemet. Stödkontoret inrättades för att det praktiska samarbetet i asylfrågor skulle stärkas och för att medlemsstaterna skulle få hjälp att uppfylla sina europeiska och internationella skyldigheter att ge skydd till människor som är i behov av det. Stödkontoret fungerar som kompetenscentrum för asylfrågor. Det ger också stöd till medlemsstater där asyl- och mottagningssystemen är utsatta för särskilt tryck. |
| --- | --- |

1.

Europeiska stödkontoret för asylfrågor (nedan kallat stödkontoret) ligger i Valletta och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 439/2010 (1). Stödkontorets uppgift är att bidra till utvecklingen av det gemensamma europeiska asylsystemet. Stödkontoret inrättades för att det praktiska samarbetet i asylfrågor skulle stärkas och för att medlemsstaterna skulle få hjälp att uppfylla sina europeiska och internationella skyldigheter att ge skydd till människor som är i behov av det. Stödkontoret fungerar som kompetenscentrum för asylfrågor. Det ger också stöd till medlemsstater där asyl- och mottagningssystemen är utsatta för särskilt tryck.

| 2. | Kommissionen beviljade stödkontoret ekonomiskt självbestämmande den 20 september 2012. Därmed löper den granskade perioden för budgetåret 2012 från den 20 september 2012 till den 31 december 2012. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen beviljade stödkontoret ekonomiskt självbestämmande den 20 september 2012. Därmed löper den granskade perioden för budgetåret 2012 från den 20 september 2012 till den 31 december 2012.

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 3. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i stödkontorets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

3.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i stödkontorets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 4. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | stödkontorets årsredovisning, som består av räkenskaperna (2) och rapporterna om budgetgenomförandet (3) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

4.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

stödkontorets årsredovisning, som består av räkenskaperna (2) och rapporterna om budgetgenomförandet (3) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 5. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (4) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för stödkontoret som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta:






  a) | I ledningens ansvar för stödkontorets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (5) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner stödkontorets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av stödkontorets finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

5.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (4) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för stödkontoret som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta:

a)

I ledningens ansvar för stödkontorets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (5) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner stödkontorets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av stödkontorets finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 6. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (6) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida stödkontorets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (6) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida stödkontorets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 7. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

7.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 8. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 9. | Revisionsrätten anser att stödkontorets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av stödkontorets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i stödkontorets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att stödkontorets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av stödkontorets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i stödkontorets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 10. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 11. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden och bör beaktas mot bakgrund av att arbetet med att inrätta och fastställa förfaranden för det nya stödkontoret fortfarande pågår. |
| --- | --- |

11.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden och bör beaktas mot bakgrund av att arbetet med att inrätta och fastställa förfaranden för det nya stödkontoret fortfarande pågår.

KOMMENTAR OM RÄKENSKAPERNAS TILLFÖRLITLIGHET

| 12. | Stödkontorets redovisningssystem har ännu inte godkänts av räkenskapsföraren. |
| --- | --- |

12.

Stödkontorets redovisningssystem har ännu inte godkänts av räkenskapsföraren.

KOMMENTARER OM TRANSAKTIONERNAS LAGLIGHET OCH KORREKTHET

| 13. | En överföring av 0,2 miljoner euro omfattades inte av ett rättsligt åtagande (kontrakt) och var därför oriktig. |
| --- | --- |

13.

En överföring av 0,2 miljoner euro omfattades inte av ett rättsligt åtagande (kontrakt) och var därför oriktig.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 14. | Man har inte gjort någon fysisk inventering för att se till att all utrustning som köpts in till stödkontoret finns med i registret. |
| --- | --- |

14.

Man har inte gjort någon fysisk inventering för att se till att all utrustning som köpts in till stödkontoret finns med i registret.

| 15. | 50 betalningar, som motsvarar cirka 20 % av det totala beloppet för betalningar, gjordes efter de tidsfrister som fastställs i budgetförordningen. |
| --- | --- |

15.

50 betalningar, som motsvarar cirka 20 % av det totala beloppet för betalningar, gjordes efter de tidsfrister som fastställs i budgetförordningen.

| 16. | Tio av de 16 normerna för intern kontroll (7) har ännu inte införts fullt ut. |
| --- | --- |

16.

Tio av de 16 normerna för intern kontroll (7) har ännu inte införts fullt ut.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 17. | Budgetbehoven för 2012 uppskattades alldeles för högt: man ingick åtaganden för endast 4,8 miljoner euro av de 7 miljoner som överfördes i samband med att stödkontoret fick ekonomiskt självbestämmande. |
| --- | --- |

17.

Budgetbehoven för 2012 uppskattades alldeles för högt: man ingick åtaganden för endast 4,8 miljoner euro av de 7 miljoner som överfördes i samband med att stödkontoret fick ekonomiskt självbestämmande.

| 18. | Ingångna åtaganden på 3,2 miljoner euro fördes över, vilket motsvarar 65,13 % av de totala ingånga åtagandena under perioden av ekonomiskt självbestämmande (8). Överföringarna avser avdelning I (personalutgifter) när det gäller 0,3 miljoner euro, avdelning II (övriga administrativa utgifter) när det gäller 1,4 miljoner euro och avdelning III (driftsutgifter) när det gäller 1,5 miljoner euro. De gäller främst fakturor som inte hade tagits emot och/eller betalats vid årets slut och utestående ersättningar av kostnader för experter. Vidare gäller omkring 0,8 miljoner euro inredningsarbete som utförts i stödkontorets lokaler 2012, för vilket betalningarna kommer att göras efter det slutliga godkännandet (9). En sådan hög andel överföringar strider dock mot principen om budgetens ettårighet. |
| --- | --- |

18.

Ingångna åtaganden på 3,2 miljoner euro fördes över, vilket motsvarar 65,13 % av de totala ingånga åtagandena under perioden av ekonomiskt självbestämmande (8). Överföringarna avser avdelning I (personalutgifter) när det gäller 0,3 miljoner euro, avdelning II (övriga administrativa utgifter) när det gäller 1,4 miljoner euro och avdelning III (driftsutgifter) när det gäller 1,5 miljoner euro. De gäller främst fakturor som inte hade tagits emot och/eller betalats vid årets slut och utestående ersättningar av kostnader för experter. Vidare gäller omkring 0,8 miljoner euro inredningsarbete som utförts i stödkontorets lokaler 2012, för vilket betalningarna kommer att göras efter det slutliga godkännandet (9). En sådan hög andel överföringar strider dock mot principen om budgetens ettårighet.

| 19. | Beloppen på flera budgetåtaganden räckte inte för att täcka motsvarande varor och tjänster som tillhandahållits. Det uppskattade beloppet för de tillhandahållna varorna och tjänsterna var 0,2 miljoner euro, vilket ledde till en motsvarande övervärdering i sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet. |
| --- | --- |

19.

Beloppen på flera budgetåtaganden räckte inte för att täcka motsvarande varor och tjänster som tillhandahållits. Det uppskattade beloppet för de tillhandahållna varorna och tjänsterna var 0,2 miljoner euro, vilket ledde till en motsvarande övervärdering i sammanställningen över resultatet av budgetgenomförandet.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 20. | Stödkontoret samordnar utplaceringen av medlemsstaternas experter som ska stödja andra medlemsstater i kris (krisåtgärder) och ersätter kostnaderna för experternas tjänsteresor med ett schablonbelopp. De totala kostnaderna för tjänsteresor uppgick till ungefär 417 000 euro (24 % av de totala betalningarna). Schablonersättningar för kostnader gavs även till externa deltagare som var med på möten som hölls i stödkontorets lokaler. Möteskostnaderna är utspridda på olika budgetposter och det totala beloppet är okänt. Tillämpningen av schablonbelopp minskar visserligen den administrativa bördan men beloppen kan bli högre än de faktiska kostnaderna. |
| --- | --- |

20.

Stödkontoret samordnar utplaceringen av medlemsstaternas experter som ska stödja andra medlemsstater i kris (krisåtgärder) och ersätter kostnaderna för experternas tjänsteresor med ett schablonbelopp. De totala kostnaderna för tjänsteresor uppgick till ungefär 417 000 euro (24 % av de totala betalningarna). Schablonersättningar för kostnader gavs även till externa deltagare som var med på möten som hölls i stödkontorets lokaler. Möteskostnaderna är utspridda på olika budgetposter och det totala beloppet är okänt. Tillämpningen av schablonbelopp minskar visserligen den administrativa bördan men beloppen kan bli högre än de faktiska kostnaderna.

| 21. | Den maltesiska regeringen erbjöd stödkontoret en byggnad (10) och i hyresavtalet med den maltesiska transportmyndigheten anges att lokalerna håller på att iordningställas i färdigt skick med grundläggande tjänster. För att byggnaden skulle kunna tas i bruk krävdes dock att den anpassades (11) till en uppskattad kostnad av 4,3 miljoner euro, varav kommissionen skulle stå för 3,8 miljoner euro. Vid utgången av 2012 hade merparten av arbetet avslutats och förskottsbetalningar på omkring 3 miljoner euro hade gjorts till den maltesiska regeringen. Stödkontoret kommer dessutom att betala omkring 3,7 miljoner euro i hyra under en nioårsperiod. |
| --- | --- |

21.

Den maltesiska regeringen erbjöd stödkontoret en byggnad (10) och i hyresavtalet med den maltesiska transportmyndigheten anges att lokalerna håller på att iordningställas i färdigt skick med grundläggande tjänster. För att byggnaden skulle kunna tas i bruk krävdes dock att den anpassades (11) till en uppskattad kostnad av 4,3 miljoner euro, varav kommissionen skulle stå för 3,8 miljoner euro. Vid utgången av 2012 hade merparten av arbetet avslutats och förskottsbetalningar på omkring 3 miljoner euro hade gjorts till den maltesiska regeringen. Stödkontoret kommer dessutom att betala omkring 3,7 miljoner euro i hyra under en nioårsperiod.

| 22. | Kommissionen informerade Europaparlamentet och rådet om arrangemangen för stödkontorets lokaler och det faktum att byggnaden krävde viss anpassning som skulle finansieras av den maltesiska regeringen och kommissionen. Även om budgetmyndigheterna kände till projektet finns det inga bevis på att de var medvetna om de förväntade kostnaderna och EU:s andel av dem. |
| --- | --- |

22.

Kommissionen informerade Europaparlamentet och rådet om arrangemangen för stödkontorets lokaler och det faktum att byggnaden krävde viss anpassning som skulle finansieras av den maltesiska regeringen och kommissionen. Även om budgetmyndigheterna kände till projektet finns det inga bevis på att de var medvetna om de förväntade kostnaderna och EU:s andel av dem.

| 23. | Insynen i rekryteringsförfarandena kan förbättras: det fanns inga bevis på att stödkontoret hade fastställt viktningarna och tröskelvärdena för att en sökande skulle bli kallad till intervju och bli uppförd på reservlistan eller gjort frågorna till intervjuer och skriftliga prov innan det gick igenom ansökningarna. |
| --- | --- |

23.

Insynen i rekryteringsförfarandena kan förbättras: det fanns inga bevis på att stödkontoret hade fastställt viktningarna och tröskelvärdena för att en sökande skulle bli kallad till intervju och bli uppförd på reservlistan eller gjort frågorna till intervjuer och skriftliga prov innan det gick igenom ansökningarna.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 15 juli 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 132, 29.5.2010, s. 11.

1

(2)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

2

(3)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

3

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

4

(5)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

5

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(6)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

6

(7)  Norm för intern kontroll nr 3, 4, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 13 och 14.

7

(8)  40,32 % när man beaktar hela kalenderåret för 2012.

8

(9)  Det slutliga godkännandet pågick i maj 2013.

9

(10)  Beskrivs i anbudet som toppmodern.

10

(11)  Enligt bidragsöverenskommelsen mellan kommissionen och den maltesiska regeringen inbegriper detta en ändrad struktur på kontorsutrymmet, dubbla fönsterglas, it- och säkerhetsinfrastruktur, iordningställande av ett konferensrum osv.

11

---

BILAGA

Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Valletta Harbour, Malta)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 3 i EU-fördraget och artiklarna 67, 78 och 80 i EUF-fördraget) | Unionen ska erbjuda sina medborgare ett område med frihet, säkerhet och rättvisa utan inre gränser, där den fria rörligheten för personer garanteras samtidigt som lämpliga åtgärder vidtas avseende kontroller vid yttre gränser, asyl, invandring samt förebyggande och bekämpande av brottslighet.
  Unionen ska utforma en gemensam politik avseende asyl, subsidiärt skydd och tillfälligt skydd i syfte att erbjuda en lämplig status till alla tredjelandsmedborgare som har behov av internationellt skydd och att säkerställa principen om "non-refoulement". Denna politik ska överensstämma med Genèvekonventionen av den 28 juli 1951, med protokollet av den 31 januari 1967 om flyktingars rättsliga ställning och med andra tillämpliga fördrag.
  I det syftet ska [beslut fattas] om åtgärder om ett gemensamt europeiskt asylsystem som omfattar en enhetlig asylstatus för medborgare i tredjeland som skall gälla i hela unionen, en enhetlig status för subsidiärt skydd för de tredjelandsmedborgare som, utan att beviljas europeisk asyl, har behov av internationellt skydd, ett gemensamt system, i händelse av en massiv tillströmning, för tillfälligt skydd för fördrivna personer, gemensamma förfaranden för att bevilja och återkalla enhetlig asylstatus eller subsidiärt skydd, kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om asyl eller subsidiärt skydd, normer för mottagande av personer som söker asyl eller subsidiärt skydd, partnerskap och samarbete med tredjeländer för att hantera flöden av personer som söker asyl eller subsidiärt eller tillfälligt skydd.
  Om en eller flera medlemsstater försätts i en nödsituation med plötslig tillströmning av medborgare från tredjeländer, får [det beslutas] om provisoriska åtgärder till förmån för den eller de medlemsstater som berörs.
  Unionspolitiken och dess genomförande ska styras av principen om solidaritet och rättvis ansvarsfördelning, även i finansiellt avseende, mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |
| Stödkontorets behörighet


  (Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 439/2010 om inrättande av ett europeiskt stödkontor för asylfrågor) | Mål

  Stödkontoret ska bidra till att inrätta ett gemensamt europeiskt asylsystem. Stödkontorets uppdrag är att underlätta, samordna och stärka det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna i asylfrågor ur en mängd olika perspektiv, till exempel ge praktiskt och operativt stöd till medlemsstater, ge operativt stöd till medlemsstater där asyl- och mottagningssystemen är utsatta för särskilt tryck, bland annat samordningen av asylstödgrupper som består av nationella asylexperter, tillhandahålla vetenskapligt och tekniskt stöd för unionens politik och lagstiftning på samtliga områden som direkt eller indirekt påverkar asylhanteringen.

  Uppgifter







  — | Permanent stöd: stödja och främja en gemensam kvalitet på asylprocessen genom gemensam utbildning, ett gemensamt asylcurriculum, gemensam kvalitet och gemensam information om ursprungsländerna. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 3 i EU-fördraget och artiklarna 67, 78 och 80 i EUF-fördraget)

Unionen ska erbjuda sina medborgare ett område med frihet, säkerhet och rättvisa utan inre gränser, där den fria rörligheten för personer garanteras samtidigt som lämpliga åtgärder vidtas avseende kontroller vid yttre gränser, asyl, invandring samt förebyggande och bekämpande av brottslighet.

Unionen ska utforma en gemensam politik avseende asyl, subsidiärt skydd och tillfälligt skydd i syfte att erbjuda en lämplig status till alla tredjelandsmedborgare som har behov av internationellt skydd och att säkerställa principen om "non-refoulement". Denna politik ska överensstämma med Genèvekonventionen av den 28 juli 1951, med protokollet av den 31 januari 1967 om flyktingars rättsliga ställning och med andra tillämpliga fördrag.

I det syftet ska [beslut fattas] om åtgärder om ett gemensamt europeiskt asylsystem som omfattar en enhetlig asylstatus för medborgare i tredjeland som skall gälla i hela unionen, en enhetlig status för subsidiärt skydd för de tredjelandsmedborgare som, utan att beviljas europeisk asyl, har behov av internationellt skydd, ett gemensamt system, i händelse av en massiv tillströmning, för tillfälligt skydd för fördrivna personer, gemensamma förfaranden för att bevilja och återkalla enhetlig asylstatus eller subsidiärt skydd, kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om asyl eller subsidiärt skydd, normer för mottagande av personer som söker asyl eller subsidiärt skydd, partnerskap och samarbete med tredjeländer för att hantera flöden av personer som söker asyl eller subsidiärt eller tillfälligt skydd.

Om en eller flera medlemsstater försätts i en nödsituation med plötslig tillströmning av medborgare från tredjeländer, får [det beslutas] om provisoriska åtgärder till förmån för den eller de medlemsstater som berörs.

Unionspolitiken och dess genomförande ska styras av principen om solidaritet och rättvis ansvarsfördelning, även i finansiellt avseende, mellan medlemsstaterna.

Stödkontorets behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 439/2010 om inrättande av ett europeiskt stödkontor för asylfrågor)

Mål

Stödkontoret ska bidra till att inrätta ett gemensamt europeiskt asylsystem. Stödkontorets uppdrag är att underlätta, samordna och stärka det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna i asylfrågor ur en mängd olika perspektiv, till exempel ge praktiskt och operativt stöd till medlemsstater, ge operativt stöd till medlemsstater där asyl- och mottagningssystemen är utsatta för särskilt tryck, bland annat samordningen av asylstödgrupper som består av nationella asylexperter, tillhandahålla vetenskapligt och tekniskt stöd för unionens politik och lagstiftning på samtliga områden som direkt eller indirekt påverkar asylhanteringen.

Uppgifter

—

Permanent stöd: stödja och främja en gemensam kvalitet på asylprocessen genom gemensam utbildning, ett gemensamt asylcurriculum, gemensam kvalitet och gemensam information om ursprungsländerna.

| — | Särskilt stöd: skräddarsytt stöd, kapacitetsuppbyggnad, omplacering, särskilt stöd och särskilda kvalitetskontrollprocesser. |
| --- | --- |

—

Särskilt stöd: skräddarsytt stöd, kapacitetsuppbyggnad, omplacering, särskilt stöd och särskilda kvalitetskontrollprocesser.

| — | Krisstöd: visa solidaritet med medlemsstater som är utsatta för särskilt tryck och ge tillfälligt stöd och bistånd för att reparera eller återuppbygga asylsystemet. |
| --- | --- |

—

Krisstöd: visa solidaritet med medlemsstater som är utsatta för särskilt tryck och ge tillfälligt stöd och bistånd för att reparera eller återuppbygga asylsystemet.

| — | Informations- och analysstöd: utbyte och sammanslagning av information och uppgifter, analyser och bedömningar: inte bara jämförelse och utbyte av information utan även gemensamma trendanalyser och gemensamma bedömningar. |
| --- | --- |

—

Informations- och analysstöd: utbyte och sammanslagning av information och uppgifter, analyser och bedömningar: inte bara jämförelse och utbyte av information utan även gemensamma trendanalyser och gemensamma bedömningar.

| — | Stöd till tredjeland: stöd till den externa dimensionen, stöd till partnerskap med tredjeländer för att nå en gemensam lösning, till exempel kapacitetsuppbyggnad och regionala skyddsprogram, och samordning av medlemsstaternas åtgärder avseende vidarebosättning. |
| --- | --- |

—

Stöd till tredjeland: stöd till den externa dimensionen, stöd till partnerskap med tredjeländer för att nå en gemensam lösning, till exempel kapacitetsuppbyggnad och regionala skyddsprogram, och samordning av medlemsstaternas åtgärder avseende vidarebosättning.

Organisation

Styrelse

Sammansättning

Stödkontorets styrelse ska bestå av en ledamot från varje medlemsstat förutom Danmark, två ledamöter från Europeiska kommissionen och en företrädare för FN:s flyktingkommissariat som ska vara utan rösträtt. Alla ledamöter ska utses på grundval av sin erfarenhet, sitt yrkesmässiga ansvar och sin höga kompetens i asylfrågor.

Danmark bjuds in att delta i alla styrelsemöten och andra relevanta möten som observatör.

Kroatien bjuds också in att delta i alla styrelsemöten och andra relevanta möten som observatör till dess att landet blir fullvärdig medlem av stödkontoret efter ikraftträdandet av anslutningsfördraget mellan EU och Kroatien den 9 december 2011.

Uppgifter

Styrelsens nyckelfunktioner i dess egenskap av styrande och planerande organ för stödkontoret beskrivs i artikel 29 i förordningen om stödkontoret och i dem ingår att utse verkställande direktör och anta stödkontorets arbetsprogram och årliga rapporter och stödkontorets allmänna budget. Den har det övergripande ansvaret för att se till att stödkontoret utför sina uppgifter på ett ändamålsenligt sätt.

Verkställande direktör

Den verkställande direktören, som ska vara oavhängig vid fullgörandet av sina uppgifter, är stödkontorets legala ställföreträdare och ansvarar bland annat för stödkontorets administrativa ledning och för att genomföra arbetsprogrammet och verkställa styrelsens beslut. Stödkontorets verkställande direktör, Robert K. Visser, tillträdde den 1 februari 2011. Hans mandatperiod är fem år och kan förlängas en gång med tre år.

Arbetsgrupper

Enligt artikel 32 i förordningen om stödkontoret får stödkontoret inrätta arbetsgrupper bestående av experter.

Rådgivande forum

År 2011 – det första verksamhetsåret – inrättade stödkontoret ett rådgivande forum i enlighet med artikel 51 i förordningen om stödkontoret. Det rådgivande forumet hjälper stödkontoret att se till att det finns ett nära samarbete med relevanta organisationer i det civila samhället och relevanta behöriga organ. Det rådgivande forumet är en mekanism för informationsutbyte och sammanställning av kunskap mellan stödkontoret och organisationer i det civila samhället och relevanta organ som arbetar med asylpolitik. I enlighet med förordningen om stödkontoret ska det rådgivande forumet sammanträda i plenum minst en gång om året. Stödkontoret har också en årlig samrådskalender för att samordna samrådsmetoder och samrådsverksamhet, dvs. expertmöten, workshoppar, seminarier och samråd online.

Intern revision

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till stödkontorets förfogande 2012

Slutlig budget

10 miljoner euro (stödkontoret beviljades ekonomiskt självbestämmande den 20 september 2012; innan dess genomfördes budgeten av kommissionen).

Personalstyrka den 31 december 2012

Godkända tjänster (tillfälligt anställda): 38, varav tillsatta: 38

Övriga tjänster (kontraktsanställda och nationella experter): 23, varav tillsatta: 20

Tjänster totalt: 61,

varav tillsatta: 58, varav anställda

| — | med uppgifter inom verksamheten: 30 |
| --- | --- |

—

med uppgifter inom verksamheten: 30

| — | med administrativa uppgifter och stöduppgifter: 28 |
| --- | --- |

—

med administrativa uppgifter och stöduppgifter: 28

Produkter och tjänster 2012

Stödkontorets verksamheter kan delas in i fem prioriterade områden: permanent stöd, särskilt stöd, krisstöd, informations- och analysstöd och stöd till tredjeland.

Permanent stöd: stödkontoret anordnade 15 kurser för utbildare, uppdaterade 10 utbildningsmoduler, antog en utbildningsstrategi och andordnade ett årligt didaktiskt seminarium. Stödkontoret tog också fram en metod för kvalitetsbedömning, anordnade 16 möten om information om ursprungsländer med arbetsgrupper och expertgruppen, offentliggjorde två rapporter om information om ursprungslandet Afghanistan, ordnade tre workshoppar för praktiskt samarbete och fyra expertmöten om ensamkommande barn.

Särskilt stöd: Stödkontoret lanserade särskilt stöd till Sverige och presenterade sin utvärderingsrapport om omplaceringsprojekt för kommissionen, rådet och Europaparlamentet.

Krisstöd: Stödkontoret gav krisstöd till Grekland under ett helt år och till Luxemburg i februari 2012.

Informations- och analysstöd: Stödkontoret offentliggjorde sin årliga rapport om asylläget i EU 2011. Stödkontoret presenterade också en analys av tidig varning och en trendprognos om asylsituationen i EU för rådet och andra parter.

Stöd till tredjeland: Stödkontoret anordnade en konferens om vidarebosättning.

När det gäller stödkontorets organisation fick det ekonomiskt självbestämmande, höll fyra styrelsemöten, flyttade till nya lokaler, undertecknade ett arbetsavtal med Frontex, hade sitt andra möte i det rådgivande forumet och konsulterade det civila samhället i olika ämnen, bland annat den årliga rapporten.

Källa: Uppgifter från stödkontoret.

---

STÖDKONTORETS SVAR

| 12. | En rapport om valideringen av stödkontorets redovisningssystem utarbetades i maj 2013. Den slutliga rapporten undertecknades den 29 maj samma år. |
| --- | --- |

12.

En rapport om valideringen av stödkontorets redovisningssystem utarbetades i maj 2013. Den slutliga rapporten undertecknades den 29 maj samma år.

| 13. | Under kontorets startfas och innan vi fick ekonomiskt självbestämmande infördes flera preliminära åtaganden för att täcka olika slags utgifter. Före det ekonomiska självbestämmandet beslutades det att åtagandena inte skulle dras tillbaka. I slutet av år 2012 beslutade vi att åtagandena skulle överföras till 2013 för att säkerställa att (eventuella utestående) tillhörande betalningskrav omfattades av ett budgetåtagande. Just nu övervakar vi användningen av budgetanslagen kontinuerligt för att säkerställa en korrekt överföring till 2014. |
| --- | --- |

13.

Under kontorets startfas och innan vi fick ekonomiskt självbestämmande infördes flera preliminära åtaganden för att täcka olika slags utgifter. Före det ekonomiska självbestämmandet beslutades det att åtagandena inte skulle dras tillbaka. I slutet av år 2012 beslutade vi att åtagandena skulle överföras till 2013 för att säkerställa att (eventuella utestående) tillhörande betalningskrav omfattades av ett budgetåtagande. Just nu övervakar vi användningen av budgetanslagen kontinuerligt för att säkerställa en korrekt överföring till 2014.

| 14. | En fysisk inventering kommer att göras under tredje kvartalet 2013. |
| --- | --- |

14.

En fysisk inventering kommer att göras under tredje kvartalet 2013.

| 15. | Eftersläpningen berodde på dataöverföringen i det periodiserade redovisningssystemet (ABAC) och överföringen av fysiska filer med anledning av det ekonomiska självbestämmandet. Vi räknar med att betalningsförseningarna kommer att minska markant till sommaren 2013. |
| --- | --- |

15.

Eftersläpningen berodde på dataöverföringen i det periodiserade redovisningssystemet (ABAC) och överföringen av fysiska filer med anledning av det ekonomiska självbestämmandet. Vi räknar med att betalningsförseningarna kommer att minska markant till sommaren 2013.

| 16. | Efter självutvärderingen i april 2013 har vi snart infört normerna fullt ut och vi kommer att avsluta processen i slutet av 2013. |
| --- | --- |

16.

Efter självutvärderingen i april 2013 har vi snart infört normerna fullt ut och vi kommer att avsluta processen i slutet av 2013.

| 17. | Att budgetbehoven för 2012 uppskattades ovanligt högt berodde på det ekonomiska självbestämmandet och vi hade bara två och en halv månad på oss att ingå åtaganden för de 4,8 miljoner euro som nämns. |
| --- | --- |

17.

Att budgetbehoven för 2012 uppskattades ovanligt högt berodde på det ekonomiska självbestämmandet och vi hade bara två och en halv månad på oss att ingå åtaganden för de 4,8 miljoner euro som nämns.

| 18. | Andelen överföringar var anmärkningsvärt hög, men det berodde till största delen på det sena datumet för ekonomiskt självbestämmande i slutet av september 2012 och på flytten till nya fasta lokaler som också ägde rum i september samma år. |
| --- | --- |

18.

Andelen överföringar var anmärkningsvärt hög, men det berodde till största delen på det sena datumet för ekonomiskt självbestämmande i slutet av september 2012 och på flytten till nya fasta lokaler som också ägde rum i september samma år.

| 19. | Att beloppet inte räckte för att täcka de rättsliga skyldigheterna i samband med de tillhandahållna varorna och tjänsterna berodde på särskilda omständigheter under 2012 (det ekonomiska självbestämmandet). Vi har redan infört effektiva planerings-, övervaknings- och rapporteringssystem för budgetåtaganden för att se till att åtagandena räcker för att täcka de rättsliga skyldigheterna helt. |
| --- | --- |

19.

Att beloppet inte räckte för att täcka de rättsliga skyldigheterna i samband med de tillhandahållna varorna och tjänsterna berodde på särskilda omständigheter under 2012 (det ekonomiska självbestämmandet). Vi har redan infört effektiva planerings-, övervaknings- och rapporteringssystem för budgetåtaganden för att se till att åtagandena räcker för att täcka de rättsliga skyldigheterna helt.

| 20. | Ramen för ersättning av experters resekostnader på grundval av schablonbelopp utarbetades 2011 med tekniskt stöd av GD Inrikes frågor och lades sedan fram för vår styrelse som antog den. I systemet med schablonbelopp har hänsyn tagits till den flexibilitet som gör att vi med kort varsel och därmed dyra flygbiljetter kan placera ut experter, däribland till områden långt borta, till exempel gränsområden. Detta system kommer att ses över regelbundet så att sund ekonomisk förvaltning garanteras. |
| --- | --- |

20.

Ramen för ersättning av experters resekostnader på grundval av schablonbelopp utarbetades 2011 med tekniskt stöd av GD Inrikes frågor och lades sedan fram för vår styrelse som antog den. I systemet med schablonbelopp har hänsyn tagits till den flexibilitet som gör att vi med kort varsel och därmed dyra flygbiljetter kan placera ut experter, däribland till områden långt borta, till exempel gränsområden. Detta system kommer att ses över regelbundet så att sund ekonomisk förvaltning garanteras.

| 21. | Europeiska kommissionen beviljade ett faktiskt stöd till det maltesiska justitie- och inrikesministeriet i enlighet med det årliga finansieringsbeslut som GD Rättvisa, frihet och säkerhet/GD Inrikes frågor fattat (finansieringsbeslutet för 2010 om upphandling och bidrag för gemenskapsorgan som nämns i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 inom området för rättvisa, frihet och säkerhet för 2010). Syftet var att utföra nödvändig montering och installation av säkerhetsutrustning i kontorets byggnad som den maltesiska regeringen upplåtit. |
| --- | --- |

21.

Europeiska kommissionen beviljade ett faktiskt stöd till det maltesiska justitie- och inrikesministeriet i enlighet med det årliga finansieringsbeslut som GD Rättvisa, frihet och säkerhet/GD Inrikes frågor fattat (finansieringsbeslutet för 2010 om upphandling och bidrag för gemenskapsorgan som nämns i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 inom området för rättvisa, frihet och säkerhet för 2010). Syftet var att utföra nödvändig montering och installation av säkerhetsutrustning i kontorets byggnad som den maltesiska regeringen upplåtit.

| 22. | Budgetvillkoren för detta projekt har tagits upp i den budget som vi godkänt. Specifikationerna och beräkningarna för projektet ingick i bidragsavtalet. En särskild diskussion om hyresavtalet och projektet hölls i Europaparlamentets budgetutskott 2011. |
| --- | --- |

22.

Budgetvillkoren för detta projekt har tagits upp i den budget som vi godkänt. Specifikationerna och beräkningarna för projektet ingick i bidragsavtalet. En särskild diskussion om hyresavtalet och projektet hölls i Europaparlamentets budgetutskott 2011.

| 23. | Insynen i rekryteringsförfarandena har förbättrats. Efter att vi fått administrativt och ekonomiskt självbestämmande har en ny praxis för urval och rekrytering införts. Denna praxis nämns även i vår rekryteringspolicy. |
| --- | --- |

23.

Insynen i rekryteringsförfarandena har förbättrats. Efter att vi fått administrativt och ekonomiskt självbestämmande har en ny praxis för urval och rekrytering införts. Denna praxis nämns även i vår rekryteringspolicy.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/80 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/80

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska bankmyndigheten för budgetåret 2012 med myndighetens svar

2013/C 365/12

INLEDNING

| 1. | Europeiska bankmyndigheten (nedan kallad myndigheten) ligger i London och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (1). Myndighetens uppgift är att bidra till upprättandet av gemensamma standarder och metoder av hög kvalitet för reglering och tillsyn, att bidra till en konsekvent tillämpning av rättsligt bindande unionsakter, att stimulera och underlätta delegering av uppgifter och ansvar till olika behöriga myndigheter, att övervaka och bedöma marknadens utveckling inom sitt behörighetsområde och att främja skyddet av insättare och investerare (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska bankmyndigheten (nedan kallad myndigheten) ligger i London och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 (1). Myndighetens uppgift är att bidra till upprättandet av gemensamma standarder och metoder av hög kvalitet för reglering och tillsyn, att bidra till en konsekvent tillämpning av rättsligt bindande unionsakter, att stimulera och underlätta delegering av uppgifter och ansvar till olika behöriga myndigheter, att övervaka och bedöma marknadens utveckling inom sitt behörighetsområde och att främja skyddet av insättare och investerare (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | myndighetens årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

myndighetens årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för myndigheten som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för myndighetens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner myndighetens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för myndigheten som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för myndighetens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner myndighetens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida myndighetens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida myndighetens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM TRANSAKTIONERNAS LAGLIGHET OCH KORREKTHET

| 11. | För att täcka högre skolutgifter ger myndigheten ett utbildningsbidrag utöver tjänsteföreskrifternas utbildningstillägg till anställda med barn i primär- eller sekundärskola (8). Utbildningsbidragen uppgick 2012 till totalt cirka 76 000 euro. De omfattas inte av tjänsteföreskrifterna och är därför oriktiga. |
| --- | --- |

11.

För att täcka högre skolutgifter ger myndigheten ett utbildningsbidrag utöver tjänsteföreskrifternas utbildningstillägg till anställda med barn i primär- eller sekundärskola (8). Utbildningsbidragen uppgick 2012 till totalt cirka 76 000 euro. De omfattas inte av tjänsteföreskrifterna och är därför oriktiga.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 12. | I enlighet med myndighetens it-strategi, som upprättades av den organisation som föregick myndigheten (9), har myndighetens centrala it-system lagts ut på entreprenad till en it-leverantör (10) till december 2013. Detta leder till risker kopplade till myndighetens begränsade kontroll av och tillsyn över sina it-system. |
| --- | --- |

12.

I enlighet med myndighetens it-strategi, som upprättades av den organisation som föregick myndigheten (9), har myndighetens centrala it-system lagts ut på entreprenad till en it-leverantör (10) till december 2013. Detta leder till risker kopplade till myndighetens begränsade kontroll av och tillsyn över sina it-system.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 13. | Sammantaget hade det gjorts åtaganden för 89 % av anslagen, med 84 % under avdelning I (personalutgifter), 86 % under avdelning II (administrativa utgifter) och 100 % under avdelning III (driftsutgifter) (11). Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var hög under avdelning II (45 %), främst till följd av orsaker som myndigheten inte kontrollerade, som att man inte lyckades finna nya lokaler och att genomförandet av några it-projekt, för vilka det var svårt att få nödvändig information av den organisation som föregick myndigheten, var försenade. Under avdelning III var andelen gjorda åtaganden som fördes över hög (85 %), främst för att två it-upphandlingar var komplexa och drog ut på tiden men ändå genomfördes som planerat, att införandet och genomförandet av tre andra it-projekt försenades och att leverantörerna var sena med att fakturera vissa it-tjänster. |
| --- | --- |

13.

Sammantaget hade det gjorts åtaganden för 89 % av anslagen, med 84 % under avdelning I (personalutgifter), 86 % under avdelning II (administrativa utgifter) och 100 % under avdelning III (driftsutgifter) (11). Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår var hög under avdelning II (45 %), främst till följd av orsaker som myndigheten inte kontrollerade, som att man inte lyckades finna nya lokaler och att genomförandet av några it-projekt, för vilka det var svårt att få nödvändig information av den organisation som föregick myndigheten, var försenade. Under avdelning III var andelen gjorda åtaganden som fördes över hög (85 %), främst för att två it-upphandlingar var komplexa och drog ut på tiden men ändå genomfördes som planerat, att införandet och genomförandet av tre andra it-projekt försenades och att leverantörerna var sena med att fakturera vissa it-tjänster.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 14. | Revisionsrätten konstaterade att de granskade rekryteringsförfarandena hade följande brister i fråga om insyn och lika behandling: de sökande fick en samlad poäng i stället för en poäng för varje urvalskriterium och det saknades bevis för att frågorna till intervjuer och prov hade fastställts före provdatumet. |
| --- | --- |

14.

Revisionsrätten konstaterade att de granskade rekryteringsförfarandena hade följande brister i fråga om insyn och lika behandling: de sökande fick en samlad poäng i stället för en poäng för varje urvalskriterium och det saknades bevis för att frågorna till intervjuer och prov hade fastställts före provdatumet.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 15. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

15.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 15 juli 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 12.

1

(2)  I bilaga II ges en sammanfattning av myndighetens behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

7

(8)  I artikel 3 i bilaga VII anges att bidraget ska vara dubbelt så stort som grundtillägget på 252,81 euro = 505,62 euro.

8

(9)  Europeiska banktillsynskommittén.

9

(10)  Banque de France.

10

(11)  Efter en analys av behoven för resten av året ändrades budgeten och anslagen sänktes med 8,9 % i september 2012.

11

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Den låga budgetgenomförandegraden tyder på svårigheter med planeringen och verkställandet av budgeten. | Pågår |
| 2011 | Myndighetens budget för budgetåret 2011 uppgick till 12,7 miljoner euro. I enlighet med inrättandeförordningen (1) finansierades 60 % av budgeten för 2011 med bidrag från medlemsstaterna och Efta-länderna och 40 % genom EU:s budget. Vid utgången av 2011 hade myndigheten ett positivt budgetutfall på 3,6 miljoner euro. I enlighet med artiklarna 15.4 och 16.1 i myndighetens budgetförordning bokfördes hela beloppet i räkenskaperna som en skuld till Europeiska kommissionen. | Pågår |
| 2011 | Det noterades brister som gällde rättsliga åtaganden som hade gjorts före budgetåtaganden (742 000 euro). | Har genomförts |
| 2011 | Myndighetens redovisningssystem har ännu inte godkänts av räkenskapsföraren, vilket krävs enligt budgetförordningen. | Har genomförts |
| 2011 | Alla granskade upphandlingsförfaranden var inte helt förenliga med bestämmelserna i budgetförordningen för den allmänna budgeten. Kontrakt till ett värde av 299 182 euro hade ingåtts enligt nationella bestämmelser och lett till utbetalningar under 2011 av 248 775 euro. Myndigheten bör se till att alla nya kontrakt tilldelas i full överensstämmelse med EU:s upphandlingsbestämmelser. | Har genomförts |
| 2011 | Myndigheten behöver förbättra insynen i rekryteringsförfarandena: Myndigheten hade inte viktat urvalskriterierna och fastställt de minimikrav som de sökande måste uppfylla för att kallas till intervjuer eller för att tas upp på förteckningen över lämpliga sökande innan den gick igenom ansökningarna. | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Den låga budgetgenomförandegraden tyder på svårigheter med planeringen och verkställandet av budgeten.

Pågår

2011

Myndighetens budget för budgetåret 2011 uppgick till 12,7 miljoner euro. I enlighet med inrättandeförordningen (1) finansierades 60 % av budgeten för 2011 med bidrag från medlemsstaterna och Efta-länderna och 40 % genom EU:s budget. Vid utgången av 2011 hade myndigheten ett positivt budgetutfall på 3,6 miljoner euro. I enlighet med artiklarna 15.4 och 16.1 i myndighetens budgetförordning bokfördes hela beloppet i räkenskaperna som en skuld till Europeiska kommissionen.

Pågår

2011

Det noterades brister som gällde rättsliga åtaganden som hade gjorts före budgetåtaganden (742 000 euro).

Har genomförts

2011

Myndighetens redovisningssystem har ännu inte godkänts av räkenskapsföraren, vilket krävs enligt budgetförordningen.

Har genomförts

2011

Alla granskade upphandlingsförfaranden var inte helt förenliga med bestämmelserna i budgetförordningen för den allmänna budgeten. Kontrakt till ett värde av 299 182 euro hade ingåtts enligt nationella bestämmelser och lett till utbetalningar under 2011 av 248 775 euro. Myndigheten bör se till att alla nya kontrakt tilldelas i full överensstämmelse med EU:s upphandlingsbestämmelser.

Har genomförts

2011

Myndigheten behöver förbättra insynen i rekryteringsförfarandena: Myndigheten hade inte viktat urvalskriterierna och fastställt de minimikrav som de sökande måste uppfylla för att kallas till intervjuer eller för att tas upp på förteckningen över lämpliga sökande innan den gick igenom ansökningarna.

Pågår

---

(1)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 12, artikel 62.1.

---

BILAGA II

Europeiska bankmyndigheten (London)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artiklarna 26 och 114 i EUF-fördraget) | Artikel 26


  ”1.   Unionen ska besluta om åtgärder i syfte att upprätta den inre marknaden eller säkerställa dess funktion i enlighet med tillämpliga bestämmelser i fördragen.
  2.   Den inre marknaden ska omfatta ett område utan inre gränser, där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital säkerställs i enlighet med bestämmelserna i fördragen.
  3.   Rådet ska genom beslut på förslag från kommissionen fastställa de riktlinjer och villkor som är nödvändiga för att säkerställa väl avvägda framsteg inom alla berörda sektorer.”


  Artikel 114


  ”1.   Om inte annat föreskrivs i fördragen ska följande bestämmelser tillämpas för att nå de mål som anges i artikel 26. Europaparlamentet och rådet ska i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén, besluta om åtgärder för tillnärmning av sådana bestämmelser i lagar och andra författningar i medlemsstaterna som syftar till att upprätta den inre marknaden och få den att fungera.” |
| --- | --- |
| Myndighetens behörighet


  (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1093/2010) | Mål







  a) | Förbättra den inre marknadens funktion, särskilt genom reglering och tillsyn på en sund, verkningsfull och enhetlig nivå. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artiklarna 26 och 114 i EUF-fördraget)

Artikel 26

”1.   Unionen ska besluta om åtgärder i syfte att upprätta den inre marknaden eller säkerställa dess funktion i enlighet med tillämpliga bestämmelser i fördragen.

2.   Den inre marknaden ska omfatta ett område utan inre gränser, där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital säkerställs i enlighet med bestämmelserna i fördragen.

3.   Rådet ska genom beslut på förslag från kommissionen fastställa de riktlinjer och villkor som är nödvändiga för att säkerställa väl avvägda framsteg inom alla berörda sektorer.”

Artikel 114

Artikel 114

”1.   Om inte annat föreskrivs i fördragen ska följande bestämmelser tillämpas för att nå de mål som anges i artikel 26. Europaparlamentet och rådet ska i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén, besluta om åtgärder för tillnärmning av sådana bestämmelser i lagar och andra författningar i medlemsstaterna som syftar till att upprätta den inre marknaden och få den att fungera.”

Myndighetens behörighet

Myndighetens behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1093/2010)

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1093/2010)

Mål

Mål

a)

Förbättra den inre marknadens funktion, särskilt genom reglering och tillsyn på en sund, verkningsfull och enhetlig nivå.

| b) | Säkerställa finansmarknadernas integritet, transparens, effektivitet och korrekta funktion. |
| --- | --- |

b)

Säkerställa finansmarknadernas integritet, transparens, effektivitet och korrekta funktion.

| c) | Stärka den internationella samordningen av tillsynen. |
| --- | --- |

c)

Stärka den internationella samordningen av tillsynen.

| d) | Förebygga tillsynsarbitrage och främja likvärdiga konkurrensvillkor. |
| --- | --- |

d)

Förebygga tillsynsarbitrage och främja likvärdiga konkurrensvillkor.

| e) | Säkerställa att tagandet av kreditrisker och andra risker regleras och övervakas på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

e)

Säkerställa att tagandet av kreditrisker och andra risker regleras och övervakas på lämpligt sätt.

| f) | Stärka konsumentskyddet. |
| --- | --- |

f)

Stärka konsumentskyddet.

Uppgift

Uppgift

| a) | Bidra till upprättandet av gemensamma standarder och metoder av hög kvalitet för reglering och tillsyn. |
| --- | --- |

a)

Bidra till upprättandet av gemensamma standarder och metoder av hög kvalitet för reglering och tillsyn.

| b) | Bidra till en konsekvent tillämpning av rättsligt bindande unionsakter. |
| --- | --- |

b)

Bidra till en konsekvent tillämpning av rättsligt bindande unionsakter.

| c) | Stimulera och underlätta delegering av uppgifter och ansvar till olika behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

c)

Stimulera och underlätta delegering av uppgifter och ansvar till olika behöriga myndigheter.

| d) | Samarbeta nära med ESRB (1). |
| --- | --- |

d)

Samarbeta nära med ESRB (1).

1

| e) | Organisera och genomföra inbördes utvärderingar av behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

e)

Organisera och genomföra inbördes utvärderingar av behöriga myndigheter.

| f) | Övervaka och bedöma marknadens utveckling inom sitt behörighetsområde. |
| --- | --- |

f)

Övervaka och bedöma marknadens utveckling inom sitt behörighetsområde.

| g) | Genomföra ekonomiska analyser av marknaden för att ge vägledning till utförandet av myndighetens arbetsuppgifter. |
| --- | --- |

g)

Genomföra ekonomiska analyser av marknaden för att ge vägledning till utförandet av myndighetens arbetsuppgifter.

| h) | Främja skyddet av insättare och investerare. |
| --- | --- |

h)

Främja skyddet av insättare och investerare.

| i) | Bidra till enhetligt och konsekvent fungerande tillsynskollegier, till övervakning, bedömning och mätning av systemrisker och till utveckling och samordning av planer för återhämtning, rekonstruktion och avveckling, ge insättare och investerare en hög skyddsnivå i hela unionen och utveckla metoder för rekonstruktion och avveckling av fallerande finansinstitut samt en bedömning av behovet av lämpliga finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

i)

Bidra till enhetligt och konsekvent fungerande tillsynskollegier, till övervakning, bedömning och mätning av systemrisker och till utveckling och samordning av planer för återhämtning, rekonstruktion och avveckling, ge insättare och investerare en hög skyddsnivå i hela unionen och utveckla metoder för rekonstruktion och avveckling av fallerande finansinstitut samt en bedömning av behovet av lämpliga finansieringsinstrument.

| j) | Fullgöra varje annan specifik uppgift som anges i denna förordning eller i andra lagstiftningsakter. |
| --- | --- |

j)

Fullgöra varje annan specifik uppgift som anges i denna förordning eller i andra lagstiftningsakter.

| k) | Offentliggöra och regelbundet uppdatera information som rör dess verksamhetsområde på den egna webbplatsen. |
| --- | --- |

k)

Offentliggöra och regelbundet uppdatera information som rör dess verksamhetsområde på den egna webbplatsen.

| l) | När så är lämpligt, överta alla befintliga och pågående uppgifter från Europeiska banktillsynskommittén (CEBS). |
| --- | --- |

l)

När så är lämpligt, överta alla befintliga och pågående uppgifter från Europeiska banktillsynskommittén (CEBS).

Organisation

Organisation

Tillsynsstyrelsen

Tillsynsstyrelsen

Sammansättning: ordföranden, en företrädare för varje medlemsstat (ordföranden för den nationella tillsynsmyndigheten (2)), kommissionen, ECB (3), ESRB, Eiopa (4) och Esma (5).

2

3

4

5

Styrelse

Styrelse

Sammansättning: ordföranden och sex andra ledamöter av tillsynsstyrelsen.

Ordföranden

Ordföranden

Utses av tillsynsstyrelsen.

Verkställande direktören

Verkställande direktören

Utses av tillsynsstyrelsen.

Överklagandenämnden

Överklagandenämnden

Gemensamt organ för de tre europeiska tillsynsmyndigheterna.

Extern revision

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet.

Medel till myndighetens förfogande 2012 (2011)

Medel till myndighetens förfogande 2012 (2011

Budget för 2012:

Budget för 2012:

20,7 (12,7) miljoner euro

12,7

Varav:

| | bidrag från unionen: 8,3 (5,1) miljoner euro |
| --- | --- |

bidrag från unionen: 8,3 (5,1) miljoner euro

5,1

| | bidrag från medlemsstaterna: 12,1 (7,4) miljoner euro |
| --- | --- |

bidrag från medlemsstaterna: 12,1 (7,4) miljoner euro

7,4

| | bidrag från observatörer: 0,3 (0,2) miljoner euro |
| --- | --- |

bidrag från observatörer: 0,3 (0,2) miljoner euro

0,2

Personalstyrka den 31 december 2012

Personalstyrka den 31 december 2012

68 (40) tillfälligt anställda

40

12 (6) kontraktsanställda,

6

14 (5) utstationerade nationella experter

5

Produkter och tjänster 2012

Produkter och tjänster 2012

| — | Offentliga samråd hölls om 23 förslag till tekniska tillsynsstandarder och genomförande, varav 16 om kapital/kapitalbas. |
| --- | --- |

—

Offentliga samråd hölls om 23 förslag till tekniska tillsynsstandarder och genomförande, varav 16 om kapital/kapitalbas.

| — | Det första förslaget till tekniska standarder för kapitalkrav på centrala motparter inom förordningen om Europas marknadsinfrastrukturer överlämnades till kommissionen. |
| --- | --- |

—

Det första förslaget till tekniska standarder för kapitalkrav på centrala motparter inom förordningen om Europas marknadsinfrastrukturer överlämnades till kommissionen.

| — | Sex riktlinjer, fyra diskussionsunderlag och fjorton samrådsdokument gavs ut. |
| --- | --- |

—

Sex riktlinjer, fyra diskussionsunderlag och fjorton samrådsdokument gavs ut.

| — | Sju yttranden överlämnades till kommissionen, Europaparlamentet och rådet, tre kommentarer om redovisningsfrågor överlämnades till IASB/IFRS-stiftelsen och en kommentar om revisionsfrågor övderlämnades till IAASB. |
| --- | --- |

—

Sju yttranden överlämnades till kommissionen, Europaparlamentet och rådet, tre kommentarer om redovisningsfrågor överlämnades till IASB/IFRS-stiftelsen och en kommentar om revisionsfrågor övderlämnades till IAASB.

| — | Myndighetens rekommendation efter stresstester i juli 2011 inom hela unionen och rekommendationen i december 2011 om rekapitalisering som skulle genomföras före den 30 juni 2012 (tillsyn över bankers kapitalplaner, offentliggörande av enskilda uppgifter om kapitalställning för 61 banker) följdes upp. |
| --- | --- |

—

Myndighetens rekommendation efter stresstester i juli 2011 inom hela unionen och rekommendationen i december 2011 om rekapitalisering som skulle genomföras före den 30 juni 2012 (tillsyn över bankers kapitalplaner, offentliggörande av enskilda uppgifter om kapitalställning för 61 banker) följdes upp.

| — | Myndigheterna arbetade med tillsynskollegierna för att göra deras övervakningsrutiner mer konsekventa, förbättra samordningen av verksamheter och formulera gemensamma beslut om tillsynskrav, med särskild inriktning på de 40 största bankerna med gränsöverskridande verksamhet inom EU. |
| --- | --- |

—

Myndigheterna arbetade med tillsynskollegierna för att göra deras övervakningsrutiner mer konsekventa, förbättra samordningen av verksamheter och formulera gemensamma beslut om tillsynskrav, med särskild inriktning på de 40 största bankerna med gränsöverskridande verksamhet inom EU.

| — | Deltagande i 116 sammanträden och aktiviteter med kollegierna. |
| --- | --- |

—

Deltagande i 116 sammanträden och aktiviteter med kollegierna.

| — | Myndigheten utarbetade en krishanteringshandbok om hanteringen av nödsituationer som behandlar informationsutbytet med kollegier och myndigheten vid nödsituationer. |
| --- | --- |

—

Myndigheten utarbetade en krishanteringshandbok om hanteringen av nödsituationer som behandlar informationsutbytet med kollegier och myndigheten vid nödsituationer.

| — | Ett dokument med god praxis om enhetlighet när det gäller innehåll i och formulering av gemensamma beslut utarbetades. |
| --- | --- |

—

Ett dokument med god praxis om enhetlighet när det gäller innehåll i och formulering av gemensamma beslut utarbetades.

| — | Ett antal expertrapporter har getts ut (t.ex. en rapport om översynen av tillsynsramen för lån till små och medelstora företag, en rapport om övervakningen av Basel III/kapitalkravsdirektiv IV, en rapport om uppföljning för att bedöma de upplysningar banker lämnade som svar på kraven enligt tredje pelaren i kapitalkravsdirektivet och en rapport om hur kollegierna fungerar och genomförandet av handlingsplaner för kollegierna etc.). |
| --- | --- |

—

Ett antal expertrapporter har getts ut (t.ex. en rapport om översynen av tillsynsramen för lån till små och medelstora företag, en rapport om övervakningen av Basel III/kapitalkravsdirektiv IV, en rapport om uppföljning för att bedöma de upplysningar banker lämnade som svar på kraven enligt tredje pelaren i kapitalkravsdirektivet och en rapport om hur kollegierna fungerar och genomförandet av handlingsplaner för kollegierna etc.).

| — | Riskanalyser, riskbedömningar och riskövervakning gjordes, riskrapporter överlämnades till många olika intressenter (däribland en årlig rapport till Europaparlamentet, halvårsrapporter, kvartalsvisa uppdateringar och rapporter samt veckovisa rapporter om likviditet och finansieringsvillkor för europeiska banker), infrastrukturen för riskbedömning och riskanalys förbättrades och interna och externa data undersöktes. |
| --- | --- |

—

Riskanalyser, riskbedömningar och riskövervakning gjordes, riskrapporter överlämnades till många olika intressenter (däribland en årlig rapport till Europaparlamentet, halvårsrapporter, kvartalsvisa uppdateringar och rapporter samt veckovisa rapporter om likviditet och finansieringsvillkor för europeiska banker), infrastrukturen för riskbedömning och riskanalys förbättrades och interna och externa data undersöktes.

| — | Myndigheten gav input och bidrag till översynen av det europeiska systemet för finansiell tillsyn, i enlighet med artikel 81 i myndighetens inrättandeförordning, tillsammans med Esma och Eiopa (kvantitativa och kvalitativa data och en självbedömning som överlämnades till kommissionen). |
| --- | --- |

—

Myndigheten gav input och bidrag till översynen av det europeiska systemet för finansiell tillsyn, i enlighet med artikel 81 i myndighetens inrättandeförordning, tillsammans med Esma och Eiopa (kvantitativa och kvalitativa data och en självbedömning som överlämnades till kommissionen).

| — | Myndigheten bidrog till Internationella valutafondens program för granskning av EU:s finanssektor. |
| --- | --- |

—

Myndigheten bidrog till Internationella valutafondens program för granskning av EU:s finanssektor.

| — | Arbete om Euribor och frågor om riktvärden utfördes tillsammans med Esma, som ledde till rekommendationer till Euribor-EBF och nationella myndigheter och arbete med principer för att fastställa riktvärden. |
| --- | --- |

—

Arbete om Euribor och frågor om riktvärden utfördes tillsammans med Esma, som ledde till rekommendationer till Euribor-EBF och nationella myndigheter och arbete med principer för att fastställa riktvärden.

| — | Enkäter gjordes vid behöriga nationella myndigheter om nationella bestämmelser för yrkesansvarsförsäkringar och när det gäller ansvarsfull utlåning och behandlingen av låntagare med betalningssvårigheter och Consumer Trends Report 2012 publicerades. |
| --- | --- |

—

Enkäter gjordes vid behöriga nationella myndigheter om nationella bestämmelser för yrkesansvarsförsäkringar och när det gäller ansvarsfull utlåning och behandlingen av låntagare med betalningssvårigheter och Consumer Trends Report 2012 publicerades.

Consumer Trends Report

| — | En dag för konsumentskydd organiserades i oktober 2012. |
| --- | --- |

—

En dag för konsumentskydd organiserades i oktober 2012.

| — | En ständig kommitté om konsumentskydd och finansiella innovationer (SCConFin) inrättades, med undergrupper som arbetar med ansvarsfull utlåning och hantering av obetalda skulder, börshandlade fonder och CFD-kontrakt. |
| --- | --- |

—

En ständig kommitté om konsumentskydd och finansiella innovationer (SCConFin) inrättades, med undergrupper som arbetar med ansvarsfull utlåning och hantering av obetalda skulder, börshandlade fonder och CFD-kontrakt.

| — | Tretton seminarier för personal från myndigheten och nationella tillsynsmyndigheter anordnades och samordnades. |
| --- | --- |

—

Tretton seminarier för personal från myndigheten och nationella tillsynsmyndigheter anordnades och samordnades.

| — | En uppsättning nyckelresultatindikatorer för finansområdet fastställdes och rapporteras regelbundet till myndighetens styrelse. |
| --- | --- |

—

En uppsättning nyckelresultatindikatorer för finansområdet fastställdes och rapporteras regelbundet till myndighetens styrelse.

| — | Det integrerade e-HR-systemet (Allegro) vidareutvecklades för att ge myndigheten en effektiv och transparent arbetsmiljö. |
| --- | --- |

—

Det integrerade e-HR-systemet (Allegro) vidareutvecklades för att ge myndigheten en effektiv och transparent arbetsmiljö.

| — | Tillsynsstyrelsen sammanträdde elva gånger (sju fysiska sammanträden och fyra telefonkonferenser) och styrelsen sammanträdde åtta gånger (sex fysiska sammanträden och två telefonkonferenser). |
| --- | --- |

—

Tillsynsstyrelsen sammanträdde elva gånger (sju fysiska sammanträden och fyra telefonkonferenser) och styrelsen sammanträdde åtta gånger (sex fysiska sammanträden och två telefonkonferenser).

| — | Cirka 180 möten har hållits av myndighetens internationella kommittéer/grupper/expertgrupper/paneler. |
| --- | --- |

—

Cirka 180 möten har hållits av myndighetens internationella kommittéer/grupper/expertgrupper/paneler.

Källa: Uppgifter från myndigheten.

Källa:

---

(1)  Europeiska systemrisknämnden.

1

(2)  Nationell tillsynsmyndighet.

2

(3)  Europeiska centralbanken.

3

(4)  Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten.

4

(5)  Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten.

5

Källa: Uppgifter från myndigheten.

Källa:

---

MYNDIGHETENS SVAR

| 11. | De höga skolavgifterna och avsaknaden av en Europaskola i London är ett stort hinder när högt kvalificerad personal med tillräcklig erfarenhet ska lockas att söka sig till myndigheten och stanna kvar för att fullfölja dess uppdrag.
  Efter att utan framgång ha förhandlat med de brittiska myndigheterna har vi antagit en intern policy för att undvika diskriminering och gynna lika möjligheter inom personalpolitiken, vilket därmed avspeglar andan i tjänsteföreskrifterna. Anställda vid bankmyndigheten bör få samma sociala stöd för utbildningskostnader som övrig personal som anställts enligt tjänsteföreskrifterna på andra platser.
  Bakgrunden och skälen till synsättet har beskrivits noggrant i vår budget (plan för personalpolitiken) inom ramen för det årliga budgetförfarandet. |
| --- | --- |

11.

De höga skolavgifterna och avsaknaden av en Europaskola i London är ett stort hinder när högt kvalificerad personal med tillräcklig erfarenhet ska lockas att söka sig till myndigheten och stanna kvar för att fullfölja dess uppdrag.

Efter att utan framgång ha förhandlat med de brittiska myndigheterna har vi antagit en intern policy för att undvika diskriminering och gynna lika möjligheter inom personalpolitiken, vilket därmed avspeglar andan i tjänsteföreskrifterna. Anställda vid bankmyndigheten bör få samma sociala stöd för utbildningskostnader som övrig personal som anställts enligt tjänsteföreskrifterna på andra platser.

Bakgrunden och skälen till synsättet har beskrivits noggrant i vår budget (plan för personalpolitiken) inom ramen för det årliga budgetförfarandet.

| 12. | Vi instämmer i revisionsrättens kommentar. Med den nya it-strategi som styrelsen godkände 2012 och som genomfördes 2013 återfår vi den 1 januari 2014 en utvidgad kontroll över våra it-system när kontraktet med den nuvarande it-leverantören löper ut. |
| --- | --- |

12.

Vi instämmer i revisionsrättens kommentar. Med den nya it-strategi som styrelsen godkände 2012 och som genomfördes 2013 återfår vi den 1 januari 2014 en utvidgad kontroll över våra it-system när kontraktet med den nuvarande it-leverantören löper ut.

| 13. | Vi noterar revisionsrättens kommentar.
  De it-relaterade överföringarna i avdelning III hör samman med vår startfas och införandet av en ny it-strategi som syftar till att avveckla gamla lösningar och införa en stabil it-plattform som överensstämmer med vårt uppdrag på lång sikt. När startfasen är avslutad kommer it-utgifterna att spridas ut jämnare över budgetåret, vilket markant minskar risken för överföringar. |
| --- | --- |

13.

Vi noterar revisionsrättens kommentar.

De it-relaterade överföringarna i avdelning III hör samman med vår startfas och införandet av en ny it-strategi som syftar till att avveckla gamla lösningar och införa en stabil it-plattform som överensstämmer med vårt uppdrag på lång sikt. När startfasen är avslutad kommer it-utgifterna att spridas ut jämnare över budgetåret, vilket markant minskar risken för överföringar.

| 14. | Vi bankmyndigheten bekräftar de brister som revisionsrätten beskriver och har snabbt vidtagit åtgärder för att rätta till dem. Från januari 2013 får de sökande poäng för varje urvalskriterium och bevis på att frågor och prov har fastställts före provdatumet förs systematiskt in i rekryteringshandlingarna. |
| --- | --- |

14.

Vi bankmyndigheten bekräftar de brister som revisionsrätten beskriver och har snabbt vidtagit åtgärder för att rätta till dem. Från januari 2013 får de sökande poäng för varje urvalskriterium och bevis på att frågor och prov har fastställts före provdatumet förs systematiskt in i rekryteringshandlingarna.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/89 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/89

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar för budgetåret 2012 med centrumets svar

2013/C 365/13

INLEDNING

| 1. | Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (nedan kallat centrumet) ligger i Stockholm och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 851/2004 (1). Centrumets viktigaste uppgifter är att samla in och sprida data om förebyggande och kontroll av sjukdomar hos människor och att avge vetenskapliga yttranden i denna fråga. Det ska också samordna det europeiska nätverket av organ som arbetar inom detta område (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (nedan kallat centrumet) ligger i Stockholm och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 851/2004 (1). Centrumets viktigaste uppgifter är att samla in och sprida data om förebyggande och kontroll av sjukdomar hos människor och att avge vetenskapliga yttranden i denna fråga. Det ska också samordna det europeiska nätverket av organ som arbetar inom detta område (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i centrumets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i centrumets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | centrumets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet för det budgetår (4) som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

centrumets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet för det budgetår (4) som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för centrumet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för centrumets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner centrumets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han bland annat förklarar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av centrumets finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för centrumet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för centrumets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner centrumets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han bland annat förklarar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av centrumets finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida centrumets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida centrumets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att centrumets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av centrumets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i centrumets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att centrumets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av centrumets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i centrumets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM RÄKENSKAPERNAS TILLFÖRLITLIGHET

| 11. | Uttalandet om lagligheten och korrektheten i centrumets transaktioner under 2011 gjordes med reservation eftersom centrumet inte hade respekterat maximibeloppet för ett ramkontrakt från 2009. Enligt detta ramkontrakt kunde centrumet ingå specifika kontrakt med utvalda leverantörer upp till ett maximibelopp på 9 miljoner euro. Vid utgången av 2011 hade dock betalningar på 12,2 miljoner euro gjorts. |
| --- | --- |

11.

Uttalandet om lagligheten och korrektheten i centrumets transaktioner under 2011 gjordes med reservation eftersom centrumet inte hade respekterat maximibeloppet för ett ramkontrakt från 2009. Enligt detta ramkontrakt kunde centrumet ingå specifika kontrakt med utvalda leverantörer upp till ett maximibelopp på 9 miljoner euro. Vid utgången av 2011 hade dock betalningar på 12,2 miljoner euro gjorts.

| 12. | För att kunna köpa tjänster som var nödvändiga för att de aktuella projekten skulle kunna fortgå ingick centrumet under 2012 flera specifika kontrakt på 2,5 miljoner euro. Tillsammans med 2,7 miljoner euro i betalningar under 2012 för kontrakt som hade undertecknats redan 2011 uppgick betalningarna till totalt 17,4 miljoner euro vid utgången av 2012. Betalningar över ramkontraktets tak på 9 miljoner euro är visserligen oriktiga men centrumet vidtog under 2012 korrigerande åtgärder och undertecknade i juni 2012 ett nytt ramkontrakt som ersätter det gamla (inga ytterligare betalningar kommer att göras under det gamla kontraktet) och har generellt förbättrat övervakningen av utnyttjandet av ramkontrakt. |
| --- | --- |

12.

För att kunna köpa tjänster som var nödvändiga för att de aktuella projekten skulle kunna fortgå ingick centrumet under 2012 flera specifika kontrakt på 2,5 miljoner euro. Tillsammans med 2,7 miljoner euro i betalningar under 2012 för kontrakt som hade undertecknats redan 2011 uppgick betalningarna till totalt 17,4 miljoner euro vid utgången av 2012. Betalningar över ramkontraktets tak på 9 miljoner euro är visserligen oriktiga men centrumet vidtog under 2012 korrigerande åtgärder och undertecknade i juni 2012 ett nytt ramkontrakt som ersätter det gamla (inga ytterligare betalningar kommer att göras under det gamla kontraktet) och har generellt förbättrat övervakningen av utnyttjandet av ramkontrakt.

| 13. | De betalningar på 5,2 miljoner euro som gjordes under 2012 hör samman med att ramkontraktens tak inte respekterades under tidigare år. De gäller kontraktsenliga åtaganden från tidigare år (2,7 miljoner euro) eller som gjordes under 2012 för att verksamheten skulle kunna fortsätta (2,5 miljoner euro) i avvaktan på att upphandlingsförfarandet för det nya ramkontraktet skulle bli klart. Som en följd av de korrigerande åtgärder som centrumet vidtog under 2012 lämnar revisionsrätten ett uttalande om transaktionernas laglighet och korrekthet utan reservation för detta år. |
| --- | --- |

13.

De betalningar på 5,2 miljoner euro som gjordes under 2012 hör samman med att ramkontraktens tak inte respekterades under tidigare år. De gäller kontraktsenliga åtaganden från tidigare år (2,7 miljoner euro) eller som gjordes under 2012 för att verksamheten skulle kunna fortsätta (2,5 miljoner euro) i avvaktan på att upphandlingsförfarandet för det nya ramkontraktet skulle bli klart. Som en följd av de korrigerande åtgärder som centrumet vidtog under 2012 lämnar revisionsrätten ett uttalande om transaktionernas laglighet och korrekthet utan reservation för detta år.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 14. | Under 2012 gav centrumet bidrag till forskningsinstitutioner och enskilda. De totala bidragen uppgick till 752 000 euro, vilket motsvarar 1,4 % av driftsutgifterna för 2012. De förhandskontroller som centrumet gör innan det betalar ut ersättning för kostnader som stödmottagare begärt ersättning för består i en skrivbordsanalys av ersättningsanspråk och delvis också av revisionsintyg som utfärdats av oberoende revisionsfirmor som anlitats av stödmottagaren. Centrumet får oftast inga underlag från stödmottagaren som styrker att de kostnader som den begärt ersättning för är stödberättigande och korrekta. För att förbättra kontrollen har centrumet antagit en strategi för efterhandskontroll som planerades införas under 2012. Emellertid försenades centrumets utnyttjande av ett interinstitutionellt kontrakt om revision med tio månader, och när revisionen gjordes hade inga efterhandskontroller av utgifter för bidrag 2012 ännu gjorts. För de transaktioner som revisionsrätten granskade skaffade centrumet för revisionsrättens räkning fram styrkande handlingar som gav rimlig säkerhet om transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

14.

Under 2012 gav centrumet bidrag till forskningsinstitutioner och enskilda. De totala bidragen uppgick till 752 000 euro, vilket motsvarar 1,4 % av driftsutgifterna för 2012. De förhandskontroller som centrumet gör innan det betalar ut ersättning för kostnader som stödmottagare begärt ersättning för består i en skrivbordsanalys av ersättningsanspråk och delvis också av revisionsintyg som utfärdats av oberoende revisionsfirmor som anlitats av stödmottagaren. Centrumet får oftast inga underlag från stödmottagaren som styrker att de kostnader som den begärt ersättning för är stödberättigande och korrekta. För att förbättra kontrollen har centrumet antagit en strategi för efterhandskontroll som planerades införas under 2012. Emellertid försenades centrumets utnyttjande av ett interinstitutionellt kontrakt om revision med tio månader, och när revisionen gjordes hade inga efterhandskontroller av utgifter för bidrag 2012 ännu gjorts. För de transaktioner som revisionsrätten granskade skaffade centrumet för revisionsrättens räkning fram styrkande handlingar som gav rimlig säkerhet om transaktionernas laglighet och korrekthet.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 15. | Anslagsutnyttjandet var tillfredsställande för avdelning I (personalutgifter) och avdelning II (administrativa utgifter) med gjorda åtaganden på 97 respektive 80 % av anslagen. Även om andelen överförda anslag under avdelning III är hög med 8,3 miljoner euro (41 % av gjorda åtaganden i avdelning III) beror detta inte på att genomförandet av centrumets årliga arbetsprogram var försenat utan återspeglar att dess verksamhet är flerårig till sin karaktär. Centrumet har antagit en modul för budgetplanering som är kopplad direkt till det årliga arbetsprogrammet, och betalningar planerades och genomfördes enligt verksamhetens behov. |
| --- | --- |

15.

Anslagsutnyttjandet var tillfredsställande för avdelning I (personalutgifter) och avdelning II (administrativa utgifter) med gjorda åtaganden på 97 respektive 80 % av anslagen. Även om andelen överförda anslag under avdelning III är hög med 8,3 miljoner euro (41 % av gjorda åtaganden i avdelning III) beror detta inte på att genomförandet av centrumets årliga arbetsprogram var försenat utan återspeglar att dess verksamhet är flerårig till sin karaktär. Centrumet har antagit en modul för budgetplanering som är kopplad direkt till det årliga arbetsprogrammet, och betalningar planerades och genomfördes enligt verksamhetens behov.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 16. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

16.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 10 september 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 142, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  I bilaga II ges en sammanfattning av centrumets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

7

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Liksom förra året rapporteras en stor andel överföringar för 2011. Den höga andelen överföringar, tillsammans med en låg andel upplupna kostnader (5,4 miljoner euro), strider mot principen om budgetens ettårighet. | Har genomförts |
| 2011 | I punkt 10 rapporterar revisionsrätten om oriktigheter i förvaltningen av ett ramkontrakt, vilket har lett till ett uttalande med reservation om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. Revisionsrätten upptäckte ytterligare fall där centrumets kontroller inte förhindrade en dålig förvaltning av kontrakt: | Har genomförts |
| 2011 | I ett fall ändrade centrumet ett specifikt kontrakt inom ett multipelt ramkontrakt 2010 och sedan igen 2011. Ändringarna omfattades av villkoren i ramkontraktet men stred mot tillämpningsföreskrifterna till centrumets budgetförordning. Ändringarna gällde kontraktets längd och ökningar både när det gällde tjänster och kontraktsbelopp. Betalningar utöver det ursprungliga kontraktsvärdet uppgick till 0,2 miljoner euro. | Har genomförts |
| 2011 | När det gäller ett annat ramkontrakt som ingicks för ett maximalt belopp på 1,7 miljoner euro, angavs inte omfattningen och värdet av de tjänster som skulle tillhandahållas i de fyra specifika kontrakt som ingicks 2011. Betalningarna 2011 för dessa specifika kontrakt uppgick till 0,06 miljoner euro. Längden på själva ramkontraktet var åtta år, vilket är alltför långt och centrumet skapade ingen tydlig koppling mellan de tekniska specifikationerna, tilldelningskriterierna och prissättningsstrukturen, såsom de fastställts i de anbudshandlingar som skickades till leverantörerna för upphandlingen av de tjänster som kontraktet gällde. | Har genomförts |
| 2011 | En bidragsöverenskommelse för ett belopp på 0,2 miljoner euro ingicks 2011 mer än fyra månader efter det att verksamheten hade påbörjats. Den verksamhet som bedrevs och de utgifter som uppkom innan bidragsöverenskommelsen undertecknades är icke stödberättigande. | Har genomförts |
| 2011 | Liksom förra året konstaterade revisionsrätten brister i rekryteringsförfarandena för personal. Det finns inga bevis för att frågorna till de skriftliga proven och intervjuerna och viktningarna av dem hade fastställts innan centrumet gick igenom ansökningarna. Urvalskriterierna hade delvis inte kontrollerats och behörighetskraven ändrades under bedömningsstadiet. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Liksom förra året rapporteras en stor andel överföringar för 2011. Den höga andelen överföringar, tillsammans med en låg andel upplupna kostnader (5,4 miljoner euro), strider mot principen om budgetens ettårighet.

Har genomförts

2011

I punkt 10 rapporterar revisionsrätten om oriktigheter i förvaltningen av ett ramkontrakt, vilket har lett till ett uttalande med reservation om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. Revisionsrätten upptäckte ytterligare fall där centrumets kontroller inte förhindrade en dålig förvaltning av kontrakt:

Har genomförts

2011

I ett fall ändrade centrumet ett specifikt kontrakt inom ett multipelt ramkontrakt 2010 och sedan igen 2011. Ändringarna omfattades av villkoren i ramkontraktet men stred mot tillämpningsföreskrifterna till centrumets budgetförordning. Ändringarna gällde kontraktets längd och ökningar både när det gällde tjänster och kontraktsbelopp. Betalningar utöver det ursprungliga kontraktsvärdet uppgick till 0,2 miljoner euro.

Har genomförts

2011

När det gäller ett annat ramkontrakt som ingicks för ett maximalt belopp på 1,7 miljoner euro, angavs inte omfattningen och värdet av de tjänster som skulle tillhandahållas i de fyra specifika kontrakt som ingicks 2011. Betalningarna 2011 för dessa specifika kontrakt uppgick till 0,06 miljoner euro. Längden på själva ramkontraktet var åtta år, vilket är alltför långt och centrumet skapade ingen tydlig koppling mellan de tekniska specifikationerna, tilldelningskriterierna och prissättningsstrukturen, såsom de fastställts i de anbudshandlingar som skickades till leverantörerna för upphandlingen av de tjänster som kontraktet gällde.

Har genomförts

2011

En bidragsöverenskommelse för ett belopp på 0,2 miljoner euro ingicks 2011 mer än fyra månader efter det att verksamheten hade påbörjats. Den verksamhet som bedrevs och de utgifter som uppkom innan bidragsöverenskommelsen undertecknades är icke stödberättigande.

Har genomförts

2011

Liksom förra året konstaterade revisionsrätten brister i rekryteringsförfarandena för personal. Det finns inga bevis för att frågorna till de skriftliga proven och intervjuerna och viktningarna av dem hade fastställts innan centrumet gick igenom ansökningarna. Urvalskriterierna hade delvis inte kontrollerats och behörighetskraven ändrades under bedömningsstadiet.

Har genomförts

---

BILAGA II

Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (Stockholm)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 168 i EUF-fördraget) | — | En hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder. |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 168 i EUF-fördraget)

—

En hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder.

| — | Unionens insatser, som ska komplettera den nationella politiken, ska inriktas på att förbättra folkhälsan, förebygga ohälsa och sjukdomar hos människor och undanröja faror för den fysiska och mentala hälsan. Sådana insatser ska innefatta kamp mot de stora folksjukdomarna genom att främja forskning om deras orsaker, hur de överförs och hur de kan förebyggas samt hälsoupplysning och hälsoundervisning. |
| --- | --- |

—

Unionens insatser, som ska komplettera den nationella politiken, ska inriktas på att förbättra folkhälsan, förebygga ohälsa och sjukdomar hos människor och undanröja faror för den fysiska och mentala hälsan. Sådana insatser ska innefatta kamp mot de stora folksjukdomarna genom att främja forskning om deras orsaker, hur de överförs och hur de kan förebyggas samt hälsoupplysning och hälsoundervisning.

Centrumets behörighet

(Europa-parlamentets och rådets förordning (EG) nr 851/2004)

Mål

| — | Öka Europas försvar mot smittsamma sjukdomar, i synnerhet identifiera, bedöma och informera om befintliga och uppkommande risker för människors hälsa som följer av smittsamma sjukdomar. |
| --- | --- |

—

Öka Europas försvar mot smittsamma sjukdomar, i synnerhet identifiera, bedöma och informera om befintliga och uppkommande risker för människors hälsa som följer av smittsamma sjukdomar.

| — | I detta syfte ska centrumet driva de särskilda övervakningsnätverken, avge vetenskapliga yttranden, driva systemet för tidig varning och reaktion (EWRS) samt ge vetenskapligt och tekniskt bistånd och utbildning. |
| --- | --- |

—

I detta syfte ska centrumet driva de särskilda övervakningsnätverken, avge vetenskapliga yttranden, driva systemet för tidig varning och reaktion (EWRS) samt ge vetenskapligt och tekniskt bistånd och utbildning.

Uppgift

| — | Driva särskilda övervakningsnätverk för sjukdomar och öka nätverksarbetet. Centrumet har en särskild roll när det gäller insamling, validering, analys och spridning av information. |
| --- | --- |

—

Driva särskilda övervakningsnätverk för sjukdomar och öka nätverksarbetet. Centrumet har en särskild roll när det gäller insamling, validering, analys och spridning av information.

| — | Lämna auktoritativa expertråd samt vetenskapliga yttranden och undersökningar om smittsamma sjukdomar. |
| --- | --- |

—

Lämna auktoritativa expertråd samt vetenskapliga yttranden och undersökningar om smittsamma sjukdomar.

| — | Driva systemet för tidig varning och reaktion. Ta fram förfaranden för att kartlägga nya hälsorisker. |
| --- | --- |

—

Driva systemet för tidig varning och reaktion. Ta fram förfaranden för att kartlägga nya hälsorisker.

| — | Stärka medlemsstaternas kapacitet när det gäller beredskapsplanering och utbildning. |
| --- | --- |

—

Stärka medlemsstaternas kapacitet när det gäller beredskapsplanering och utbildning.

| — | Informera allmänheten och berörda parter om sitt arbete. |
| --- | --- |

—

Informera allmänheten och berörda parter om sitt arbete.

Organisation

Styrelse

Sammansättning

Varje medlemsstat utser en ledamot, Europaparlamentet utser två ledamöter och kommissionen tre företrädare.

Uppgift

Styrelsen antar centrumets årliga arbetsprogram och budget och övervakar genomförandet av dem.

Direktör

Utses av styrelsen på grundval av en förteckning över sökande som kommissionen lägger fram.

Rådgivande grupp

Sammansättning

En företrädare för varje medlemsstat och tre medlemmar utan rösträtt som utses av kommissionen.

Uppgift

Gruppen ska säkerställa arbetets vetenskapliga kompetens och det vetenskapliga oberoendet i centrumets verksamhet och yttranden.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Intern revision

Kommissionens tjänst för internrevision.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till centrumets förfogande 2012 (2011)

Slutlig budget

58,2 (56,6) miljoner euro

Personalstyrka den 31 december 2012

Tjänster enligt tjänsteförteckningen: 200 (200)

varav tillsatta: 187 (177)

Övriga tjänster: 91 (88)

Totalt: 278 (265) varav anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten: 183 (174) |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten: 183 (174)

| — | administrativa uppgifter och stöduppgifter: 95 (91) |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter och stöduppgifter: 95 (91)

Produkter och tjänster 2012 (2011)

69 (64) hälsohot identifierades och övervakades med hjälp av databasen över hot om smittsamma sjukdomar (Threat Tracking Tool, TTT).

52 (52) veckorapporter om hot om smittsamma sjukdomar skickades till 334 (331) mottagare. Från 2012 finns dessutom rapporten varje vecka på centrumets webbplats.

Stöd till epidemiologisk omvärldsbevakning i samband med 3 (3) evenemang med stor publik.

Dessutom övervakades 3 (5) evenemang av särskild karaktär/av särskilt allmänt intresse.

6 hotbildsbedömningar, 16 (17) nya snabba hotbildsbedömningar och 16 (11) uppdateringar av hotbildsbedömningar utarbetades.

1 (2) simuleringsövningar genomfördes för att man skulle testa och förbättra beredskapen och reaktionen vid smittsamma sjukdomar.

Vägledning till 94 (98) epidemiologer under EPIET-utbildningen (European Programme Intervention Epidemiology Training).

Handledning av 10 (8) epidemiologer om det europeiska folkhälsoutbildningsprogrammet för mikrobiologi (European Public Health Microbiology Training, EUPHEM)

114 (181) folkhälsoexperter från 30 EU/EES-länder deltog i centrumets korta utbildningsmoduler.

780 000(500 000) besökare på centrumets webbplats.

240 (122) vetenskapliga publikationer offentliggjordes.

Femte Europeiska antibiotikadagen anordnades där 43 (37) länder deltog. För att visa global solidaritet anordnades samma vecka antibiotikadagar i USA och Kanada (US “Get Smart About Antibiotics” Week, Canadian initiative “AntibioticAwareness).

13 (11,2) miljoner unika registreringar i Tessy-databaserna, 1 324 (845) aktiva användare från 56 (53) länder.

Skärpt övervakning, 15 (15) av de 17 särskilda övervakningsnätverken hade integrerats i centrumet vid utgången av 2012 (ett avslutades och det senaste har lagts ut på entreprenad).

Den epidemiologiska årsrapporten offentliggjordes.

Årsrapporterna om tuberkulos, HIV/aids och antimikrobioresistens offentliggjordes.

40 (32) influensabulletiner/influensaövervakningsöversikter (en i veckan) under 2012.

34 (27) vetenskapliga yttranden utarbetades på begäran av berörda parter.

Sjätte ESCAIDE-konferensen (europeiska vetenskapliga konferensen om tillämpad epidemiologi) anordnades den 24–26 oktober 2012 i Edinburgh med 511 (500) deltagare.

Den första konferensen Eurovaccine.net anordnades med 200 deltagare.

Publicering av den vetenskapliga veckotidskriften Eurosurveillance som har 14 000 (13 302) nätprenumeranter.

Eurosurveillance fick sin första påverkansfaktor: ett mycket bra betyg på 6,15 för år 2011. Detta ger Eurosurveillance en sjätteplats bland de sjuttio tidskrifterna i hela världen i kategorin infektionssjukdomar.

Källa: Uppgifter från centrumet.

---

CENTRUMETS SVAR

| 11–13 | Centrumet fick kännedom om detta ärende i september 2011 och uppmärksammade revisionsrätten på det under dess revision i oktober 2011. Centrumet var fullständigt öppet i denna fråga för att få vägledning och råd från revisionsrätten. Efter diskussionerna vid denna tidpunkt hade centrumet vidtagit alla nödvändiga åtgärder: vi inledde genast en ny upphandling för att upprätta ett nytt ramkontrakt och registrera undantag. I december 2011 gav vi tillsammans med vårt svar på denna preliminära iakttagelse utförlig information om antalet kontrakt som fortfarande skulle undertecknas inom ramen för nuvarande ramkontrakt för att säkerställa verksamhetens kontinuitet. Vi lämnade också ett schema med tidsramen för det nya ramkontraktet och uppgifter om åtgärder som vidtagits för att situationen inte ska upprepas, till exempel att låta en utanordnare ha hand om det nya ramkontraktet och en resursansvarig ha hand om användningen av budgetmedlen för kontraktet. Vi understryker att inga medel har gått förlorade och att inga parter har missgynnats. |
| --- | --- |

11–13

Centrumet fick kännedom om detta ärende i september 2011 och uppmärksammade revisionsrätten på det under dess revision i oktober 2011. Centrumet var fullständigt öppet i denna fråga för att få vägledning och råd från revisionsrätten. Efter diskussionerna vid denna tidpunkt hade centrumet vidtagit alla nödvändiga åtgärder: vi inledde genast en ny upphandling för att upprätta ett nytt ramkontrakt och registrera undantag. I december 2011 gav vi tillsammans med vårt svar på denna preliminära iakttagelse utförlig information om antalet kontrakt som fortfarande skulle undertecknas inom ramen för nuvarande ramkontrakt för att säkerställa verksamhetens kontinuitet. Vi lämnade också ett schema med tidsramen för det nya ramkontraktet och uppgifter om åtgärder som vidtagits för att situationen inte ska upprepas, till exempel att låta en utanordnare ha hand om det nya ramkontraktet och en resursansvarig ha hand om användningen av budgetmedlen för kontraktet. Vi understryker att inga medel har gått förlorade och att inga parter har missgynnats.

| 14. | Vår strategi för kontroll av bidrag ska ses över i juli 2013. Efter översynen kommer den att ta hänsyn till revisionsrättens iakttagelser.
  Alla kontroller av bidragsutgifter som planerats för 2012 kommer istället att göras 2013 tillsammans med de kontroller som planerats för detta år. Att det interinstitutionella ramkontraktet för revisioner inte kunnat utnyttjas kommer således inte att leda till att färre kontroller görs. |
| --- | --- |

14.

Vår strategi för kontroll av bidrag ska ses över i juli 2013. Efter översynen kommer den att ta hänsyn till revisionsrättens iakttagelser.

Alla kontroller av bidragsutgifter som planerats för 2012 kommer istället att göras 2013 tillsammans med de kontroller som planerats för detta år. Att det interinstitutionella ramkontraktet för revisioner inte kunnat utnyttjas kommer således inte att leda till att färre kontroller görs.

| 15. | Revisionsrättens kommentar välkomnas då den bekräftar att större delen av vår operativa verksamhet är av flerårig natur. |
| --- | --- |

15.

Revisionsrättens kommentar välkomnas då den bekräftar att större delen av vår operativa verksamhet är av flerårig natur.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/97 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/97

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska kemikaliemyndigheten för budgetåret 2012 med myndighetens svar

2013/C 365/14

INLEDNING

| 1. | Europeiska kemikaliemyndigheten (nedan kallad myndigheten) ligger i Helsingfors och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (1). Myndighetens viktigaste uppgifter är att garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön och även den fria rörligheten för ämnen på den inre marknaden och samtidigt främja konkurrenskraft och innovation. Myndigheten främjar även framtagningen av alternativa metoder för att bedöma hur farliga ämnen är (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska kemikaliemyndigheten (nedan kallad myndigheten) ligger i Helsingfors och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (1). Myndighetens viktigaste uppgifter är att garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön och även den fria rörligheten för ämnen på den inre marknaden och samtidigt främja konkurrenskraft och innovation. Myndigheten främjar även framtagningen av alternativa metoder för att bedöma hur farliga ämnen är (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | myndighetens årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

myndighetens årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för myndigheten som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för myndighetens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner myndighetens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han bland annat förklarar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för myndigheten som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för myndighetens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner myndighetens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han bland annat förklarar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida myndighetens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida myndighetens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 11. | Resultatet av fysiska inventeringar visar att det finns allvarliga brister när det gäller att skydda och spåra anläggningstillgångar. Det finns inget förfarande för att spåra mjukvara och interna komponenter (2 370 poster av de bokförda 5 878 IKT-anläggningstillgångarna). Vidare hittades inte 306 poster, varav 93 bärbara datorer och 29 datorer. |
| --- | --- |

11.

Resultatet av fysiska inventeringar visar att det finns allvarliga brister när det gäller att skydda och spåra anläggningstillgångar. Det finns inget förfarande för att spåra mjukvara och interna komponenter (2 370 poster av de bokförda 5 878 IKT-anläggningstillgångarna). Vidare hittades inte 306 poster, varav 93 bärbara datorer och 29 datorer.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 12. | Anslagsutnyttjandet 2012 var tillfredsställande för avdelning I och II. Även om andelen gjorda åtaganden som fördes över var hög för avdelning III (11,3 miljoner euro) beror detta i första hand på stora projekt för it-utveckling som är fleråriga till sin natur (3,7 miljoner euro), utvärderingar av ämnen som har en lagstadgad tidsfrist i februari år n+1 (1,8 miljoner euro), översättningar som inte hade levererats före årets slut (1,3 miljoner euro) och två nya verksamheter som inleddes under andra halvan av året – Biocider (1,2 miljoner euro) och PIC (förhandsgodkännande sedan information lämnats) (1,3 miljoner euro). |
| --- | --- |

12.

Anslagsutnyttjandet 2012 var tillfredsställande för avdelning I och II. Även om andelen gjorda åtaganden som fördes över var hög för avdelning III (11,3 miljoner euro) beror detta i första hand på stora projekt för it-utveckling som är fleråriga till sin natur (3,7 miljoner euro), utvärderingar av ämnen som har en lagstadgad tidsfrist i februari år n+1 (1,8 miljoner euro), översättningar som inte hade levererats före årets slut (1,3 miljoner euro) och två nya verksamheter som inleddes under andra halvan av året – Biocider (1,2 miljoner euro) och PIC (förhandsgodkännande sedan information lämnats) (1,3 miljoner euro).

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 13. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

13.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 9 juli 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  I bilaga II ges en sammanfattning av myndighetens behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

7

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Myndighetens budget för budgetåret 2011 uppgick till 93,2 miljoner euro, varav 14,9 miljoner euro (16 %) fördes över till 2012. Överföringarna under avdelning III (driftsutgifter) uppgick till 11,5 miljoner euro (55 %). Andelen överföringar är alltför stor och strider mot budgetprincipen om ettårighet. | Pågår |
| 2011 | Resultatet av den senaste fysiska inventeringen som gjordes 2011 visar på flera brister, särskilt den låga andelen IKT-tillgångar som kontrollerades avseende värde. Det finns ingen formell policy för inventering av anläggningstillgångar. | Pågår |
| 2011 | Myndigheten bokför kostnader för IKT-projekt som redan genomförs som utgifter i stället för att redovisa dem som anläggningstillgångar. | Har genomförts |
| 2011 | Revisionsrätten konstaterade att det fanns brister i rekryteringsförfarandena. Det saknas bevis för att myndigheten hade fastställt minimikraven för att de sökande skulle gå vidare till de olika stegen i förfarandena eller för att den hade fastställt frågorna till intervjuer eller skriftliga prov innan den gick igenom ansökningarna. Intresseförklaringarna var otillräckliga för att man skulle kunna upptäcka och förhindra intressekonflikter som gällde medlemmar i uttagningskommittén. I ett fall var urvalsförfarandet oriktigt eftersom personen rekryterades till en annan tjänst än den som hade offentliggjorts. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Myndighetens budget för budgetåret 2011 uppgick till 93,2 miljoner euro, varav 14,9 miljoner euro (16 %) fördes över till 2012. Överföringarna under avdelning III (driftsutgifter) uppgick till 11,5 miljoner euro (55 %). Andelen överföringar är alltför stor och strider mot budgetprincipen om ettårighet.

Pågår

2011

Resultatet av den senaste fysiska inventeringen som gjordes 2011 visar på flera brister, särskilt den låga andelen IKT-tillgångar som kontrollerades avseende värde. Det finns ingen formell policy för inventering av anläggningstillgångar.

Pågår

2011

Myndigheten bokför kostnader för IKT-projekt som redan genomförs som utgifter i stället för att redovisa dem som anläggningstillgångar.

Har genomförts

2011

Revisionsrätten konstaterade att det fanns brister i rekryteringsförfarandena. Det saknas bevis för att myndigheten hade fastställt minimikraven för att de sökande skulle gå vidare till de olika stegen i förfarandena eller för att den hade fastställt frågorna till intervjuer eller skriftliga prov innan den gick igenom ansökningarna. Intresseförklaringarna var otillräckliga för att man skulle kunna upptäcka och förhindra intressekonflikter som gällde medlemmar i uttagningskommittén. I ett fall var urvalsförfarandet oriktigt eftersom personen rekryterades till en annan tjänst än den som hade offentliggjorts.

Har genomförts

---

BILAGA II

Europeiska kemikaliemyndigheten (Helsingfors)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget | Informationsinsamling







  — | Den rättsliga grunden till myndighetens inrättandeförordning, Reach-förordningen (EG) nr 1907/2006, är artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

Informationsinsamling

—

Den rättsliga grunden till myndighetens inrättandeförordning, Reach-förordningen (EG) nr 1907/2006, är artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Myndighetens behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 [Reach-förordningen] och förordning (EG) nr 1272/2008) (Klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar), förordning (EU) nr 528/2012 (Biocidprodukter) och förordning (EU) nr 649/2012 (PIC, förhandsgodkännande sedan information lämnats))

Mål

| — | Syftet med Reach- och CLP-förordningarna är att garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön, inbegripet främjande av alternativa metoder för att bedöma hur farliga ämnen är, samt att ämnen fritt kan cirkulera på den inre marknaden samtidigt som konkurrenskraft och innovation förbättras (artikel 1.1 i Reach-förordningen och artikel 1 i CLP-förordningen). |
| --- | --- |

—

Syftet med Reach- och CLP-förordningarna är att garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön, inbegripet främjande av alternativa metoder för att bedöma hur farliga ämnen är, samt att ämnen fritt kan cirkulera på den inre marknaden samtidigt som konkurrenskraft och innovation förbättras (artikel 1.1 i Reach-förordningen och artikel 1 i CLP-förordningen).

| — | Myndigheten har inrättats för att handlägga och i vissa fall utföra tekniska, vetenskapliga och administrativa frågor i samband med Reach-förordningen och sörja för enhetlighet på unionsnivå med avseende på dessa aspekter (artikel 75 i Reach-förordningen) och för att förvalta uppgifter i anslutning till klassificering och märkning av kemiska ämnen på grundval av CLP-förordningen. |
| --- | --- |

—

Myndigheten har inrättats för att handlägga och i vissa fall utföra tekniska, vetenskapliga och administrativa frågor i samband med Reach-förordningen och sörja för enhetlighet på unionsnivå med avseende på dessa aspekter (artikel 75 i Reach-förordningen) och för att förvalta uppgifter i anslutning till klassificering och märkning av kemiska ämnen på grundval av CLP-förordningen.

Uppgift

| — | Ta emot registreringar och andra registreringsunderlag om kemiska ämnen och kontrollera att de är fullständiga (avdelning II i Reach-förordningen). |
| --- | --- |

—

Ta emot registreringar och andra registreringsunderlag om kemiska ämnen och kontrollera att de är fullständiga (avdelning II i Reach-förordningen).

| — | Behandla förfrågningar om registreringarna och besluta i tvister som gäller gemensamt utnyttjande av data (avdelning III i Reach-förordningen). |
| --- | --- |

—

Behandla förfrågningar om registreringarna och besluta i tvister som gäller gemensamt utnyttjande av data (avdelning III i Reach-förordningen).

| — | Kontrollera registreringsunderlagen för att se att de följer Reach-förordningen och dess förslag om testning, och samordna processen för utvärdering av ämnen (avdelning VI i Reach-förordningen). |
| --- | --- |

—

Kontrollera registreringsunderlagen för att se att de följer Reach-förordningen och dess förslag om testning, och samordna processen för utvärdering av ämnen (avdelning VI i Reach-förordningen).

| — | Behandla förslag på ämnen som inger mycket stora betänkligheter till kandidatförteckningen och rekommendera att några av dessa ämnen inkluderas i tillståndslistan samt behandla tillståndsansökningar (avdelning VII i Reach-förordningen). |
| --- | --- |

—

Behandla förslag på ämnen som inger mycket stora betänkligheter till kandidatförteckningen och rekommendera att några av dessa ämnen inkluderas i tillståndslistan samt behandla tillståndsansökningar (avdelning VII i Reach-förordningen).

| — | Behandla begränsningsförfaranden (avdelning VIII i Reach-förordningen). |
| --- | --- |

—

Behandla begränsningsförfaranden (avdelning VIII i Reach-förordningen).

| — | Upprätta och föra en eller flera offentliga databaser med information om alla registrerade ämnen och se till att viss information offentliggörs på internet (artiklarna 77 och 119 i Reach-förordningen). |
| --- | --- |

—

Upprätta och föra en eller flera offentliga databaser med information om alla registrerade ämnen och se till att viss information offentliggörs på internet (artiklarna 77 och 119 i Reach-förordningen).

| — | Ge teknisk och vetenskaplig vägledning och om nödvändigt tillhandahålla verktyg (artikel 77 i Reach-förordningen och artikel 50.2 i CLP-förordningen). |
| --- | --- |

—

Ge teknisk och vetenskaplig vägledning och om nödvändigt tillhandahålla verktyg (artikel 77 i Reach-förordningen och artikel 50.2 i CLP-förordningen).

| — | Ge medlemsstaterna och EU:s institutioner bästa möjliga vetenskapliga och tekniska bistånd i frågor avseende kemikalier som omfattas av myndighetens ansvarsområde och som remitteras till den i enlighet med bestämmelserna i Reach- och CLP-förordningarna (artikel 77.1 i Reach-förordningen och artikel 50.1 i CLP-förordningen). |
| --- | --- |

—

Ge medlemsstaterna och EU:s institutioner bästa möjliga vetenskapliga och tekniska bistånd i frågor avseende kemikalier som omfattas av myndighetens ansvarsområde och som remitteras till den i enlighet med bestämmelserna i Reach- och CLP-förordningarna (artikel 77.1 i Reach-förordningen och artikel 50.1 i CLP-förordningen).

| — | Ta emot anmälningar om klassificering och märkning, underhålla ett offentligt klassificerings- och märkningsregister, behandla begäran om alternativa namn och förslag om harmoniserad klassificering och märkning av ämnen (CLP). |
| --- | --- |

—

Ta emot anmälningar om klassificering och märkning, underhålla ett offentligt klassificerings- och märkningsregister, behandla begäran om alternativa namn och förslag om harmoniserad klassificering och märkning av ämnen (CLP).

| — | Utföra tekniska och vetenskapliga uppgifter i enlighet med förordningen om biocidprodukter när den har trätt i kraft. |
| --- | --- |

—

Utföra tekniska och vetenskapliga uppgifter i enlighet med förordningen om biocidprodukter när den har trätt i kraft.

| — | Utföra uppgifter i enlighet med PIC-förordningen när den börjar fungera. |
| --- | --- |

—

Utföra uppgifter i enlighet med PIC-förordningen när den börjar fungera.

Organisation

Styrelse

En företrädare från varje medlemsstat som utses av rådet och högst sex företrädare som utses av kommissionen, inklusive tre företrädare för berörda parter utan rösträtt, samt två oberoende personer som utses av Europaparlamentet (artikel 79 i Reach-förordningen).

Uppgift

Enligt artikel 78 i Reach-förordningen och rambudgetförordningen för EU-organen, i första hand anta årliga och fleråriga arbetsprogram, den slutliga budgeten, en allmän rapport, en intern arbetsordning, utse den verkställande direktören och granska denne i disciplinärenden. Också utse en överklagandenämnd och ledamöter till kommittéerna.

Verkställande direktören

Uppgift

Artikel 83 i Reach-förordningen.

Kommittéer

Myndigheten har tre vetenskapliga kommittéer (riskbedömningskommittén, medlemsstatskommittén och kommittén för socioekonomisk analys).

Uppgift

Artikel 76.1 c–e i Reach-förordningen.

Forum för informationsutbyte om verkställighet

Uppgift

Artikel 76.1 f i Reach-förordningen.

Sekretariat

Uppgift

Artikel 76.1 g i Reach-förordningen.

Överklagandenämnden

Uppgift

Artikel 76.1 h i Reach-förordningen.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Intern revision

Kommissionens tjänst för internrevision.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation (artikel 97.10 i Reach-förordningen).

Medel till myndighetens förfogande under 2012 (2011)

Budget (inklusive ändringsbudgetar)

| — | 98,9 (93,2) miljoner euro, varav:






  — | inkomster från avgifter: 26,6 (33,5) miljoner euro |
| --- | --- | --- |

—

98,9 (93,2) miljoner euro, varav:

—

inkomster från avgifter: 26,6 (33,5) miljoner euro

| — | bidrag från unionen: 4,9 (0,0) miljoner euro för genomförandet av förordning nr 528/2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (3,2 miljoner euro), förordning nr 649/2012 om export och import av farliga kemikalier (1,5 miljoner euro) och föranslutningsinstrumentet – IPA (0,2 miljoner euro). |
| --- | --- |

—

bidrag från unionen: 4,9 (0,0) miljoner euro för genomförandet av förordning nr 528/2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (3,2 miljoner euro), förordning nr 649/2012 om export och import av farliga kemikalier (1,5 miljoner euro) och föranslutningsinstrumentet – IPA (0,2 miljoner euro).

Personalstyrka den 31 december 2012

| — | Antal tjänster enligt tjänsteförteckningen: 470 (456) |
| --- | --- |

—

Antal tjänster enligt tjänsteförteckningen: 470 (456)

| — | varav tillsatta: 447 (441) |
| --- | --- |

—

varav tillsatta: 447 (441)

| — | Övrig personal: 65 (90) (kontraktsanställda och utstationerade nationella experter) |
| --- | --- |

—

Övrig personal: 65 (90) (kontraktsanställda och utstationerade nationella experter)

| — | Personalstyrka totalt: 506 (537), varav anställda med






  — | uppgifter inom verksamheten: 352 (333), |
| --- | --- | --- |

—

Personalstyrka totalt: 506 (537), varav anställda med

—

uppgifter inom verksamheten: 352 (333),

| — | administrativa och stödjande uppgifter: 185 (173). |
| --- | --- |

—

administrativa och stödjande uppgifter: 185 (173).

Verksamhet och tjänster 2012 (2011)

Myndighetens arbetsprogram har delats upp i följande 16 verksamhetsområden:

Registrering, förhandsregistrering och gemensamt utnyttjande av data

| — | Antal utarbetade begränsningsärenden: 9 773 (6 100). |
| --- | --- |

—

Antal utarbetade begränsningsärenden: 9 773 (6 100).

| — | Antal avslutade förfrågningar/bedömningar om konfidentialitet: 871 (630) [anm.: 639 (229) bedömningar om konfidentialitet i enlighet med artikel 119.2]. |
| --- | --- |

—

Antal avslutade förfrågningar/bedömningar om konfidentialitet: 871 (630) [anm.: 639 (229) bedömningar om konfidentialitet i enlighet med artikel 119.2].

| — | Antal förfrågningar: 1 632 (1 970). |
| --- | --- |

—

Antal förfrågningar: 1 632 (1 970).

| — | Antal avgöranden i tvister om datadelning: 1 (3). |
| --- | --- |

—

Antal avgöranden i tvister om datadelning: 1 (3).

| — | Antal ämnen om vilka information offentliggjorts (exklusive konfidentiell information): 7 884 (4 100). |
| --- | --- |

—

Antal ämnen om vilka information offentliggjorts (exklusive konfidentiell information): 7 884 (4 100).

Utvärdering

| — | Antal efterlevnadskontroller som genomförts: 198 (146). |
| --- | --- |

—

Antal efterlevnadskontroller som genomförts: 198 (146).

| — | Antal avgöranden om testningsförslag: 171 (22). |
| --- | --- |

—

Antal avgöranden om testningsförslag: 171 (22).

Riskhantering

| — | Antal ämnen som identifierats och förts upp på kandidatförteckningen: 67 (28). |
| --- | --- |

—

Antal ämnen som identifierats och förts upp på kandidatförteckningen: 67 (28).

| — | Antal rekommendationer om ämnen som kan föras upp på tillståndslistan: 0 (1.) |
| --- | --- |

—

Antal rekommendationer om ämnen som kan föras upp på tillståndslistan: 0 (1.)

| — | Antal begränsningsärenden som överlämnats till kommissionen för beslut: 1 (4). |
| --- | --- |

—

Antal begränsningsärenden som överlämnats till kommissionen för beslut: 1 (4).

| — | Antal mottagna tillståndsansökningar: 0 (0). |
| --- | --- |

—

Antal mottagna tillståndsansökningar: 0 (0).

| — | Antal meddelanden om ämnen från kandidatförteckningen som identifierats i varor: 31 (203). |
| --- | --- |

—

Antal meddelanden om ämnen från kandidatförteckningen som identifierats i varor: 31 (203).

Klassificering och märkning

| — | Antal mottagna klassificerings- och märkningsanmälningar: 5,7 miljoner för över 120 000 ämnen. |
| --- | --- |

—

Antal mottagna klassificerings- och märkningsanmälningar: 5,7 miljoner för över 120 000 ämnen.

| — | Antal mottagna förslag till harmoniserad klassificering och märkning: 27 (56). |
| --- | --- |

—

Antal mottagna förslag till harmoniserad klassificering och märkning: 27 (56).

| — | Antal förfrågningar om alternativa namn på blandningar av ämnen: 13 (0). |
| --- | --- |

—

Antal förfrågningar om alternativa namn på blandningar av ämnen: 13 (0).

Rådgivning och assistans

| — | Antal frågor som besvarats av stöd- och informationspunkten: 5 684 |
| --- | --- |

—

Antal frågor som besvarats av stöd- och informationspunkten: 5 684

| — | Antal nya vägledningsdokument som givits ut: 0 (3) och antal uppdaterade vägledningar: 30, däribland 17 (14) korrigeringar. |
| --- | --- |

—

Antal nya vägledningsdokument som givits ut: 0 (3) och antal uppdaterade vägledningar: 30, däribland 17 (14) korrigeringar.

Vetenskapliga it-verktyg

| — | Reach-it modifieringar inför tidsfristen 2013. |
| --- | --- |

—

Reach-it modifieringar inför tidsfristen 2013.

| — | Förbättringar och nya it-verktyg: Iuclid, Chesar och Odyssey. |
| --- | --- |

—

Förbättringar och nya it-verktyg: Iuclid, Chesar och Odyssey.

| — | It-lösningar för att medlemsstaterna ska ha tillgång till dokumentation och uppgifter om ämnen. |
| --- | --- |

—

It-lösningar för att medlemsstaterna ska ha tillgång till dokumentation och uppgifter om ämnen.

| — | Bredare spridning av information om ämnen. |
| --- | --- |

—

Bredare spridning av information om ämnen.

| — | Publicering och underhåll av klassificerings- och märkningsregistret. |
| --- | --- |

—

Publicering och underhåll av klassificerings- och märkningsregistret.

| — | Framtagning av en plattform för samarbete om klassificering och märkning. |
| --- | --- |

—

Framtagning av en plattform för samarbete om klassificering och märkning.

| — | Nytt it-system för att stödja arbetsflödet vid utvärderingsprocesser. |
| --- | --- |

—

Nytt it-system för att stödja arbetsflödet vid utvärderingsprocesser.

Vetenskaplig och teknisk rådgivning till EU:s institutioner och organ

| — | Kontrakt om stöd för vidareutveckling av metoder för riskbedömning av komplexa ämnen. |
| --- | --- |

—

Kontrakt om stöd för vidareutveckling av metoder för riskbedömning av komplexa ämnen.

| — | Beräkningsmetoder används rutinmässigt som stöd i olika processer. |
| --- | --- |

—

Beräkningsmetoder används rutinmässigt som stöd i olika processer.

| — | Första mötet i gruppen för bedömning av redan registrerade nanomaterial anordnades. |
| --- | --- |

—

Första mötet i gruppen för bedömning av redan registrerade nanomaterial anordnades.

| — | Publicering av Best Practices on physicochemical and substance identity information for nanomaterials och uppdatering av andra vägledningar. |
| --- | --- |

—

Publicering av Best Practices on physicochemical and substance identity information for nanomaterials och uppdatering av andra vägledningar.

| — | Värd för OECD:s expertmöte där en strategi för kontroll av hudirriterande ämnen utarbetades. |
| --- | --- |

—

Värd för OECD:s expertmöte där en strategi för kontroll av hudirriterande ämnen utarbetades.

| — | Bidrag till utarbetandet av testmetoder för genotoxicitet (core genotoxicity) inom den integrerade teststrategin i Reach och till arbetet med preliminära analyser av den lagstiftningsmässiga relevansen. |
| --- | --- |

—

Bidrag till utarbetandet av testmetoder för genotoxicitet (core genotoxicity) inom den integrerade teststrategin i Reach och till arbetet med preliminära analyser av den lagstiftningsmässiga relevansen.

Kommittéer och forum

| — | Antal avtal som medlemsstatskommittén fattat beslut om enhälligt: 179 (2) |
| --- | --- |

—

Antal avtal som medlemsstatskommittén fattat beslut om enhälligt: 179 (2)

| — | Antal yttranden från riskbedömningskommittén: 34 (36) |
| --- | --- |

—

Antal yttranden från riskbedömningskommittén: 34 (36)

| — | Antal yttranden från kommittén för socioekonomisk analys: 1 (0) |
| --- | --- |

—

Antal yttranden från kommittén för socioekonomisk analys: 1 (0)

Överklagandenämnden

| — | Antal inkomna överklaganden: 8 (6) |
| --- | --- |

—

Antal inkomna överklaganden: 8 (6)

| — | Antal avgjorda överklaganden: 1 (6) och antal beslut om förfaranden: 6 (10) |
| --- | --- |

—

Antal avgjorda överklaganden: 1 (6) och antal beslut om förfaranden: 6 (10)

Kommunikation

| — | Fyra evenemang för berörda aktörer organiserades:






  — | Första workshoppen för ledande registranter i februari (74 + 175 via direktsändning på webben). |
| --- | --- | --- |

—

Fyra evenemang för berörda aktörer organiserades:

—

Första workshoppen för ledande registranter i februari (74 + 175 via direktsändning på webben).

| — | Andra workshoppen för ledande registranter i oktober (76 + 200 via direktsändning på webben). |
| --- | --- |

—

Andra workshoppen för ledande registranter i oktober (76 + 200 via direktsändning på webben).

| — | Sjunde branschdagen i maj (287 externa deltagare + 353 via direktsändning på webben). |
| --- | --- |

—

Sjunde branschdagen i maj (287 externa deltagare + 353 via direktsändning på webben).

| — | Workshop för ackrediterade parter i november (21 deltagare). |
| --- | --- |

—

Workshop för ackrediterade parter i november (21 deltagare).

| — | Sexton webbinarier med 2 999 deltagare. |
| --- | --- |

—

Sexton webbinarier med 2 999 deltagare.

| — | 276 dokument har översatts. |
| --- | --- |

—

276 dokument har översatts.

| — | 92 publiceringar. |
| --- | --- |

—

92 publiceringar.

| — | 39 pressmeddelanden, 62 elektroniska nyhetsbrev och 6 nyhetsbrev. |
| --- | --- |

—

39 pressmeddelanden, 62 elektroniska nyhetsbrev och 6 nyhetsbrev.

| — | Tre miljoner besök på webbplatsen. |
| --- | --- |

—

Tre miljoner besök på webbplatsen.

Internationellt samarbete

| — | Vetenskapligt och tekniskt samarbete med OECD (t.ex. ChemPortal och verktyget QSAR). |
| --- | --- |

—

Vetenskapligt och tekniskt samarbete med OECD (t.ex. ChemPortal och verktyget QSAR).

Förvaltning

| — | Fortsatt utveckling och förbättring av system för administration och förvaltning, däribland IQMS. |
| --- | --- |

—

Fortsatt utveckling och förbättring av system för administration och förvaltning, däribland IQMS.

Ekonomi, upphandling och redovisning

| — | Strikt förvaltning av budget och likvida medel. |
| --- | --- |

—

Strikt förvaltning av budget och likvida medel.

| — | Många upphandlingsförfaranden, t.ex. för en ny generation ramkontrakt för it-tjänster och ramkontrakt för vetenskapliga tjänster, kommunikationstjänster och administrativa tjänster. |
| --- | --- |

—

Många upphandlingsförfaranden, t.ex. för en ny generation ramkontrakt för it-tjänster och ramkontrakt för vetenskapliga tjänster, kommunikationstjänster och administrativa tjänster.

| — | Totalt antal företag vars ställning som SMF kontrollerats: 315. |
| --- | --- |

—

Totalt antal företag vars ställning som SMF kontrollerats: 315.

Personalresurser och gemensamma tjänster

| — | 23 (24) urvalsförfaranden avslutades, 65 (93) anställda har rekryterats (tillfälligt anställda och kontraktsanställda). |
| --- | --- |

—

23 (24) urvalsförfaranden avslutades, 65 (93) anställda har rekryterats (tillfälligt anställda och kontraktsanställda).

Informations- och kommunikationsteknik

| — | Leverans av tjänster för att hålla IKT-infrastrukturen och IKT-resurserna operativa och på en lämplig resultatnivå. |
| --- | --- |

—

Leverans av tjänster för att hålla IKT-infrastrukturen och IKT-resurserna operativa och på en lämplig resultatnivå.

| — | Upprättande av en kontinuitetsplan för de it-system som är avgörande för verksamheten som bygger på externa servertjänster. |
| --- | --- |

—

Upprättande av en kontinuitetsplan för de it-system som är avgörande för verksamheten som bygger på externa servertjänster.

| — | Införande av ett system för tidsredovisning. |
| --- | --- |

—

Införande av ett system för tidsredovisning.

| — | Mjukvaran för alla datorer har uppgraderats. |
| --- | --- |

—

Mjukvaran för alla datorer har uppgraderats.

Biocider

| — | Analys, utformning och genomförande av registret över biocidprodukter. |
| --- | --- |

—

Analys, utformning och genomförande av registret över biocidprodukter.

| — | Utarbetande av första utkast till centrala vägledningsdokument. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av första utkast till centrala vägledningsdokument.

| — | Preliminär arbetsplan för kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

—

Preliminär arbetsplan för kommittén för biocidprodukter.

| — | Medlemsstaterna har uppmanats att utse ledamöter, bistå med ordförande och sekretariat till den nya kommittén och förbereda för samordningsgruppen. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna har uppmanats att utse ledamöter, bistå med ordförande och sekretariat till den nya kommittén och förbereda för samordningsgruppen.

PIC

| — | Förberedelser. |
| --- | --- |

—

Förberedelser.

Källa: Uppgifter från myndigheten.

---

MYNDIGHETENS SVAR

| 11. | En ny version av ABAC Assets (v. 2.7.2) kom ut i juli 2012. Den gör det lättare att spåra interna komponenter som fysiskt inte kan kommas åt. Men en sådan här process kräver en hel del manuellt arbete och kunde inte slutföras inom ramen för tillgångsinventeringen 2012. Myndigheten bekräftar att hanteringen av tillgångsinventeringen ska stärkas. Vi ska därför genomföra den fysiska inventeringen tidigare under 2013 så att vi kan spåra alla tillgångar och analysera dem i tillräcklig grad. Under tiden har vi redan satt i gång ett projekt för att upprätta ett programvarusystem för hantering av licenser. Då blir det möjligt att följa upp de immateriella tillgångarna ordentligt. |
| --- | --- |

11.

En ny version av ABAC Assets (v. 2.7.2) kom ut i juli 2012. Den gör det lättare att spåra interna komponenter som fysiskt inte kan kommas åt. Men en sådan här process kräver en hel del manuellt arbete och kunde inte slutföras inom ramen för tillgångsinventeringen 2012. Myndigheten bekräftar att hanteringen av tillgångsinventeringen ska stärkas. Vi ska därför genomföra den fysiska inventeringen tidigare under 2013 så att vi kan spåra alla tillgångar och analysera dem i tillräcklig grad. Under tiden har vi redan satt i gång ett projekt för att upprätta ett programvarusystem för hantering av licenser. Då blir det möjligt att följa upp de immateriella tillgångarna ordentligt.

| 12. | Myndigheten värdesätter revisionsrättens slutsats och kommer att fortsätta se till att överföringar i avdelning III kan motiveras. |
| --- | --- |

12.

Myndigheten värdesätter revisionsrättens slutsats och kommer att fortsätta se till att överföringar i avdelning III kan motiveras.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/106 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/106

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2012 med byråns svar

2013/C 365/15

INLEDNING

| 1. | Europeiska miljöbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Köpenhamn och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1210/90 (1). Den ansvarar för att införa ett nätverk för miljöövervakning som ska förse kommissionen, Europaparlamentet, medlemsstaterna och, mer övergripande, allmänheten med tillförlitlig information om miljösituationen. Informationen ska i synnerhet göra det möjligt för EU och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att skydda miljön och utvärdera hur effektiva dessa åtgärder är (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska miljöbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Köpenhamn och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1210/90 (1). Den ansvarar för att införa ett nätverk för miljöövervakning som ska förse kommissionen, Europaparlamentet, medlemsstaterna och, mer övergripande, allmänheten med tillförlitlig information om miljösituationen. Informationen ska i synnerhet göra det möjligt för EU och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att skydda miljön och utvärdera hur effektiva dessa åtgärder är (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 11. | Under 2012 gav byrån bidrag inom tre stora bidragsprogram (8) till konsortier bestående av miljöorganisationer och miljöorgan i Europa, FN-organ och nationella miljöorganisationer. Det totala bidrag som betalades ut 2012 var 11,9 miljoner euro, vilket motsvarar 27 % av de totala driftsutgifterna. Byråns förhandskontroller innan de kostnader som stödmottagarna begär ersättning för betalas ut består av en skrivbordsanalys av ersättningsanspråken. Byrån inhämtar oftast inte dokument från stödmottagarna som stöder att de personalkostnader som de begär ersättning för, som utgör den största andelen av kostnaderna, är stödberättigande och korrekta (9). Det är ovanligt med förhandskontroller av kostnader hos stödmottagarna (10). |
| --- | --- |

11.

Under 2012 gav byrån bidrag inom tre stora bidragsprogram (8) till konsortier bestående av miljöorganisationer och miljöorgan i Europa, FN-organ och nationella miljöorganisationer. Det totala bidrag som betalades ut 2012 var 11,9 miljoner euro, vilket motsvarar 27 % av de totala driftsutgifterna. Byråns förhandskontroller innan de kostnader som stödmottagarna begär ersättning för betalas ut består av en skrivbordsanalys av ersättningsanspråken. Byrån inhämtar oftast inte dokument från stödmottagarna som stöder att de personalkostnader som de begär ersättning för, som utgör den största andelen av kostnaderna, är stödberättigande och korrekta (9). Det är ovanligt med förhandskontroller av kostnader hos stödmottagarna (10).

| 12. | De befintliga kontrollerna ger därför byråns ledning endast begränsad säkerhet om att de kostnader som stödmottagarna begär ersättning för är stödberättigande och korrekta. För de transaktioner som revisionsrätten granskade skaffade byrån för revisionsrättens räkning fram styrkande handlingar som gav rimlig säkerhet om transaktionernas laglighet och korrekthet. En kontroll av slumpvis utvalda styrkande handlingar avseende personalkostnader och kontroller på plats hos fler stödmottagare skulle öka säkerheten betydligt. |
| --- | --- |

12.

De befintliga kontrollerna ger därför byråns ledning endast begränsad säkerhet om att de kostnader som stödmottagarna begär ersättning för är stödberättigande och korrekta. För de transaktioner som revisionsrätten granskade skaffade byrån för revisionsrättens räkning fram styrkande handlingar som gav rimlig säkerhet om transaktionernas laglighet och korrekthet. En kontroll av slumpvis utvalda styrkande handlingar avseende personalkostnader och kontroller på plats hos fler stödmottagare skulle öka säkerheten betydligt.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 13. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

13.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 17 september 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 120, 11.5.1990, s. 1.

1

(2)  I bilaga II ges en sammanfattning av byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

7

(8)  Europeiska ämnescentrum, europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (EGPI) och global övervakning för miljö och säkerhet, inledande operationer.

8

(9)  För andra typer av kostnader (dvs. entreprenad och inköp av utrustning) begärs verifierande underlag som analyseras.

9

(10)  Under 2012 och 2011 gjordes en förhandskontroll för att kontrollera en stödmottagares kontrollsystem. Under 2010 gjordes en förhandskontroll för att kontrollera att de utgifter som en stödmottagare hade redovisat var stödberättigande.

10

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | En betalning på 6 061 euro till en internationell miljöorganisation gällde byråanställdas deltagande i expeditioner som anordnades av denna organisation och genomfördes i februari och maj 2011. Inget upphandlingsförfarande hade förekommit och inget kontrakt hade upprättats för dessa expeditioner. De tillhörande resekostnader som tillkom och bars av byrån var 11 625 euro. Den verkställande direktören var ledamot i organisationens styrelse fram till april 2011. Detta utgör en uppenbar intressekonflikt. | Har genomförts |
| 2011 | Byrån har markant ökat insynen i rekryteringsförfaranden genom åren. Vid revisionen konstaterade dock revisionsrätten att det fortfarande råder oklarhet mellan behörighetskrav och urvalskriterier när det gäller antal år av yrkeserfarenhet. Det fanns inte heller några bevis för att innehållet i och tröskelvärdena för de skriftliga proven hade fastställts innan byrån gick igenom ansökningarna. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

En betalning på 6 061 euro till en internationell miljöorganisation gällde byråanställdas deltagande i expeditioner som anordnades av denna organisation och genomfördes i februari och maj 2011. Inget upphandlingsförfarande hade förekommit och inget kontrakt hade upprättats för dessa expeditioner. De tillhörande resekostnader som tillkom och bars av byrån var 11 625 euro. Den verkställande direktören var ledamot i organisationens styrelse fram till april 2011. Detta utgör en uppenbar intressekonflikt.

Har genomförts

2011

Byrån har markant ökat insynen i rekryteringsförfaranden genom åren. Vid revisionen konstaterade dock revisionsrätten att det fortfarande råder oklarhet mellan behörighetskrav och urvalskriterier när det gäller antal år av yrkeserfarenhet. Det fanns inte heller några bevis för att innehållet i och tröskelvärdena för de skriftliga proven hade fastställts innan byrån gick igenom ansökningarna.

Har genomförts

---

BILAGA II

Europeiska miljöbyrån (Köpenhamn)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 191 i EUF-fördraget) | Miljöpolitik

  Unionens miljöpolitik ska bidra till att följande mål uppfylls [...] att bevara, skydda och förbättra miljön, att skydda människors hälsa, att utnyttja naturresurserna varsamt och rationellt och att främja åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala eller globala miljöproblem, särskilt för att bekämpa klimatförändringen.
  Unionens miljöpolitik ska syfta till en hög skyddsnivå med beaktande av de olikartade förhållandena inom unionens olika regioner. Den ska bygga på försiktighetsprincipen och på principerna att förebyggande åtgärder bör vidtas, att miljöförstöring företrädesvis bör hejdas vid källan och att förorenaren ska betala. [...] När unionen utarbetar sin miljöpolitik ska den beakta tillgängliga vetenskapliga och tekniska data, miljöförhållanden i unionens olika regioner, de potentiella fördelar och kostnader som är förenade med att åtgärder vidtas eller inte vidtas och den ekonomiska och sociala utvecklingen i unionen som helhet och den balanserade utvecklingen i dess regioner [...]. |
| --- | --- |
| Byråns behörighet


  (Rådets förordning (EEG) nr 1210/90) | Mål

  Att införa ett europeiskt nätverk för miljöinformation och miljöövervakning så att unionen och medlemsstaterna får:






  1. | Objektiv, tillförlitlig och jämförbar information på europeisk nivå så att de kan






  a) | vidta de nödvändiga åtgärderna för att skydda miljön, |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 191 i EUF-fördraget)

Miljöpolitik

Unionens miljöpolitik ska bidra till att följande mål uppfylls [...] att bevara, skydda och förbättra miljön, att skydda människors hälsa, att utnyttja naturresurserna varsamt och rationellt och att främja åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala eller globala miljöproblem, särskilt för att bekämpa klimatförändringen.

Unionens miljöpolitik ska syfta till en hög skyddsnivå med beaktande av de olikartade förhållandena inom unionens olika regioner. Den ska bygga på försiktighetsprincipen och på principerna att förebyggande åtgärder bör vidtas, att miljöförstöring företrädesvis bör hejdas vid källan och att förorenaren ska betala. [...] När unionen utarbetar sin miljöpolitik ska den beakta tillgängliga vetenskapliga och tekniska data, miljöförhållanden i unionens olika regioner, de potentiella fördelar och kostnader som är förenade med att åtgärder vidtas eller inte vidtas och den ekonomiska och sociala utvecklingen i unionen som helhet och den balanserade utvecklingen i dess regioner [...].

Byråns behörighet

(Rådets förordning (EEG) nr 1210/90)

Mål

Att införa ett europeiskt nätverk för miljöinformation och miljöövervakning så att unionen och medlemsstaterna får:

1.

Objektiv, tillförlitlig och jämförbar information på europeisk nivå så att de kan

a)

vidta de nödvändiga åtgärderna för att skydda miljön,

| b) | bedöma resultaten av sådana åtgärder, |
| --- | --- |

b)

bedöma resultaten av sådana åtgärder,

| c) | se till att allmänheten blir ordentligt informerad om miljösituationen. |
| --- | --- |

c)

se till att allmänheten blir ordentligt informerad om miljösituationen.

| 2. | Nödvändigt tekniskt och vetenskapligt stöd. |
| --- | --- |

2.

Nödvändigt tekniskt och vetenskapligt stöd.

Uppgift

| — | I samarbete med medlemsstaterna inrätta och samordna Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning. |
| --- | --- |

—

I samarbete med medlemsstaterna inrätta och samordna Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning.

| — | Förse unionen och medlemsstaterna med den objektiva information som behövs för att utforma och genomföra en riktig och effektiv miljöpolitik. |
| --- | --- |

—

Förse unionen och medlemsstaterna med den objektiva information som behövs för att utforma och genomföra en riktig och effektiv miljöpolitik.

| — | Biträda vid övervakningen av miljöåtgärder genom lämpligt stöd i fråga om rapporteringskrav. |
| --- | --- |

—

Biträda vid övervakningen av miljöåtgärder genom lämpligt stöd i fråga om rapporteringskrav.

| — | Ge råd till enskilda medlemsstater om utveckling, inrättande och utvidgning av deras system för övervakning av miljöåtgärder. |
| --- | --- |

—

Ge råd till enskilda medlemsstater om utveckling, inrättande och utvidgning av deras system för övervakning av miljöåtgärder.

| — | Att registrera, sammanställa och utvärdera data om miljöförhållandena, att utarbeta expertrapporter om miljöns kvalitet, känslighet och belastning inom unionens territorium, att ställa upp enhetliga kriterier för utvärderingen av miljödata vilka ska tillämpas i alla medlemsstater och att ytterligare utveckla och behålla ett referenscentrum för miljöinformation. |
| --- | --- |

—

Att registrera, sammanställa och utvärdera data om miljöförhållandena, att utarbeta expertrapporter om miljöns kvalitet, känslighet och belastning inom unionens territorium, att ställa upp enhetliga kriterier för utvärderingen av miljödata vilka ska tillämpas i alla medlemsstater och att ytterligare utveckla och behålla ett referenscentrum för miljöinformation.

| — | Bidra till att säkerställa att miljödata på europeisk nivå är jämförbara och, om nödvändigt, att på lämpligt sätt främja en bättre harmonisering av mätmetoderna. |
| --- | --- |

—

Bidra till att säkerställa att miljödata på europeisk nivå är jämförbara och, om nödvändigt, att på lämpligt sätt främja en bättre harmonisering av mätmetoderna.

| — | Främja införlivandet av europeisk miljöinformation med internationella miljöövervakningsprogram. |
| --- | --- |

—

Främja införlivandet av europeisk miljöinformation med internationella miljöövervakningsprogram.

| — | Vart femte år offentliggöra en rapport om miljötillståndet och om utvecklingstendenserna och framtidsutsikterna för miljön. |
| --- | --- |

—

Vart femte år offentliggöra en rapport om miljötillståndet och om utvecklingstendenserna och framtidsutsikterna för miljön.

| — | Att främja utvecklingen av beräkningsmetoder på miljöområdet, utbytet av information om teknik för att förebygga eller minska miljöskador och metoder för att kunna bedöma kostnaderna för miljöskador och för åtgärder avsedda att förebygga miljöskador samt skydda och återställa miljön. |
| --- | --- |

—

Att främja utvecklingen av beräkningsmetoder på miljöområdet, utbytet av information om teknik för att förebygga eller minska miljöskador och metoder för att kunna bedöma kostnaderna för miljöskador och för åtgärder avsedda att förebygga miljöskador samt skydda och återställa miljön.

| — | Säkerställa en bred spridning av tillförlitlig och jämförbar miljöinformation, särskilt rörande miljötillståndet, till allmänheten och att därför främja användning av ny telematikteknik i detta syfte. |
| --- | --- |

—

Säkerställa en bred spridning av tillförlitlig och jämförbar miljöinformation, särskilt rörande miljötillståndet, till allmänheten och att därför främja användning av ny telematikteknik i detta syfte.

| — | Aktivt samarbeta med andra unionsorgan och unionsprogram och andra internationella organ och på områden av gemensamt intresse med sådana institutioner i länder som inte är medlemmar i unionen med hänsyn till behovet av att undvika dubbelarbete. |
| --- | --- |

—

Aktivt samarbeta med andra unionsorgan och unionsprogram och andra internationella organ och på områden av gemensamt intresse med sådana institutioner i länder som inte är medlemmar i unionen med hänsyn till behovet av att undvika dubbelarbete.

| — | Stödja kommissionen i processen av informationsutbyte om utvecklingen av miljöbedömningsmetoder och bästa praxis och i spridningen av information om resultat av relevant miljöforskning och i en form som på bästa sätt kan vara till hjälp vid utvecklingen av politiken. |
| --- | --- |

—

Stödja kommissionen i processen av informationsutbyte om utvecklingen av miljöbedömningsmetoder och bästa praxis och i spridningen av information om resultat av relevant miljöforskning och i en form som på bästa sätt kan vara till hjälp vid utvecklingen av politiken.

Organisation

Styrelse

Sammansättning

En företrädare för varje medlemsstat, en från varje EES-land, två företrädare för kommissionen och två vetenskapsmän som utses av Europaparlamentet.

Uppgift

Anta det fleråriga och årliga arbetsprogrammet och se till att de verkställs och anta den årliga rapporten om byråns verksamhet.

Verkställande direktören

Utses av styrelsen på förslag från kommissionen.

Vetenskaplig kommitté

Består av personer med särskilda kunskaper på miljöområdet och utses av styrelsen.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande under 2012 (2011)

Slutlig budget

41,7 (62,2) miljoner euro

Bidrag från unionen: 100 % (66 %)

Personalstyrka den 31 december 2012

Antal tjänster enligt tjänsteförteckningen: 136 (134)

varav tillsatta: 131 (132) plus 86 (82) övriga tjänster (kontraktsanställda och utstationerade nationella experter)

Antal anställda totalt: 217 (214)

varav anställda med

| — | operativa uppgifter 96 (90) |
| --- | --- |

—

operativa uppgifter 96 (90)

| — | administrativa uppgifter: 40 (43) |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter: 40 (43)

Produkter och tjänster 2012 (2011)

| Artiklar | 19 |
| --- | --- |
| Höjdpunkter | 50 |
| Pressmeddelanden | 12 |
| Datauppsättningar | 36 |
| Indikatorer | 66 |
| Kartor, diagram | 466 |
| Marknadsföringsmaterial | 1 |
| Företagsdokument | 3 |
| Rapporter | 11 |
| Tekniska rapporter | 18 |
| EES-signaler | 1 |
| Alleuropeiska bedömningar | 1 |
| Rapport om utvärderingen av EU:s miljö (SOER) 2010 | 2 |

Artiklar

19

Höjdpunkter

50

Pressmeddelanden

12

Datauppsättningar

36

Indikatorer

66

Kartor, diagram

466

Marknadsföringsmaterial

1

Företagsdokument

3

Rapporter

11

Tekniska rapporter

18

EES-signaler

1

Alleuropeiska bedömningar

1

Rapport om utvärderingen av EU:s miljö (SOER) 2010

2

Källa: Uppgifter från byrån.

---

BYRÅNS SVAR

| 11. | Under de senaste årtiondena har byrån samlat omfattande erfarenhet av att hantera bidragsöverenskommelser och kostnadsstrukturen, särskilt för europeiska ämnescentrum. Utvärderingen av kostnadsredovisningar (däribland för personalkostnader) bygger således på en gedigen grund. Vi instämmer dock i Europeiska revisionsrättens iakttagelse och en handlingsplan har utarbetats utifrån en ytterligare riskanalys för att se till att rimlig säkerhet uppnås.
  Den inbjudan att lämna förslag som utfärdades 2013 omfattar ett reviderat ramavtal om partnerskap där avtalsbestämmelserna har uppdaterats. |
| --- | --- |

11.

Under de senaste årtiondena har byrån samlat omfattande erfarenhet av att hantera bidragsöverenskommelser och kostnadsstrukturen, särskilt för europeiska ämnescentrum. Utvärderingen av kostnadsredovisningar (däribland för personalkostnader) bygger således på en gedigen grund. Vi instämmer dock i Europeiska revisionsrättens iakttagelse och en handlingsplan har utarbetats utifrån en ytterligare riskanalys för att se till att rimlig säkerhet uppnås.

Den inbjudan att lämna förslag som utfärdades 2013 omfattar ett reviderat ramavtal om partnerskap där avtalsbestämmelserna har uppdaterats.

| 12. | Byrån har beslutat att genomföra fler kontroller på plats i enlighet med revisionsrättens rekommendation. Andelen stickprov kommer att vara ungefär 20 procent för personal- och resekostnader utöver de fullständiga kontroller som kommer att göras som skrivbordsanalys. För alla övriga kostnadstyper kommer stickproven att vara upp till 100 procent såvida dokumentationen inte ingår i den ursprungliga kostnadsredovisningen. |
| --- | --- |

12.

Byrån har beslutat att genomföra fler kontroller på plats i enlighet med revisionsrättens rekommendation. Andelen stickprov kommer att vara ungefär 20 procent för personal- och resekostnader utöver de fullständiga kontroller som kommer att göras som skrivbordsanalys. För alla övriga kostnadstyper kommer stickproven att vara upp till 100 procent såvida dokumentationen inte ingår i den ursprungliga kostnadsredovisningen.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/113 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/113

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska fiskerikontrollbyrån för budgetåret 2012 med byråns svar

2013/C 365/16

INLEDNING

| 1. | Europeiska fiskerikontrollbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Vigo och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 768/2005 (1). Byråns viktigaste uppgift är att organisera den operativa samordningen av medlemsstaternas kontroll- och inspektionsverksamhet när det gäller fiske så att en effektiv och enhetlig tillämpning av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser säkerställs (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska fiskerikontrollbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Vigo och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 768/2005 (1). Byråns viktigaste uppgift är att organisera den operativa samordningen av medlemsstaternas kontroll- och inspektionsverksamhet när det gäller fiske så att en effektiv och enhetlig tillämpning av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser säkerställs (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 11. | Andelen gjorda åtaganden under de olika avdelningarna varierade mellan 94 och 99 % av de totala anslagen, vilket visar att de rättsliga åtagandena gjordes i tid. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2013 var hög under avdelning II (administrativa utgifter), 35 %, och avdelning III (driftsutgifter), 46 %. När det gäller avdelning II orsakades detta till stor del av händelser utanför byråns kontroll, som att de spanska myndigheterna fakturerade hyreskostnaderna för kontorsutrymmena för 2012 sent. Byråns ökade operativa behov under det sista kvartalet 2012 innebar också att stora volymer varor och tjänster beställdes men inte hade levererats före årets slut. När det gäller avdelning III är en viktig orsak till den höga andelen överföringar byråns stora arbetsbelastning till följd av att ett stort antal it-projekt antingen inleddes eller pågick under 2012. Arbetsbelastningen försenade upphandlingsförfarandena för två it-projekt som inleddes under 2012. Vidare skulle de ersättningar för kostnader för utbildning och tjänsteresor som personalen och experter hade under det sista kvartalet 2012 inte betalas förrän i början av 2013. |
| --- | --- |

11.

Andelen gjorda åtaganden under de olika avdelningarna varierade mellan 94 och 99 % av de totala anslagen, vilket visar att de rättsliga åtagandena gjordes i tid. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2013 var hög under avdelning II (administrativa utgifter), 35 %, och avdelning III (driftsutgifter), 46 %. När det gäller avdelning II orsakades detta till stor del av händelser utanför byråns kontroll, som att de spanska myndigheterna fakturerade hyreskostnaderna för kontorsutrymmena för 2012 sent. Byråns ökade operativa behov under det sista kvartalet 2012 innebar också att stora volymer varor och tjänster beställdes men inte hade levererats före årets slut. När det gäller avdelning III är en viktig orsak till den höga andelen överföringar byråns stora arbetsbelastning till följd av att ett stort antal it-projekt antingen inleddes eller pågick under 2012. Arbetsbelastningen försenade upphandlingsförfarandena för två it-projekt som inleddes under 2012. Vidare skulle de ersättningar för kostnader för utbildning och tjänsteresor som personalen och experter hade under det sista kvartalet 2012 inte betalas förrän i början av 2013.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 12. | Som svar på revisionsrättens rapport för 2011 vidtog byrån i juni 2012 korrigerande åtgärder för att förbättra insynen i rekryteringsförfaranden. De enda brister som identifierades avseende 2012 gällde tre granskade rekryteringsförfaranden som hade inletts före revisionsrättens rapport 2011: meddelandena om ledig tjänst innehöll ingen information till de sökande om förfaranden för klagomål och överklaganden, de sökande fick en samlad poäng i stället för en poäng för varje urvalskriterium och det saknades bevis för att frågorna till intervjuer och skriftliga prov hade fastställts före provdatumet. |
| --- | --- |

12.

Som svar på revisionsrättens rapport för 2011 vidtog byrån i juni 2012 korrigerande åtgärder för att förbättra insynen i rekryteringsförfaranden. De enda brister som identifierades avseende 2012 gällde tre granskade rekryteringsförfaranden som hade inletts före revisionsrättens rapport 2011: meddelandena om ledig tjänst innehöll ingen information till de sökande om förfaranden för klagomål och överklaganden, de sökande fick en samlad poäng i stället för en poäng för varje urvalskriterium och det saknades bevis för att frågorna till intervjuer och skriftliga prov hade fastställts före provdatumet.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 13. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

13.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 10 september 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 128, 21.5.2005, s. 1.

1

(2)  I bilaga II ges en sammanfattning av byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

7

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Revisionsrätten konstaterade att upphandlingsförfarandena behövde förbättras. Byrån dokumenterade inte på ett adekvat sätt uppskattningen av kontraktens värde i upphandlingsdokumenten. Några urvalskriterier avseende anbudsgivare måste bli mer specifika för att insynen i förfarandena ska förbättras ytterligare. | Har genomförts |
| 2011 | Byrån har ännu inte infört lämpliga förfaranden för redovisning av kostnader i anslutning till skapandet av interna immateriella tillgångar. | Har genomförts |
| 2011 | När den verkställande direktören skulle utses bröt en styrelseledamot mot reglerna för utnämningar av personer på nyckelbefattningar genom att tillkännage vilken kandidat kommissionen tänkte rösta på. | Ingen uppgift |
| 2011 | Revisionsrätten konstaterade att förfarandena för urval av personal behöver förbättras ytterligare. Meddelandena om ledig tjänst innehöll ingen information om förfaranden för klagomål eller överklaganden. Dokumenteringen av uttagningskommitténs sammanträden var bristfällig, och för en rekrytering avvek tillsättningsmyndigheten utan motivering från ordningen i uttagningskommitténs förteckning. | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Revisionsrätten konstaterade att upphandlingsförfarandena behövde förbättras. Byrån dokumenterade inte på ett adekvat sätt uppskattningen av kontraktens värde i upphandlingsdokumenten. Några urvalskriterier avseende anbudsgivare måste bli mer specifika för att insynen i förfarandena ska förbättras ytterligare.

Har genomförts

2011

Byrån har ännu inte infört lämpliga förfaranden för redovisning av kostnader i anslutning till skapandet av interna immateriella tillgångar.

Har genomförts

2011

När den verkställande direktören skulle utses bröt en styrelseledamot mot reglerna för utnämningar av personer på nyckelbefattningar genom att tillkännage vilken kandidat kommissionen tänkte rösta på.

Ingen uppgift

2011

Revisionsrätten konstaterade att förfarandena för urval av personal behöver förbättras ytterligare. Meddelandena om ledig tjänst innehöll ingen information om förfaranden för klagomål eller överklaganden. Dokumenteringen av uttagningskommitténs sammanträden var bristfällig, och för en rekrytering avvek tillsättningsmyndigheten utan motivering från ordningen i uttagningskommitténs förteckning.

Pågår

---

BILAGA II

Europeiska fiskerikontrollbyrån
   (1)
  (Vigo)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 43 i EUF-fördraget) | Europaparlamentet och rådet ska, i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén, upprätta den gemensamma organisation av jordbruksmarknaderna som föreskrivs i artikel 40.1 och övriga bestämmelser som behövs för att uppnå målen för den gemensamma politiken för jordbruk och fiskeri. |
| --- | --- |
| Byråns behörighet


  (Rådets förordning (EG) nr 768/2005, ändrad genom förordning (EG) nr 1224/2009) | Mål







  — | Genom förordningen inrättas Europeiska fiskerikontrollbyrån vars syfte är att organisera operativ samordning av medlemsstaternas kontroll- och inspektionsverksamhet när det gäller fiske samt att bistå dem i deras samarbete så att de kan följa den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser så att en effektiv och enhetlig tillämpning av denna säkerställs. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 43 i EUF-fördraget)

Europaparlamentet och rådet ska, i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén, upprätta den gemensamma organisation av jordbruksmarknaderna som föreskrivs i artikel 40.1 och övriga bestämmelser som behövs för att uppnå målen för den gemensamma politiken för jordbruk och fiskeri.

Byråns behörighet

(Rådets förordning (EG) nr 768/2005, ändrad genom förordning (EG) nr 1224/2009)

Mål

—

Genom förordningen inrättas Europeiska fiskerikontrollbyrån vars syfte är att organisera operativ samordning av medlemsstaternas kontroll- och inspektionsverksamhet när det gäller fiske samt att bistå dem i deras samarbete så att de kan följa den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser så att en effektiv och enhetlig tillämpning av denna säkerställs.

Uppgifter/Uppdrag

| — | Samordna den kontroll- och inspektionsverksamhet som medlemsstaterna utför i samband med unionens kontroll- och inspektionsskyldigheter. |
| --- | --- |

—

Samordna den kontroll- och inspektionsverksamhet som medlemsstaterna utför i samband med unionens kontroll- och inspektionsskyldigheter.

| — | Samordna utnyttjandet av nationella medel för kontroll och inspektion som slagits samman av de medlemsstater som berörs av denna förordning. |
| --- | --- |

—

Samordna utnyttjandet av nationella medel för kontroll och inspektion som slagits samman av de medlemsstater som berörs av denna förordning.

| — | Bistå medlemsstaterna i rapporteringen till kommissionen och tredjeparter av information om fiskeverksamhet samt kontroll- och inspektionsverksamhet. |
| --- | --- |

—

Bistå medlemsstaterna i rapporteringen till kommissionen och tredjeparter av information om fiskeverksamhet samt kontroll- och inspektionsverksamhet.

| — | Inom ramen för dess behörighetsområde, bistå medlemsstaterna i fullgörandet av deras uppgifter och skyldigheter enligt den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

—

Inom ramen för dess behörighetsområde, bistå medlemsstaterna i fullgörandet av deras uppgifter och skyldigheter enligt den gemensamma fiskeripolitiken.

| — | Bistå medlemsstaterna och kommissionen med harmoniseringen av tillämpningen av den gemensamma fiskeripolitiken i hela unionen. |
| --- | --- |

—

Bistå medlemsstaterna och kommissionen med harmoniseringen av tillämpningen av den gemensamma fiskeripolitiken i hela unionen.

| — | Bidra till medlemsstaternas och kommissionens insatser för forskningen om och utvecklingen av kontroll- och inspektionstekniker. |
| --- | --- |

—

Bidra till medlemsstaternas och kommissionens insatser för forskningen om och utvecklingen av kontroll- och inspektionstekniker.

| — | Bidra till samordningen av utbildningen av inspektörer och utbytet av erfarenheter mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Bidra till samordningen av utbildningen av inspektörer och utbytet av erfarenheter mellan medlemsstaterna.

| — | Samordna insatserna för att bekämpa olaglig, orapporterad och oreglerad fiskeriverksamhet i enlighet med EU-bestämmelserna. |
| --- | --- |

—

Samordna insatserna för att bekämpa olaglig, orapporterad och oreglerad fiskeriverksamhet i enlighet med EU-bestämmelserna.

| — | Bidra till en enhetlig tillämpning av den gemensamma fiskeripolitikens kontrollsystem, särskilt vad avser






  i) | organiseringen av en operativ samordning av medlemsstaternas kontrollverksamhet för genomförandet av särskilda program för kontroll och inspektion, program för kontroll av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och internationella program för kontroll och inspektion, |
| --- | --- | --- |

—

Bidra till en enhetlig tillämpning av den gemensamma fiskeripolitikens kontrollsystem, särskilt vad avser

i)

organiseringen av en operativ samordning av medlemsstaternas kontrollverksamhet för genomförandet av särskilda program för kontroll och inspektion, program för kontroll av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och internationella program för kontroll och inspektion,

| ii) | de inspektioner som fordras för att kontrollorganet ska kunna utföra sina uppgifter. |
| --- | --- |

ii)

de inspektioner som fordras för att kontrollorganet ska kunna utföra sina uppgifter.

Efter att byråns inrättandeförordning ändrades genom rådets förordning (EG) nr 1224/2009 fick byrån bland annat följande behörigheter:

| 1. | Byråns tjänstemän kan på internationellt vatten utses till unionens inspektörer. |
| --- | --- |

1.

Byråns tjänstemän kan på internationellt vatten utses till unionens inspektörer.

| 2. | Byrån får förvärva, hyra eller chartra den utrustning som är nödvändig för genomförandet av planerna för gemensamt utnyttjande. |
| --- | --- |

2.

Byrån får förvärva, hyra eller chartra den utrustning som är nödvändig för genomförandet av planerna för gemensamt utnyttjande.

| 3. | Byrån ska, efter en underrättelse av kommissionen eller på eget initiativ, inrätta en krisenhet om det kan konstateras att det föreligger en allvarlig risk för den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

3.

Byrån ska, efter en underrättelse av kommissionen eller på eget initiativ, inrätta en krisenhet om det kan konstateras att det föreligger en allvarlig risk för den gemensamma fiskeripolitiken.

Organisation

Styrelse

Sammansättning

Består av en företrädare för varje medlemsstat och sex företrädare för kommissionen.

Uppgifter

Anta budgeten, arbetsprogrammet och årsrapporten. Anta den slutliga budgeten och tjänsteförteckningen. Avge ett yttrande över de slutliga räkenskaperna.

Verkställande direktören

Utses av styrelsen utifrån en förteckning om minst två kandidater som kommissionen föreslår.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Intern revision

Tjänsten för internrevision vid Europeiska kommissionen.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande under 2012 (2011)

Slutlig budget

Total budget 2012: 9,22 (12,85) miljoner euro

| — | Avdelning I – 6,22 (6,04) miljoner euro |
| --- | --- |

—

Avdelning I – 6,22 (6,04) miljoner euro

| — | Avdelning II – 1,28 (1,23) miljoner euro |
| --- | --- |

—

Avdelning II – 1,28 (1,23) miljoner euro

| — | Avdelning III – 1,71 (5,57) miljoner euro |
| --- | --- |

—

Avdelning III – 1,71 (5,57) miljoner euro

Personalstyrka den 31 december 2012

54 (53) tillfälligt anställda enligt tjänsteförteckningen, varav tillsatta tjänster: 50 (52)

- 5 (5) kontraktsanställda, varav tillsatta tjänster: 5 (4)

Planerad personalstyrka totalt: 59 (58), varav tillsatta tjänster: 55 (56)

Produkter och tjänster 2012 (2011)

Operativ samordning

| — | Genomförande av planen för gemensamt utnyttjande när det gäller torskfiske i Nordsjön, Skagerrak, Kattegatt, östra delen av Engelska kanalen och i västliga vatten (väster om Skottland och Irländska sjön). |
| --- | --- |

—

Genomförande av planen för gemensamt utnyttjande när det gäller torskfiske i Nordsjön, Skagerrak, Kattegatt, östra delen av Engelska kanalen och i västliga vatten (väster om Skottland och Irländska sjön).

| — | Planen för gemensamt utnyttjande när det gäller torsk- och laxfiske i Östersjön. |
| --- | --- |

—

Planen för gemensamt utnyttjande när det gäller torsk- och laxfiske i Östersjön.

| — | Planen för gemensamt utnyttjande när det gäller fiske av blåfenad tonfisk i Medelhavet och i östra Atlanten. |
| --- | --- |

—

Planen för gemensamt utnyttjande när det gäller fiske av blåfenad tonfisk i Medelhavet och i östra Atlanten.

| — | Genomförande av planen för gemensamt utnyttjande inom det område som omfattas av Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del och det område som omfattas av Fiskeriorganisationen för Nordatlantens östra del. |
| --- | --- |

—

Genomförande av planen för gemensamt utnyttjande inom det område som omfattas av Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del och det område som omfattas av Fiskeriorganisationen för Nordatlantens östra del.

| — | Planen för gemensamt utnyttjande när det gäller pelagiska arter i Europeiska unionens västliga vatten. |
| --- | --- |

—

Planen för gemensamt utnyttjande när det gäller pelagiska arter i Europeiska unionens västliga vatten.

| — | Stöd till nationella kontrollprogram i Svarta havet. |
| --- | --- |

—

Stöd till nationella kontrollprogram i Svarta havet.

| — | Konsolidering av planerna för gemensamt utnyttjande genom främjande av en regional strategi. |
| --- | --- |

—

Konsolidering av planerna för gemensamt utnyttjande genom främjande av en regional strategi.

Kapacitetsuppbyggnad

| — | Kartläggning av informationssystem för fiskekontroll i EU. |
| --- | --- |

—

Kartläggning av informationssystem för fiskekontroll i EU.

| — | Utarbetande och underhåll av de centrala läroplanerna. |
| --- | --- |

—

Utarbetande och underhåll av de centrala läroplanerna.

| — | Utveckling av den webbaserade samarbetsplattformen för utbildning. |
| --- | --- |

—

Utveckling av den webbaserade samarbetsplattformen för utbildning.

| — | Stöd till medlemsstaternas nationella utbildningsprogram. |
| --- | --- |

—

Stöd till medlemsstaternas nationella utbildningsprogram.

| — | Utbildning av utbildare och utbildning av EU-inspektörer innan de tillträder. |
| --- | --- |

—

Utbildning av utbildare och utbildning av EU-inspektörer innan de tillträder.

| — | Drift, underhåll, förbättring och utveckling av övervakningskapaciteten genom IKT: kontrollsystemet för fartyg (VMS), det elektroniska rapporteringssystemet (ERS) och nätverket Fishnet. |
| --- | --- |

—

Drift, underhåll, förbättring och utveckling av övervakningskapaciteten genom IKT: kontrollsystemet för fartyg (VMS), det elektroniska rapporteringssystemet (ERS) och nätverket Fishnet.

| — | Stöd till åtgärder för bekämpning av illegalt, orapporterat och oreglerat fiske. |
| --- | --- |

—

Stöd till åtgärder för bekämpning av illegalt, orapporterat och oreglerat fiske.

| — | Kontraktstjänster för att chartra ett patrullfartyg för byrån. |
| --- | --- |

—

Kontraktstjänster för att chartra ett patrullfartyg för byrån.

| — | Fortbildning för EU-inspektörer (tjänstemän som deltar i bekämpningen av illegalt, orapporterat och oreglerat fiske) (utbyte av god praxis, repetitionskurser etc.) och utbildning av inspektörer från tredjeländer på Europeiska kommissionens begäran. |
| --- | --- |

—

Fortbildning för EU-inspektörer (tjänstemän som deltar i bekämpningen av illegalt, orapporterat och oreglerat fiske) (utbyte av god praxis, repetitionskurser etc.) och utbildning av inspektörer från tredjeländer på Europeiska kommissionens begäran.

(Se byråns årliga arbetsprogram för 2012 för närmare information.)

Källa: Uppgifter från byrån.

---

(1)  Byråns namn ändrades den 1 januari 2012 från ”Gemenskapens kontrollorgan för fiske” till ”Europeiska fiskerikontrollbyrån”.

Källa: Uppgifter från byrån.

---

BYRÅNS SVAR

| 11. | Byrån noterar revisionsrättens kommentarer.
  Särskilt när det gäller avdelning III har vi att göra med komplicerade och långvariga it-projekt. Varje nytt it-projekt kommer att granskas noga så att dess livscykel utnyttjas på bästa möjliga sätt. På så sätt kan vi undvika att överföra omfattande belopp från ett år till nästa. |
| --- | --- |

11.

Byrån noterar revisionsrättens kommentarer.

Särskilt när det gäller avdelning III har vi att göra med komplicerade och långvariga it-projekt. Varje nytt it-projekt kommer att granskas noga så att dess livscykel utnyttjas på bästa möjliga sätt. På så sätt kan vi undvika att överföra omfattande belopp från ett år till nästa.

| 12. | Som revisionsrätten nämner vidtog byrån i juni 2012 åtgärder för att ta itu med de brister som tas upp i revisionsrättens kommentar. De tre ärenden som granskats avser förfaranden som genomförts före juni 2012. |
| --- | --- |

12.

Som revisionsrätten nämner vidtog byrån i juni 2012 åtgärder för att ta itu med de brister som tas upp i revisionsrättens kommentar. De tre ärenden som granskats avser förfaranden som genomförts före juni 2012.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/120 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/120

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för budgetåret 2012 med myndighetens svar

2013/C 365/17

INLEDNING

| 1. | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) ligger i Parma och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (1). Myndighetens viktigaste uppdrag är att tillhandahålla de vetenskapliga uppgifter som behövs för utarbetandet av unionens lagstiftning om livsmedel och livsmedelssäkerhet och att samla in och analysera uppgifter för att kunna beskriva och övervaka risker, samt informera om riskerna på ett opartiskt sätt (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) ligger i Parma och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (1). Myndighetens viktigaste uppdrag är att tillhandahålla de vetenskapliga uppgifter som behövs för utarbetandet av unionens lagstiftning om livsmedel och livsmedelssäkerhet och att samla in och analysera uppgifter för att kunna beskriva och övervaka risker, samt informera om riskerna på ett opartiskt sätt (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | myndighetens årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

myndighetens årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för myndigheten som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för myndighetens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner myndighetens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han bland annat förklarar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för myndigheten som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för myndighetens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner myndighetens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han bland annat förklarar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida myndighetens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida myndighetens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM RÄKENSKAPERNAS TILLFÖRLITLIGHET

| 11. | Räkenskapsförarens godkännande av redovisningssystem omfattar de centrala systemen ABAC och SAP men inte de lokala systemen och tillförlitligheten när det gäller utbytet av uppgifter mellan centrala och lokala system. Detta innebär en risk som gäller redovisningsuppgifternas tillförlitlighet. |
| --- | --- |

11.

Räkenskapsförarens godkännande av redovisningssystem omfattar de centrala systemen ABAC och SAP men inte de lokala systemen och tillförlitligheten när det gäller utbytet av uppgifter mellan centrala och lokala system. Detta innebär en risk som gäller redovisningsuppgifternas tillförlitlighet.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 12. | Vid de högriskbedömningar som utfördes av en extern konsult under 2012 och av kommissionens internrevisionstjänst i februari 2013 identifierades ett antal potentiellt allvarliga risker som gällde hur myndighetens internkontroller fungerade, särskilt avseende datahantering, kontinuitet och it-säkerhet. Myndigheten inledde en omfattande självbedömning av sitt internkontrollsystem under 2012. Processen pågår och korrigerande åtgärder planeras genomföras under 2013. |
| --- | --- |

12.

Vid de högriskbedömningar som utfördes av en extern konsult under 2012 och av kommissionens internrevisionstjänst i februari 2013 identifierades ett antal potentiellt allvarliga risker som gällde hur myndighetens internkontroller fungerade, särskilt avseende datahantering, kontinuitet och it-säkerhet. Myndigheten inledde en omfattande självbedömning av sitt internkontrollsystem under 2012. Processen pågår och korrigerande åtgärder planeras genomföras under 2013.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 13. | Den samlade andelen anslag för vilka det hade gjorts åtaganden var 99 %. Andelen gjorda anslag som fördes över var dock hög för avdelning II (administrativa utgifter) med 2,3 miljoner euro (22 % av anslagen under avdelning II) och avdelning III (driftsutgifter) med 5,6 miljoner euro (30 % av anslagen under avdelning III). När det gäller avdelning II gjordes överföringar på 1,1 miljoner euro, dels i enlighet med myndighetens förvaltningsplan, dels för betalningar som hade innehållits av orsaker som låg utanför myndighetens kontroll. När det gäller avdelning III gjordes överföringar på 2,1 miljoner euro i enlighet med myndighetens förvaltningsplan och 0,83 miljoner euro fördes över av orsaker som låg utanför myndighetens kontroll. |
| --- | --- |

13.

Den samlade andelen anslag för vilka det hade gjorts åtaganden var 99 %. Andelen gjorda anslag som fördes över var dock hög för avdelning II (administrativa utgifter) med 2,3 miljoner euro (22 % av anslagen under avdelning II) och avdelning III (driftsutgifter) med 5,6 miljoner euro (30 % av anslagen under avdelning III). När det gäller avdelning II gjordes överföringar på 1,1 miljoner euro, dels i enlighet med myndighetens förvaltningsplan, dels för betalningar som hade innehållits av orsaker som låg utanför myndighetens kontroll. När det gäller avdelning III gjordes överföringar på 2,1 miljoner euro i enlighet med myndighetens förvaltningsplan och 0,83 miljoner euro fördes över av orsaker som låg utanför myndighetens kontroll.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 14. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

14.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 17 september 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  I bilaga II ges en sammanfattning av myndighetens behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

7

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Den stora andelen budgetöverföringar tyder på brister i planeringen och verkställandet av budgeten och strider mot principen om specificering av anslag. | Pågår |
| 2011 | Myndigheten köpte en ny byggnad till sitt huvudkontor i december 2011 för 36,8 miljoner euro som kommer att betalas genom kvartalsvisa betalningar under 25 år, vilket innebär räntebetalningar på 18,5 miljoner euro. Revisionsrätten undrar om budgetmyndigheterna kunde ha sökt efter ett sparsammare alternativ i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning och med garanti för fullständig efterlevnad av budgetförordningen. | Pågår (Kommissionen accepterade inte att bidra med ytterligare medel för att återbetala hela lånet) |
| 2011 | Insynen i rekryteringsförfarandena kan förbättras. Frågorna till skriftliga prov och intervjuer fastställdes efter det att uttagningskommittén hade gått igenom ansökningarna, och uttagningskommitténs medlemmar undertecknade sekretess- och intresseförklaringar under, och inte före, utvärderingen av de sökandes ansökningar. | Pågår (Nya riktlinjer för rekrytering infördes i mars 2012 för att åtgärda dessa brister) |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Den stora andelen budgetöverföringar tyder på brister i planeringen och verkställandet av budgeten och strider mot principen om specificering av anslag.

Pågår

2011

Myndigheten köpte en ny byggnad till sitt huvudkontor i december 2011 för 36,8 miljoner euro som kommer att betalas genom kvartalsvisa betalningar under 25 år, vilket innebär räntebetalningar på 18,5 miljoner euro. Revisionsrätten undrar om budgetmyndigheterna kunde ha sökt efter ett sparsammare alternativ i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning och med garanti för fullständig efterlevnad av budgetförordningen.

Pågår (Kommissionen accepterade inte att bidra med ytterligare medel för att återbetala hela lånet)

2011

Insynen i rekryteringsförfarandena kan förbättras. Frågorna till skriftliga prov och intervjuer fastställdes efter det att uttagningskommittén hade gått igenom ansökningarna, och uttagningskommitténs medlemmar undertecknade sekretess- och intresseförklaringar under, och inte före, utvärderingen av de sökandes ansökningar.

Pågår (Nya riktlinjer för rekrytering infördes i mars 2012 för att åtgärda dessa brister)

---

BILAGA II

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Parma)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget | Informationsinsamling







  — | Gemensamma jordbrukspolitiken (artikel 38 i EUF-fördraget) |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

Informationsinsamling

—

Gemensamma jordbrukspolitiken (artikel 38 i EUF-fördraget)

| — | Inre marknadens funktionssätt (artikel 114 i EUF-fördraget) |
| --- | --- |

—

Inre marknadens funktionssätt (artikel 114 i EUF-fördraget)

| — | Folkhälsa (artikel 168 i EUF-fördraget) |
| --- | --- |

—

Folkhälsa (artikel 168 i EUF-fördraget)

| — | Gemensam handelspolitik (artikel 206 i EUF-fördraget) |
| --- | --- |

—

Gemensam handelspolitik (artikel 206 i EUF-fördraget)

Myndighetens behörighet

(Europa-parlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002)

Mål

| — | Tillhandahålla vetenskapliga yttranden och vetenskapligt och tekniskt stöd för lagstiftning och politik inom alla områden som har direkt eller indirekt effekt på livsmedels- och fodersäkerhet. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla vetenskapliga yttranden och vetenskapligt och tekniskt stöd för lagstiftning och politik inom alla områden som har direkt eller indirekt effekt på livsmedels- och fodersäkerhet.

| — | Informera om riskerna när det gäller livsmedelssäkerhet på ett opartiskt sätt. |
| --- | --- |

—

Informera om riskerna när det gäller livsmedelssäkerhet på ett opartiskt sätt.

| — | Bidra till att en hög skyddsnivå för människors liv och hälsa uppnås. |
| --- | --- |

—

Bidra till att en hög skyddsnivå för människors liv och hälsa uppnås.

| — | Samla in och analysera uppgifter för att göra det möjligt att beskriva och övervaka risker. |
| --- | --- |

—

Samla in och analysera uppgifter för att göra det möjligt att beskriva och övervaka risker.

Uppgift

| — | Avge vetenskapliga yttranden och publicera vetenskapliga undersökningar. |
| --- | --- |

—

Avge vetenskapliga yttranden och publicera vetenskapliga undersökningar.

| — | Främja enhetliga riskbedömningsmetoder. |
| --- | --- |

—

Främja enhetliga riskbedömningsmetoder.

| — | Bistå kommissionen. |
| --- | --- |

—

Bistå kommissionen.

| — | Söka, analysera och sammanställa nödvändiga vetenskapliga och tekniska uppgifter. |
| --- | --- |

—

Söka, analysera och sammanställa nödvändiga vetenskapliga och tekniska uppgifter.

| — | Identifiera och beskriva nya risker. |
| --- | --- |

—

Identifiera och beskriva nya risker.

| — | Inrätta ett nätverk för organisationer som är verksamma inom liknande områden. |
| --- | --- |

—

Inrätta ett nätverk för organisationer som är verksamma inom liknande områden.

| — | Ge vetenskapligt och tekniskt stöd i samband med krishantering. |
| --- | --- |

—

Ge vetenskapligt och tekniskt stöd i samband med krishantering.

| — | Förbättra det internationella samarbetet. |
| --- | --- |

—

Förbättra det internationella samarbetet.

| — | Ge tillförlitlig, objektiv och begriplig information till allmänheten och berörda parter. |
| --- | --- |

—

Ge tillförlitlig, objektiv och begriplig information till allmänheten och berörda parter.

| — | Delta i kommissionens system för snabb varning. |
| --- | --- |

—

Delta i kommissionens system för snabb varning.

Organisation

Styrelse

Sammansättning

Fjorton ledamöter som utses av rådet (i samarbete med Europaparlamentet och kommissionen) och en företrädare för kommissionen.

Uppgifter

Anta arbetsprogrammet och budgeten och se till att de genomförs.

Verkställande direktören

Utses av styrelsen på grundval av en lista över kandidater som kommissionen föreslår och efter en utfrågning i Europaparlamentet.

Rådgivande grupp

Sammansättning

En företrädare för varje medlemsstat.

Uppgifter

Ge den verkställande direktören råd.

Vetenskaplig kommitté och vetenskapliga paneler

Utarbeta myndighetens vetenskapliga yttranden.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Intern revision

Myndighetens internrevisionsfunktion.

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till myndighetens förfogande 2012 (2011)

Budget

78,3 (78,8) miljoner euro, varav bidrag från unionen 100 % (100 %).

Personalstyrka den 31 december 2012

Tjänster enligt tjänsteförteckningen: 355 (355), varav tillsatta:

| — | Personal (tillfälligt anställda och tjänstemän): 342 (334) |
| --- | --- |

—

Personal (tillfälligt anställda och tjänstemän): 342 (334)

| — | Övriga anställda (kontraktsanställda och utstationerade nationella experter): 124 (109). |
| --- | --- |

—

Övriga anställda (kontraktsanställda och utstationerade nationella experter): 124 (109).

Personalstyrka totalt (inklusive nio erbjudanden om anställning som hade skickats ut per den 31 december 2012): 466 (443), varav anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten: 383 (326) |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten: 383 (326)

| — | administrativa uppgifter: 83 (117). |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter: 83 (117).

Produkter och tjänster 2012 (2011)

Vetenskaplig output och publikationer 2012 (2011)

Verksamhet 1:   Tillhandahållande av vetenskapliga yttranden och råd samt riskbedömningsmetoder

| — | Vägledning från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 4 (9) |
| --- | --- |

—

Vägledning från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 4 (9)

| — | Yttranden från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna:: 46 (38) |
| --- | --- |

—

Yttranden från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna:: 46 (38)

| — | Vetenskapliga rapporter från myndigheten: 9 (3) |
| --- | --- |

—

Vetenskapliga rapporter från myndigheten: 9 (3)

| — | Uttalanden från myndigheten: 2 (3) |
| --- | --- |

—

Uttalanden från myndigheten: 2 (3)

| — | Uttalanden från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 4 (4) |
| --- | --- |

—

Uttalanden från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 4 (4)

Vetenskaplig output totalt för verksamhet 1 = 65 (57)

Verksamhet 2:   Utvärdering av produkter, ämnen och anspråk som måste godkännas:

| — | Slutsatser från sakkunnigbedömningen om bekämpningsmedel: 60 (54) |
| --- | --- |

—

Slutsatser från sakkunnigbedömningen om bekämpningsmedel: 60 (54)

| — | Vägledning från myndigheten: 0 (2) |
| --- | --- |

—

Vägledning från myndigheten: 0 (2)

| — | Vägledning från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 7 (17) |
| --- | --- |

—

Vägledning från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 7 (17)

| — | Yttranden från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 241 (298) |
| --- | --- |

—

Yttranden från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 241 (298)

| — | Vetenskapliga rapporter från myndigheten: 1 (1) |
| --- | --- |

—

Vetenskapliga rapporter från myndigheten: 1 (1)

| — | Uttalanden från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 7 (9) |
| --- | --- |

—

Uttalanden från den vetenskapliga kommittén/de vetenskapliga panelerna: 7 (9)

| — | Uttalanden från myndigheten: 4 (3) |
| --- | --- |

—

Uttalanden från myndigheten: 4 (3)

Vetenskaplig output totalt för verksamhet 2 = 320 (384)

Verksamhet 3:   Insamling av uppgifter, vetenskapligt samarbete och nätverkande

| — | Vägledning från myndigheten: 1 (3) |
| --- | --- |

—

Vägledning från myndigheten: 1 (3)

| — | Uttalanden från myndigheten: 4 (0) |
| --- | --- |

—

Uttalanden från myndigheten: 4 (0)

| — | Motiverade yttranden: 114 (88) |
| --- | --- |

—

Motiverade yttranden: 114 (88)

| — | Vetenskapliga rapporter från myndigheten: 12 (16) |
| --- | --- |

—

Vetenskapliga rapporter från myndigheten: 12 (16)

Vetenskaplig output totalt för verksamhet 3 = 131 (107)

Publikationer

| — | Rapporter från evenemang: 11 (8) |
| --- | --- |

—

Rapporter från evenemang: 11 (8)

| — | Externa vetenskapliga rapporter: 74 (37) |
| --- | --- |

—

Externa vetenskapliga rapporter: 74 (37)

| — | Tekniska rapporter: 77 (65) |
| --- | --- |

—

Tekniska rapporter: 77 (65)

Publikationer totalt = 162 (110)

Output totalt = 678 (658)

| — | Vetenskaplig output som får stöd av kommunikationsaktiviteter: 9,5 % (35 %) |
| --- | --- |

—

Vetenskaplig output som får stöd av kommunikationsaktiviteter: 9,5 % (35 %)

| — | Offentliga samråd: 39 (78) |
| --- | --- |

—

Offentliga samråd: 39 (78)

| — | Besök på webbplatsen: 4,4 (3,5) miljoner |
| --- | --- |

—

Besök på webbplatsen: 4,4 (3,5) miljoner

| — | Prenumeranter på myndighetens tidskrift Highlights: 30 309(27 933) |
| --- | --- |

—

Prenumeranter på myndighetens tidskrift Highlights: 30 309(27 933)

| — | Mediebevakning: 9 194(9 397) |
| --- | --- |

—

Mediebevakning: 9 194(9 397)

| — | Medieförfrågningar: 893 (1 086) |
| --- | --- |

—

Medieförfrågningar: 893 (1 086)

| — | Pressmeddelanden: 25 (15) |
| --- | --- |

—

Pressmeddelanden: 25 (15)

| — | Webbnyheter: 60 (63) |
| --- | --- |

—

Webbnyheter: 60 (63)

| — | Intervjuer: 111 (126) |
| --- | --- |

—

Intervjuer: 111 (126)

Källa: Uppgifter från myndigheten.

---

MYNDIGHETENS SVAR

| 11. | Den risk revisionsrätten påtalar innebar inte att Efsas räkenskapsförare använde oriktiga uppgifter. Vi kommer dock att integrera vårt lokala system i vår räkenskapsförares godkännandeprocess. |
| --- | --- |

11.

Den risk revisionsrätten påtalar innebar inte att Efsas räkenskapsförare använde oriktiga uppgifter. Vi kommer dock att integrera vårt lokala system i vår räkenskapsförares godkännandeprocess.

| 12. | Som en del av våra lednings- och internkontrollförfaranden genomför vi regelbundet högriskbedömningar för att identifiera och vidta lämpliga åtgärder mot eventuella risker. Detta är en viktig del av vår internkontroll som vi antagit för att öka sannolikheten att nå våra mål. Vi kommer att fortsätta att förbättra sådana förebyggande riskhanteringsåtgärder. |
| --- | --- |

12.

Som en del av våra lednings- och internkontrollförfaranden genomför vi regelbundet högriskbedömningar för att identifiera och vidta lämpliga åtgärder mot eventuella risker. Detta är en viktig del av vår internkontroll som vi antagit för att öka sannolikheten att nå våra mål. Vi kommer att fortsätta att förbättra sådana förebyggande riskhanteringsåtgärder.

| 13. | Vi kommer att fortsätta att förbättra övervakningen av budgetgenomförandet för att överföringarna ska ske enligt de mål som satts upp för budgetgenomförandet för den operativa verksamheten. |
| --- | --- |

13.

Vi kommer att fortsätta att förbättra övervakningen av budgetgenomförandet för att överföringarna ska ske enligt de mål som satts upp för budgetgenomförandet för den operativa verksamheten.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/127 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/127

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska jämställdhetsinstitutet för budgetåret 2012 med institutets svar

2013/C 365/18

INLEDNING

| 1. | Europeiska jämställdhetsinstitutet (nedan kallat institutet) ligger i Vilnius och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1922/2006 (1). Institutets uppgift är att samla in, analysera och sprida information om jämställdhet och utveckla, analysera, utvärdera och sprida metodverktyg för att stödja jämställdhetsintegrering i all unionspolitik och i den därav följande nationella politiken (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska jämställdhetsinstitutet (nedan kallat institutet) ligger i Vilnius och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1922/2006 (1). Institutets uppgift är att samla in, analysera och sprida information om jämställdhet och utveckla, analysera, utvärdera och sprida metodverktyg för att stödja jämställdhetsintegrering i all unionspolitik och i den därav följande nationella politiken (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i institutets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i institutets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | institutets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

institutets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för institutet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för institutets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner institutets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av institutets finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för institutet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för institutets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner institutets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av institutets finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida institutets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida institutets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att institutets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av institutets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i institutets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att institutets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av institutets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i institutets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 11. | Institutet har minskat mängden överföringar av gjorda åtaganden från 50 % 2011 till 32 % 2012. Överföringarna till 2013 uppgår till 2,5 miljoner euro och gäller främst avdelning II (administrativa utgifter) med 0,3 miljoner euro och avdelning III (driftsutgifter) med 2,1 miljoner euro, vilket motsvarar 23 % respektive 59 % av de gjorda åtagandena. Överföringarna i avdelning II gäller åtaganden som gjordes i slutet av året i samband med flytten till nya lokaler som genomfördes i januari 2013. Överföringarna i avdelning III gäller främst upphandlingsförfaranden som avslutades sent på året. Institutet har inget formellt förfarande för planering och övervakning av upphandlingarna. Framför allt innehåller arbetsprogrammet ingen plan för upphandlingarna med koppling till den planerade verksamheten som fastställer optimal omfattning av och tidpunkt för upphandlingarna. Endast 7 % av de gjorda åtaganden som fördes över från 2011 till 2012 förblev outnyttjade och måste förfalla. |
| --- | --- |

11.

Institutet har minskat mängden överföringar av gjorda åtaganden från 50 % 2011 till 32 % 2012. Överföringarna till 2013 uppgår till 2,5 miljoner euro och gäller främst avdelning II (administrativa utgifter) med 0,3 miljoner euro och avdelning III (driftsutgifter) med 2,1 miljoner euro, vilket motsvarar 23 % respektive 59 % av de gjorda åtagandena. Överföringarna i avdelning II gäller åtaganden som gjordes i slutet av året i samband med flytten till nya lokaler som genomfördes i januari 2013. Överföringarna i avdelning III gäller främst upphandlingsförfaranden som avslutades sent på året. Institutet har inget formellt förfarande för planering och övervakning av upphandlingarna. Framför allt innehåller arbetsprogrammet ingen plan för upphandlingarna med koppling till den planerade verksamheten som fastställer optimal omfattning av och tidpunkt för upphandlingarna. Endast 7 % av de gjorda åtaganden som fördes över från 2011 till 2012 förblev outnyttjade och måste förfalla.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 12. | Revisionsrätten konstaterade att det fanns brister i dokumentationen om rekryteringsförfaranden. Det finns inget bevis för att frågorna till de skriftliga proven och intervjuerna och motsvarande viktningar var klara innan ansökningarna började gås igenom. |
| --- | --- |

12.

Revisionsrätten konstaterade att det fanns brister i dokumentationen om rekryteringsförfaranden. Det finns inget bevis för att frågorna till de skriftliga proven och intervjuerna och motsvarande viktningar var klara innan ansökningarna började gås igenom.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 13. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

13.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 9 juli 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 403, 30.12.2006, s. 9.

1

(2)  I bilaga II ges en sammanfattning av institutets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

7

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Den stora mängden överföringar strider mot budgetprincipen om ettårighet. | Har inte genomförts |
| 2011 | Revisionsrätten konstaterade att dokumentationen av den fysiska inventeringen av anläggningstillgångar och av uppskattningen av upplupna kostnader behöver förbättras. | Har genomförts |
| 2011 | Europeiska kommissionens tjänst för internrevision gjorde en begränsad granskning av införandet av normerna för internkontroll vid institutet i december 2011. Institutet har godtagit rekommendationerna om att avsluta förfarandet för att införa normerna för internkontroll och ledningen har antagit en handlingsplan som ska genomföras 2012. | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Den stora mängden överföringar strider mot budgetprincipen om ettårighet.

Har inte genomförts

2011

Revisionsrätten konstaterade att dokumentationen av den fysiska inventeringen av anläggningstillgångar och av uppskattningen av upplupna kostnader behöver förbättras.

Har genomförts

2011

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision gjorde en begränsad granskning av införandet av normerna för internkontroll vid institutet i december 2011. Institutet har godtagit rekommendationerna om att avsluta förfarandet för att införa normerna för internkontroll och ledningen har antagit en handlingsplan som ska genomföras 2012.

Pågår

---

BILAGA II

Europeiska jämställdhetsinstitutet (Vilnius)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artiklarna 2 och 3 i EU-fördraget) | Unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män.
  Den ska bekämpa social utestängning och diskriminering samt främja social rättvisa och socialt skydd, jämställdhet mellan kvinnor och män, solidaritet mellan generationerna och skydd av barnets rättigheter. |
| --- | --- |
| Institutets behörighet


  (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1922/2006) | Mål

  Bidra till och stärka jämställdhet, inbegripet integrering av ett jämställdhetsperspektiv i all unionspolitik och nationell politik som följer av denna, att bekämpa könsdiskriminering samt öka medvetenheten om jämställdhetsfrågorna bland EU-medborgarna.

  Uppgift







  — | Samla in, analysera och sprida relevant, jämförbar och tillförlitlig information om jämställdhet. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artiklarna 2 och 3 i EU-fördraget)

Unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män.

Den ska bekämpa social utestängning och diskriminering samt främja social rättvisa och socialt skydd, jämställdhet mellan kvinnor och män, solidaritet mellan generationerna och skydd av barnets rättigheter.

Institutets behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1922/2006)

Mål

Bidra till och stärka jämställdhet, inbegripet integrering av ett jämställdhetsperspektiv i all unionspolitik och nationell politik som följer av denna, att bekämpa könsdiskriminering samt öka medvetenheten om jämställdhetsfrågorna bland EU-medborgarna.

Uppgift

—

Samla in, analysera och sprida relevant, jämförbar och tillförlitlig information om jämställdhet.

| — | Utveckla metoder för att förbättra objektiviteten, jämförbarheten och tillförlitligheten hos uppgifterna på europeisk nivå. |
| --- | --- |

—

Utveckla metoder för att förbättra objektiviteten, jämförbarheten och tillförlitligheten hos uppgifterna på europeisk nivå.

| — | Utveckla, analysera, utvärdera och sprida metodverktyg för att stödja jämställdhetsintegrering i all unionspolitik och i den därav följande nationella politiken samt stödja integrering av ett jämställdhetsperspektiv i alla unionsinstitutioner och unionsorgan. |
| --- | --- |

—

Utveckla, analysera, utvärdera och sprida metodverktyg för att stödja jämställdhetsintegrering i all unionspolitik och i den därav följande nationella politiken samt stödja integrering av ett jämställdhetsperspektiv i alla unionsinstitutioner och unionsorgan.

| — | Utföra undersökningar om jämställdhetssituationen i Europa. |
| --- | --- |

—

Utföra undersökningar om jämställdhetssituationen i Europa.

| — | Inrätta och samordna ett europeiskt nätverk för jämställdhet. |
| --- | --- |

—

Inrätta och samordna ett europeiskt nätverk för jämställdhet.

| — | Anordna särskilda expertmöten för att stödja institutets forskning. |
| --- | --- |

—

Anordna särskilda expertmöten för att stödja institutets forskning.

| — | Tillsammans med relevanta intressenter anordna konferenser, kampanjer och möten på europeisk nivå för att öka medvetenheten om jämställdhetsfrågor bland EU-medborgarna, samt förelägga kommissionen resultat och slutsatser från denna verksamhet. |
| --- | --- |

—

Tillsammans med relevanta intressenter anordna konferenser, kampanjer och möten på europeisk nivå för att öka medvetenheten om jämställdhetsfrågor bland EU-medborgarna, samt förelägga kommissionen resultat och slutsatser från denna verksamhet.

| — | Sprida och presentera positiva exempel på icke-stereotypa prestationer som åstadkommits av kvinnor och män inom alla samhällsområden, samt lägga fram resultat och initiativ för att lyfta fram och bygga vidare på sådana framgångsrika exempel. |
| --- | --- |

—

Sprida och presentera positiva exempel på icke-stereotypa prestationer som åstadkommits av kvinnor och män inom alla samhällsområden, samt lägga fram resultat och initiativ för att lyfta fram och bygga vidare på sådana framgångsrika exempel.

| — | Föra en dialog och samarbeta med icke-statliga organisationer, jämställdhetsorgan, universitet och experter, forskningscentrum och arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

—

Föra en dialog och samarbeta med icke-statliga organisationer, jämställdhetsorgan, universitet och experter, forskningscentrum och arbetsmarknadens parter.

| — | Bygga upp dokumentationsresurser som är tillgängliga för allmänheten. |
| --- | --- |

—

Bygga upp dokumentationsresurser som är tillgängliga för allmänheten.

| — | Lämna information i jämställdhetsfrågor till offentliga och privata organisationer. |
| --- | --- |

—

Lämna information i jämställdhetsfrågor till offentliga och privata organisationer.

| — | Informera unionsinstitutionerna om jämställdhet och jämställdhetsintegrering i anslutnings- och kandidatländerna. |
| --- | --- |

—

Informera unionsinstitutionerna om jämställdhet och jämställdhetsintegrering i anslutnings- och kandidatländerna.

Organisation

Styrelse

Sammansättning

Arton företrädare utsedda av rådet på förslag från varje berörd medlemsstat och en ledamot, utsedd av kommissionen, vilken företräder kommissionen. Styrelseledamöterna ska utses på ett sådant sätt att högsta kompetens och en bred och relevant tvärvetenskaplig sakkunskap på jämställdhetsområdet garanteras. Rådet och kommissionen strävar efter en jämn könsfördelning i styrelsen. De ledamöter som rådet utser ska företräda arton medlemsstater i samma ordningsföljd som de roterande ordförandeskapen.

Uppgifter

| — | Anta det årliga arbetsprogrammet och arbetsprogrammet på medellång sikt, budgeten och den årliga rapporten. |
| --- | --- |

—

Anta det årliga arbetsprogrammet och arbetsprogrammet på medellång sikt, budgeten och den årliga rapporten.

| — | Anta institutets interna regler och styrelsens arbetsordning. |
| --- | --- |

—

Anta institutets interna regler och styrelsens arbetsordning.

Expertforum

Sammansättning

Ledamöter från behöriga organ som är specialiserade på jämställdhetsfrågor, varav en företrädare ska utses av varje medlemsstat, två ledamöter som företräder andra relevanta organisationer som arbetar med jämställdhetsfrågor ska utses av Europaparlamentet och tre ledamöter ska utses av kommissionen.

Uppgifter

Stödja direktören när det gäller att garantera kompetens och oberoende för institutets verksamhet, vara en mekanism för att utbyta information om jämställdhetsfrågor och sammanföra kunskaper. Forumet ska se till att institutet samarbetar nära med behöriga organ i medlemsstaterna.

Direktören utses av styrelsen på grundval av en förteckning över kandidater som kommissionen föreslår efter ett öppet uttagningsförfarande.

Uppgifter

Direktören ska ansvara för de uppgifter som anges i förordning nr 1922/2006, utarbeta och genomföra institutets årliga arbetsprogram och arbetsprogram på medellång sikt, förbereda styrelse- och expertforumsmöten, utarbeta och offentliggöra den årliga rapporten, handlägga alla personalfrågor, sköta den löpande administrationen och införa effektiva förfaranden för övervakning och utvärdering av institutets resultat i förhållande till dess mål.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Intern revision

Eurropeiska kommissionens tjänst för internrevision.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till institutets förfogande 2012 (2011)

Slutlig budget

7,7 (7,5) miljoner euro, varav bidrag från unionen 100 % (100 %)

Personalstyrka den 31 december 2012

30 (27) tjänster i tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 30 (26);

21 (8) övrig personal (kontraktsanställda, utstationerade nationella experter och praktikant).

Antal anställda totalt den 31 december 2012

51 (35), varav anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten: 37 (24) |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten: 37 (24)

| — | administrative uppgifter: 11 (8) |
| --- | --- |

—

administrative uppgifter: 11 (8)

| — | blandade uppgifter: 3 (3) |
| --- | --- |

—

blandade uppgifter: 3 (3)

Produkter och tjänster 2012 (2011)

Målområden

Jämförbara och tillförlitliga uppgifter och indikatorer om jämställdhet, insamling och bearbetning av metoder och praxis för jämställdhetsarbetet, resurs- och dokumentationscentrum, ökad medvetenhet, nätverksarbete och kommunikation.

Antal påbörjade undersökningar: 7 (6)

Antal bidrag till ordförandeskapsländer: 2 (2)

Antal expertmöten och arbetsgruppsmöten: 23 (19)

Internationella konferenser: 1 (1)

Antal forskningsrapporter: 2 (2)

Årliga rapporter: 1 (1)

Källa: Uppgifter från institutet.

---

INSTITUTETS SVAR

| 11. | Instämmer i iakttagelsen. Under 2012 skedde en markant förbättring jämfört med 2011. De flesta operativa projekten hade slutförts i slutet av 2012. Detta ledde till en anslagsöverföring på upp till 60 procent av upphandlingarna i avdelning III (cirka 2,1 miljoner euro). Det är viktigt att påpeka att upphandlingen av de två största kontrakten (på sammanlagt 740 000 euro) som omfattades av driftsanslagen försenades på grund av omständigheter som låg utanför vår kontroll. Det handlade om att beslutet av rådets ordförandeskap om ämnet för en undersökning försenades och att upphandlingen av en annan undersökning behövde göras om då det saknades godtagbara anbud. För att förbättra planeringen och övervakningen av upphandlingar håller vi på att skapa ett övervakningsverktyg som ska användas för att följa de beräknade datumen för varje steg i de årliga upphandlingsförfarandena. För att se till att budgetgenomförandet övervakas och redovisas på ett lämpligt sätt kommer vi under tredje kvartalet dessutom att utarbeta riktlinjer för budgetövervakning som bland annat omfattar kontrollfunktioner och avvikelser. |
| --- | --- |

11.

Instämmer i iakttagelsen. Under 2012 skedde en markant förbättring jämfört med 2011. De flesta operativa projekten hade slutförts i slutet av 2012. Detta ledde till en anslagsöverföring på upp till 60 procent av upphandlingarna i avdelning III (cirka 2,1 miljoner euro). Det är viktigt att påpeka att upphandlingen av de två största kontrakten (på sammanlagt 740 000 euro) som omfattades av driftsanslagen försenades på grund av omständigheter som låg utanför vår kontroll. Det handlade om att beslutet av rådets ordförandeskap om ämnet för en undersökning försenades och att upphandlingen av en annan undersökning behövde göras om då det saknades godtagbara anbud. För att förbättra planeringen och övervakningen av upphandlingar håller vi på att skapa ett övervakningsverktyg som ska användas för att följa de beräknade datumen för varje steg i de årliga upphandlingsförfarandena. För att se till att budgetgenomförandet övervakas och redovisas på ett lämpligt sätt kommer vi under tredje kvartalet dessutom att utarbeta riktlinjer för budgetövervakning som bland annat omfattar kontrollfunktioner och avvikelser.

| 12. | Instämmer i iakttagelsen. Våra riktlinjer för rekrytering har uppdaterats så att i) det högsta antalet sökande som beräknas tas upp på reservlistan ska anges i meddelanden om lediga tjänster för tillfälligt anställda och kontraktsanställda och ii) urvalskommittén ska ha bestämt frågorna i både intervjuerna och de skriftliga proven innan de sökande bedöms. |
| --- | --- |

12.

Instämmer i iakttagelsen. Våra riktlinjer för rekrytering har uppdaterats så att i) det högsta antalet sökande som beräknas tas upp på reservlistan ska anges i meddelanden om lediga tjänster för tillfälligt anställda och kontraktsanställda och ii) urvalskommittén ska ha bestämt frågorna i både intervjuerna och de skriftliga proven innan de sökande bedöms.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/134 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/134

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten för budgetåret 2012 med myndighetens svar

2013/C 365/19

INLEDNING

| 1. | Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (nedan kallad myndigheten) ligger i Frankfurt och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 (1). Myndighetens uppgift är att bidra till upprättandet av gemensamma standarder och metoder av hög kvalitet för reglering och tillsyn, att bidra till en konsekvent tillämpning av rättsligt bindande unionsakter, att stimulera och underlätta delegering av uppgifter och ansvar till olika behöriga myndigheter, att övervaka och bedöma marknadens utveckling inom sina behörighetsområden och att främja skyddet av försäkringstagare, personer som omfattas av pensionssystem och förmånstagare (2). Myndigheten inrättades den 1 januari 2011. |
| --- | --- |

1.

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (nedan kallad myndigheten) ligger i Frankfurt och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 (1). Myndighetens uppgift är att bidra till upprättandet av gemensamma standarder och metoder av hög kvalitet för reglering och tillsyn, att bidra till en konsekvent tillämpning av rättsligt bindande unionsakter, att stimulera och underlätta delegering av uppgifter och ansvar till olika behöriga myndigheter, att övervaka och bedöma marknadens utveckling inom sina behörighetsområden och att främja skyddet av försäkringstagare, personer som omfattas av pensionssystem och förmånstagare (2). Myndigheten inrättades den 1 januari 2011.

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | myndighetens årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

myndighetens årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för myndigheten som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för myndighetens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner myndighetens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han bland annat förklarar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för myndigheten som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för myndighetens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner myndighetens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han bland annat förklarar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida myndighetens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida myndighetens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM TRANSAKTIONERNAS LAGLIGHET OCH KORREKTHET

| 11. | Myndigheten har förbättrat sina upphandlingsförfaranden för att fullt ut efterleva EU:s upphandlingsbestämmelser. Dock delades ett kontrakt om utformningen av en databas för finansiella uppgifter upp i fyra delar om vardera 60 000 euro som tilldelades två företag. Med tanke på det totala värdet av de tjänster som skulle levereras till samma projekt (240 000 euro) borde ett öppet eller selektivt anbudsförfarande ha tillämpats, och de aktuella åtagandena och betalningarna är därför oriktiga. |
| --- | --- |

11.

Myndigheten har förbättrat sina upphandlingsförfaranden för att fullt ut efterleva EU:s upphandlingsbestämmelser. Dock delades ett kontrakt om utformningen av en databas för finansiella uppgifter upp i fyra delar om vardera 60 000 euro som tilldelades två företag. Med tanke på det totala värdet av de tjänster som skulle levereras till samma projekt (240 000 euro) borde ett öppet eller selektivt anbudsförfarande ha tillämpats, och de aktuella åtagandena och betalningarna är därför oriktiga.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 12. | En fysisk kontroll av tillgångar gjordes i maj och juni 2012 men ingen rapport om den fysiska kontrollen utarbetades. Myndigheten har inte antagit förfaranden eller riktlinjer för fysiska kontroller av materiella tillgångar. |
| --- | --- |

12.

En fysisk kontroll av tillgångar gjordes i maj och juni 2012 men ingen rapport om den fysiska kontrollen utarbetades. Myndigheten har inte antagit förfaranden eller riktlinjer för fysiska kontroller av materiella tillgångar.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 13. | Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2013 var mycket hög för avdelning III (driftsutgifter) med 79 % av de totalt gjorda åtagandena. Detta beror till största delen på ett förfarande för upphandling av it som var komplext och tog lång tid, för vilket kontraktet på 2,2 miljoner euro undertecknades som planerat i december 2012. |
| --- | --- |

13.

Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2013 var mycket hög för avdelning III (driftsutgifter) med 79 % av de totalt gjorda åtagandena. Detta beror till största delen på ett förfarande för upphandling av it som var komplext och tog lång tid, för vilket kontraktet på 2,2 miljoner euro undertecknades som planerat i december 2012.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 14. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

14.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 10 september 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 48.

1

(2)  I bilaga II ges en sammanfattning av myndighetens behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

(7)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

7

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Åtagandegraden var låg särskilt inom avdelning II administrativa utgifter (60 %) och avdelning III driftsutgifter (12 %). Detta fick effekter på myndighetens it-mål som inte uppnåddes helt. | Har genomförts |
| 2011 | Myndighetens budget för budgetåret 2011 uppgick till 10,7 miljoner euro. I enlighet med artikel 62.1 i inrättandeförordningen finansierades 55 % av budgeten för 2011 med bidrag från medlemsstaterna och Efta-länderna och 45 % genom EU:s budget. Vid utgången av 2011 hade myndigheten ett positivt budgetutfall på 2,8 miljoner euro. I enlighet med myndighetens budgetförordning bokfördes hela beloppet i räkenskaperna som en skuld till Europeiska kommissionen. | Pågår |
| 2011 | Myndighetens redovisningssystem har ännu inte godkänts av räkenskapsföraren, vilket krävs enligt budgetförordningen. | Har genomförts |
| 2011 | De granskade upphandlingsförfarandena var inte helt förenliga med bestämmelserna i budgetförordningen för den allmänna budgeten. När det gällde fem inköp av it-utrustning (till ett totalt belopp på 160 117 euro) hade de tilldelningskriterier som tillämpades inte fastställts i förväg och inga skriftliga kontrakt undertecknades. I ett annat fall som gällde rekryteringstjänster (55 000 euro) tillämpades tilldelningskriterierna felaktigt. Myndigheten bör se till att alla nya kontrakt tilldelas i full överensstämmelse med EU:s upphandlingsbestämmelser. | Pågår |
| 2011 | Myndigheten behöver förbättra insynen i rekryteringsförfarandena: Myndigheten hade inte fastställt minimikrav som de sökande måste uppfylla för att få tillträde till skriftliga prov och kallas till intervjuer eller för att tas upp på förteckningen över lämpliga sökande, och inte heller frågor till de muntliga och skriftliga proven, innan den gick igenom ansökningarna, och det fanns inget beslut från tillsättningsmyndigheten om att uttagningskommittéer skulle utses. | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Åtagandegraden var låg särskilt inom avdelning II administrativa utgifter (60 %) och avdelning III driftsutgifter (12 %). Detta fick effekter på myndighetens it-mål som inte uppnåddes helt.

Har genomförts

2011

Myndighetens budget för budgetåret 2011 uppgick till 10,7 miljoner euro. I enlighet med artikel 62.1 i inrättandeförordningen finansierades 55 % av budgeten för 2011 med bidrag från medlemsstaterna och Efta-länderna och 45 % genom EU:s budget. Vid utgången av 2011 hade myndigheten ett positivt budgetutfall på 2,8 miljoner euro. I enlighet med myndighetens budgetförordning bokfördes hela beloppet i räkenskaperna som en skuld till Europeiska kommissionen.

Pågår

2011

Myndighetens redovisningssystem har ännu inte godkänts av räkenskapsföraren, vilket krävs enligt budgetförordningen.

Har genomförts

2011

De granskade upphandlingsförfarandena var inte helt förenliga med bestämmelserna i budgetförordningen för den allmänna budgeten. När det gällde fem inköp av it-utrustning (till ett totalt belopp på 160 117 euro) hade de tilldelningskriterier som tillämpades inte fastställts i förväg och inga skriftliga kontrakt undertecknades. I ett annat fall som gällde rekryteringstjänster (55 000 euro) tillämpades tilldelningskriterierna felaktigt. Myndigheten bör se till att alla nya kontrakt tilldelas i full överensstämmelse med EU:s upphandlingsbestämmelser.

Pågår

2011

Myndigheten behöver förbättra insynen i rekryteringsförfarandena: Myndigheten hade inte fastställt minimikrav som de sökande måste uppfylla för att få tillträde till skriftliga prov och kallas till intervjuer eller för att tas upp på förteckningen över lämpliga sökande, och inte heller frågor till de muntliga och skriftliga proven, innan den gick igenom ansökningarna, och det fanns inget beslut från tillsättningsmyndigheten om att uttagningskommittéer skulle utses.

Pågår

---

BILAGA II

Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Frankfurt am Main)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artiklarna 26, 114, 290 och 291 i EUF-fördraget) | — | Upprätta den inre marknaden eller säkerställa dess funktion i enlighet med tillämpliga bestämmelser i fördragen. |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artiklarna 26, 114, 290 och 291 i EUF-fördraget)

—

Upprätta den inre marknaden eller säkerställa dess funktion i enlighet med tillämpliga bestämmelser i fördragen.

| — | Utarbeta förslag till tekniska standarder som förberedelse för akter med allmän räckvidd som inte är lagstiftningsakter och som kompletterar eller ändrar vissa icke väsentliga delar av lagstiftningsakten eller om enhetliga villkor för genomförande av unionens rättsligt bindande akter krävs. |
| --- | --- |

—

Utarbeta förslag till tekniska standarder som förberedelse för akter med allmän räckvidd som inte är lagstiftningsakter och som kompletterar eller ändrar vissa icke väsentliga delar av lagstiftningsakten eller om enhetliga villkor för genomförande av unionens rättsligt bindande akter krävs.

Myndighetens behörighet

(Artikel 1.6 och artikel 8 om uppgifter och befogenheter i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 om inrättande av myndigheten)

Mål

Skydda allmänintresset genom att bidra till det finansiella systemets stabilitet och effektivitet på kort, medellång och lång sikt, till förmån för unionens ekonomi, dess medborgare och företag.

Uppgift

| — | Bidra till upprättandet av gemensamma standarder och metoder av hög kvalitet för reglering och tillsyn. |
| --- | --- |

—

Bidra till upprättandet av gemensamma standarder och metoder av hög kvalitet för reglering och tillsyn.

| — | Bidra till en konsekvent tillämpning av rättsligt bindande unionsakter, stimulera och underlätta delegering av uppgifter och ansvar till olika behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

—

Bidra till en konsekvent tillämpning av rättsligt bindande unionsakter, stimulera och underlätta delegering av uppgifter och ansvar till olika behöriga myndigheter.

| — | Samarbeta nära med Europeiska systemrisknämnden (ESRB). |
| --- | --- |

—

Samarbeta nära med Europeiska systemrisknämnden (ESRB).

| — | Organisera och genomföra inbördes utvärderingar av behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

—

Organisera och genomföra inbördes utvärderingar av behöriga myndigheter.

| — | Övervaka och bedöma marknadens utveckling inom sina behörighetsområden. |
| --- | --- |

—

Övervaka och bedöma marknadens utveckling inom sina behörighetsområden.

| — | Genomföra ekonomiska analyser av marknaden för att ge vägledning till utförandet av myndighetens arbetsuppgifter. |
| --- | --- |

—

Genomföra ekonomiska analyser av marknaden för att ge vägledning till utförandet av myndighetens arbetsuppgifter.

| — | Främja skyddet av försäkringstagare, personer som omfattas av pensionssystem och förmånstagare. |
| --- | --- |

—

Främja skyddet av försäkringstagare, personer som omfattas av pensionssystem och förmånstagare.

| — | Bidra till enhetligt och konsekvent fungerande tillsynskollegier, till övervakning, bedömning och mätning av systemrisker och till utveckling och samordning av planer för återhämtning, rekonstruktion och avveckling, och ge försäkringstagare och förmånstagare en hög skyddsnivå i hela unionen. |
| --- | --- |

—

Bidra till enhetligt och konsekvent fungerande tillsynskollegier, till övervakning, bedömning och mätning av systemrisker och till utveckling och samordning av planer för återhämtning, rekonstruktion och avveckling, och ge försäkringstagare och förmånstagare en hög skyddsnivå i hela unionen.

| — | Fullgöra varje annan specifik uppgift som anges i denna förordning eller i andra lagstiftningsakter. |
| --- | --- |

—

Fullgöra varje annan specifik uppgift som anges i denna förordning eller i andra lagstiftningsakter.

| — | Offentliggöra och regelbundet uppdatera information som rör dess verksamhetsområde på den egna webbplatsen. |
| --- | --- |

—

Offentliggöra och regelbundet uppdatera information som rör dess verksamhetsområde på den egna webbplatsen.

| — | När så är lämpligt, överta alla befintliga och pågående uppgifter från kommittén för europeiska myndigheter med tillsyn över försäkringar och tjänstepensioner (Ceiops). |
| --- | --- |

—

När så är lämpligt, överta alla befintliga och pågående uppgifter från kommittén för europeiska myndigheter med tillsyn över försäkringar och tjänstepensioner (Ceiops).

Organisation

(Artiklarna 40–44: tillsynsstyrelsen, artiklarna 45–47: förvaltningsstyrelsen, artiklarna 48–50: ordförande och artiklarna 51–53: verkställande direktör i förordning (EU) nr 1094/2010 om inrättande av myndigheten)

Tillsynsstyrelsen

Sammansättning:

Ordförande (utan rösträtt), chefen för den berörda tillsynsmyndigheten i varje medlemsstat (med rösträtt), en företrädare för kommissionen, Europeiska systemrisknämnden, Europeiska bankmyndigheten, Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (alla utan rösträtt) och observatörer.

Uppgift:

Myndighetens viktigaste beslutsfattande organ.

Förvaltningsstyrelsen

Sammansättning:

Myndighetens ordförande och sex företrädare för nationella tillsynsmyndigheter. Myndighetens verkställande direktör och en företrädare för Europeiska kommissionen ska delta i sammanträdena men saknar rösträtt.

Uppgift:

Se till att myndigheten utför sitt uppdrag och de uppgifter den tilldelas i enlighet med förordning nr 1094/2010. Förvaltningsstyrelsen ska utöva budgetbefogenheter och anta planen för personalpolitiken och genomföra den.

Myndighetens ordförande

Företräder myndigheten, förbereder arbetet i tillsynsstyrelsen, leder sammanträdena i tillsynsstyrelsen och förvaltningsstyrelsen.

Myndighetens verkställande direktör

Ansvarar för förvaltningen av myndigheten och för att genomföra myndighetens årliga arbetsprogram och budget, förbereder arbetet i förvaltningsstyrelsen, utarbetar budgeten och arbetsprogrammet.

Kommittén för kvalitetskontroll

Sammansättning:

Ordförandens suppleant, två ledamöter av förvaltningsstyrelsen och verkställande direktören.

Uppgift:

Övervaka och bedöma genomförandet av interna förfaranden och beslut.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Intern revision

Kommissionens tjänst för internrevision.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till myndighetens förfogande 2012

Slutlig budget

Slutliga budgetanslag: 15 655 000 euro

Personalstyrka

Anställda som omfattas av tjänsteföreskrifterna: 69 tjänster i tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 69

Tjänsteförteckningen fylld till 100 %.

Kontraktsanställd personal: 12 budgeterade tjänster; 14 tjänster tillsatta

Utstationerade nationella experter: 8 budgeterade tjänster, varav tillsatta: 8

Personalstyrka totalt: 91

Produkter och tjänster 2012

Regleringsuppgifter

| — | Yttrande om interimistiska åtgärder avseende yttrandet om solvens II. |
| --- | --- |

—

Yttrande om interimistiska åtgärder avseende yttrandet om solvens II.

| — | Fyra offentliga samråd på olika områden där myndigheten är verksam (försäkringar och pensioner). |
| --- | --- |

—

Fyra offentliga samråd på olika områden där myndigheten är verksam (försäkringar och pensioner).

| — | Rådgivning i samband med översynen av direktivet om tjänstepensionsinstitut. |
| --- | --- |

—

Rådgivning i samband med översynen av direktivet om tjänstepensionsinstitut.

| — | Rapport om rollen för garantisystem för försäkringssektorn i samband med likvidationsförfaranden för insolventa företag i EU/EES. |
| --- | --- |

—

Rapport om rollen för garantisystem för försäkringssektorn i samband med likvidationsförfaranden för insolventa företag i EU/EES.

| — | Slutrapport om det offentliga samrådet N/11/008 om förslaget till riktlinjer för bedömning av egna risker och solvens. |
| --- | --- |

—

Slutrapport om det offentliga samrådet N/11/008 om förslaget till riktlinjer för bedömning av egna risker och solvens.

| — | Slutrapport om de offentliga samråden N11/009 och 11/011 om förslaget till krav på redovisning och offentliggörande. |
| --- | --- |

—

Slutrapport om de offentliga samråden N11/009 och 11/011 om förslaget till krav på redovisning och offentliggörande.

Tillsynsuppgifter

| — | Myndigheten deltog i tillsynskollegierna för 75 försäkringsgrupper. |
| --- | --- |

—

Myndigheten deltog i tillsynskollegierna för 75 försäkringsgrupper.

| — | Handlingsplan för kollegier 2012 med bilagor, till exempel en katalog med ämnen för informationsutbyte, en årsrapport om kollegiernas funktionssätt och resultaten av handlingsplanen 2011. |
| --- | --- |

—

Handlingsplan för kollegier 2012 med bilagor, till exempel en katalog med ämnen för informationsutbyte, en årsrapport om kollegiernas funktionssätt och resultaten av handlingsplanen 2011.

Konsumentskydd och finansiell innovation

| — | Riktlinjer för hur försäkringsföretag ska hantera klagomål. |
| --- | --- |

—

Riktlinjer för hur försäkringsföretag ska hantera klagomål.

| — | Rapport om bästa praxis när det gäller försäkringsföretags hantering av klagomål. |
| --- | --- |

—

Rapport om bästa praxis när det gäller försäkringsföretags hantering av klagomål.

| — | Metodrapport för insamling, analys och rapportering av konsumtionstrender. |
| --- | --- |

—

Metodrapport för insamling, analys och rapportering av konsumtionstrender.

| — | Uppdatering av enkäten om nationella myndigheters behörighet i fråga om konsumentskydd. |
| --- | --- |

—

Uppdatering av enkäten om nationella myndigheters behörighet i fråga om konsumentskydd.

| — | Förfaranden för att utfärda varningar och tillfälliga begränsningar/förbud. |
| --- | --- |

—

Förfaranden för att utfärda varningar och tillfälliga begränsningar/förbud.

| — | Rapport om god praxis när det gäller information om och försäljning av variabel livränta. |
| --- | --- |

—

Rapport om god praxis när det gäller information om och försäljning av variabel livränta.

| — | En första översikt över konsumtionstrender inom försäkrings- och tjänstepensionssektorerna i EU. |
| --- | --- |

—

En första översikt över konsumtionstrender inom försäkrings- och tjänstepensionssektorerna i EU.

En gemensam tillsynskultur

| — | Fyra sektorsövergripande seminarier. |
| --- | --- |

—

Fyra sektorsövergripande seminarier.

| — | Sjutton seminarier för behöriga nationella myndigheter. |
| --- | --- |

—

Sjutton seminarier för behöriga nationella myndigheter.

| — | Utarbetande av en metod för tre inbördes utvärderingar. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av en metod för tre inbördes utvärderingar.

Finansiell stabilitet

| — | Två halvårsvisa rapporter om finansiell stabilitet. |
| --- | --- |

—

Två halvårsvisa rapporter om finansiell stabilitet.

| — | Utarbetande av ett stresstest för försäkringssektorn i hela Europa (uppskjutet på grund av bedömningen av långsiktiga garantier (LTGA). |
| --- | --- |

—

Utarbetande av ett stresstest för försäkringssektorn i hela Europa (uppskjutet på grund av bedömningen av långsiktiga garantier (LTGA).

| — | Varje kvartal utarbetas en gemensam uppsättning kvantitativa och kvalitativa indikatorer (risk dashboard). |
| --- | --- |

—

Varje kvartal utarbetas en gemensam uppsättning kvantitativa och kvalitativa indikatorer (risk dashboard).

| — | Utarbetande av bedömningen av långsiktiga garantier. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av bedömningen av långsiktiga garantier.

Krishantering

| — | Slutförande av en bred beslutsram som i detalj fastställer vilka processer myndigheten ska följa när den fullgör sitt ansvar när det gäller krisförebyggande och krishantering. |
| --- | --- |

—

Slutförande av en bred beslutsram som i detalj fastställer vilka processer myndigheten ska följa när den fullgör sitt ansvar när det gäller krisförebyggande och krishantering.

| — | Överenskommelse om en gemensam metod för myndigheten när det gäller hanteringen av statsskuldsexponering och bankexponering. |
| --- | --- |

—

Överenskommelse om en gemensam metod för myndigheten när det gäller hanteringen av statsskuldsexponering och bankexponering.

| — | Utarbetande av ett yttrande om tillsynsmyndigheternas reaktion på en längre period med låga räntor. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av ett yttrande om tillsynsmyndigheternas reaktion på en längre period med låga räntor.

| — | Detaljerat bidrag till Europeiska kommissionens samråd om rekonstruktion och avveckling av andra finansinstitut än banker. |
| --- | --- |

—

Detaljerat bidrag till Europeiska kommissionens samråd om rekonstruktion och avveckling av andra finansinstitut än banker.

Yttre förbindelser

| — | Elva möten, däribland ett gemensamt med tillsynsstyrelsen, med intressentgruppen för försäkring och återförsäkring (IRSG) och intressentgruppen för tjänstepensionsfonder (OPSG), nio offentliggjorda yttranden och uppföljningsyttranden, åtta informella samråd om pågående arbete. |
| --- | --- |

—

Elva möten, däribland ett gemensamt med tillsynsstyrelsen, med intressentgruppen för försäkring och återförsäkring (IRSG) och intressentgruppen för tjänstepensionsfonder (OPSG), nio offentliggjorda yttranden och uppföljningsyttranden, åtta informella samråd om pågående arbete.

| — | Omkring tjugo reglerings- och tillsynsdialoger med tillsynsmyndigheter och tillsynsorgan från Australien, Latin- och Nordamerika, Sydafrika, Island och Schweiz. Aktivt deltagande i och bidrag till den tekniska och verkställande kommittén vid Internationella organisationen för försäkringstillsynsmyndigheter (IAIS), kommittén för finansiell stabilitet, delkommittén om solvens och försäkringsteknik och IAIS årliga konferens. |
| --- | --- |

—

Omkring tjugo reglerings- och tillsynsdialoger med tillsynsmyndigheter och tillsynsorgan från Australien, Latin- och Nordamerika, Sydafrika, Island och Schweiz. Aktivt deltagande i och bidrag till den tekniska och verkställande kommittén vid Internationella organisationen för försäkringstillsynsmyndigheter (IAIS), kommittén för finansiell stabilitet, delkommittén om solvens och försäkringsteknik och IAIS årliga konferens.

| — | Projektet Dialog EU–USA: publicering av det strategiska dokumentet om vägen framåt och slutrapporten från de sju tekniska kommittéerna samt två offentliga utfrågningar i Washington, DC och Bryssel. |
| --- | --- |

—

Projektet Dialog EU–USA: publicering av det strategiska dokumentet om vägen framåt och slutrapporten från de sju tekniska kommittéerna samt två offentliga utfrågningar i Washington, DC och Bryssel.

| — | Analys av skillnader mellan (åter)försäkringssystem i Australien, Chile, Kina, Hongkong, Israel, Mexiko, Singapore och Sydafrika, med en bedömning av total sekretess, som underlag för ett EU-beslut om övergångsekvivalenter. |
| --- | --- |

—

Analys av skillnader mellan (åter)försäkringssystem i Australien, Chile, Kina, Hongkong, Israel, Mexiko, Singapore och Sydafrika, med en bedömning av total sekretess, som underlag för ett EU-beslut om övergångsekvivalenter.

| — | Samarbetsavtal med Kroatiens tillsynsmyndighet för finansiella tjänster. |
| --- | --- |

—

Samarbetsavtal med Kroatiens tillsynsmyndighet för finansiella tjänster.

Konferenser/andra offentliga evenemang 2012

| — | Fyra konferenser och evenemang (konferens om Global Insurance Supervision (GIS), lansering av QIS (Quantitative Impact Study) for Pensions, myndighetens årliga konferens och den andra konsumentstrategidagen). |
| --- | --- |

—

Fyra konferenser och evenemang (konferens om Global Insurance Supervision (GIS), lansering av QIS (Quantitative Impact Study) for Pensions, myndighetens årliga konferens och den andra konsumentstrategidagen).

Källa: Uppgifter från myndigheten.

---

MYNDIGHETENS SVAR

| 11. | Vi förstår och instämmer i revisionsrättens betänkligheter. Det finns dock en logisk förklaring både till beslutet att genomföra en upphandling och att dela upp den i fyra olika delar. Syftet är att vi ska få fördjupad kunskap om hur vi ska utforma vårt system för att minska risken för att köpa in fel tjänster och produkter och garantera tillräcklig konkurrens under processens viktigaste fas, nämligen huvudupphandlingen.
  Att vi verkligen är inställda på att följa bestämmelserna och förbättra våra processer understryks av att utvärderingskommittéer inrättades för varje förfarande, även när så inte hade krävts. Syftet var att hitta olika uppdragstagare för olika områden för att förbereda oss för kommande öppna förfaranden. Detta styrks av det faktum att fler företag än vad som krävdes inbjöds att lämna anbud för vart och ett av förfarandena. Fördubblingen av antalet uppdragstagare berodde på att det var få anbud som inkom. Vi ville ha verklig konkurrens och för att undvika att en enda leverantör kom med en ”skräddarsydd” lösning som i huvudupphandlingen skulle leda till att samma företag blev den enda lämpliga anbudsgivaren beslutade vi att dela upp upphandlingen i fyra delar. |
| --- | --- |

11.

Vi förstår och instämmer i revisionsrättens betänkligheter. Det finns dock en logisk förklaring både till beslutet att genomföra en upphandling och att dela upp den i fyra olika delar. Syftet är att vi ska få fördjupad kunskap om hur vi ska utforma vårt system för att minska risken för att köpa in fel tjänster och produkter och garantera tillräcklig konkurrens under processens viktigaste fas, nämligen huvudupphandlingen.

Att vi verkligen är inställda på att följa bestämmelserna och förbättra våra processer understryks av att utvärderingskommittéer inrättades för varje förfarande, även när så inte hade krävts. Syftet var att hitta olika uppdragstagare för olika områden för att förbereda oss för kommande öppna förfaranden. Detta styrks av det faktum att fler företag än vad som krävdes inbjöds att lämna anbud för vart och ett av förfarandena. Fördubblingen av antalet uppdragstagare berodde på att det var få anbud som inkom. Vi ville ha verklig konkurrens och för att undvika att en enda leverantör kom med en ”skräddarsydd” lösning som i huvudupphandlingen skulle leda till att samma företag blev den enda lämpliga anbudsgivaren beslutade vi att dela upp upphandlingen i fyra delar.

| 12. | Vi har noterat revisionsrättens iakttagelse. Under 2012 prioriterades skyddet för myndighetens tillgångar framför genomförandet av de underliggande förfarandena och dokumentationen av kontrollprocessen. Vi har under tiden vidtagit korrigerande åtgärder. Fortbildning av nya aktörer i budgetförvaltningen har genomförts för att strama upp processerna för förvaltning av tillgångarna. Vi har också antagit riktlinjer för dokumentation av dessa processer. Processerna håller för närvarande på att genomföras. |
| --- | --- |

12.

Vi har noterat revisionsrättens iakttagelse. Under 2012 prioriterades skyddet för myndighetens tillgångar framför genomförandet av de underliggande förfarandena och dokumentationen av kontrollprocessen. Vi har under tiden vidtagit korrigerande åtgärder. Fortbildning av nya aktörer i budgetförvaltningen har genomförts för att strama upp processerna för förvaltning av tillgångarna. Vi har också antagit riktlinjer för dokumentation av dessa processer. Processerna håller för närvarande på att genomföras.

| 13. | Vi har noterat revisionsrättens iakttagelse. När det gäller de it-relaterade överföringarna är förklaringen att myndigheten befunnit sig i en startfas och först antog it-strategin i slutet av 2011 och sedan genomförandeplanen för denna i början av 2012. När startfasen är avklarad kommer it-utgifterna att vara mer jämnt fördelade över budgetåret, vilket markant minskar risken för överföringar. |
| --- | --- |

13.

Vi har noterat revisionsrättens iakttagelse. När det gäller de it-relaterade överföringarna är förklaringen att myndigheten befunnit sig i en startfas och först antog it-strategin i slutet av 2011 och sedan genomförandeplanen för denna i början av 2012. När startfasen är avklarad kommer it-utgifterna att vara mer jämnt fördelade över budgetåret, vilket markant minskar risken för överföringar.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/142 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/142

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska institutet för innovation och teknik för budgetåret 2012 med institutets svar

2013/C 365/20

INLEDNING

| 1. | Europeiska institutet för innovation och teknik (nedan kallat institutet) ligger i Budapest och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 294/2008 (1). Institutets mål är att bidra till en hållbar europeisk ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft genom att öka medlemsstaternas och EU:s innovationsförmåga. Institutet beviljar bidrag till ”kunskaps- och innovationsgrupper” som kopplar ihop sektorerna för högre utbildning, forskning och näringslivet med varandra och stärker därigenom innovation och företagande (2). Kunskaps- och innovationsgrupperna samordnar verksamheter som bedrivs av hundratals partner. Bidragen från institutet ersätter partnernas kostnader och kostnader för kunskaps- och innovationsgruppernas verksamhet. |
| --- | --- |

1.

Europeiska institutet för innovation och teknik (nedan kallat institutet) ligger i Budapest och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 294/2008 (1). Institutets mål är att bidra till en hållbar europeisk ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft genom att öka medlemsstaternas och EU:s innovationsförmåga. Institutet beviljar bidrag till ”kunskaps- och innovationsgrupper” som kopplar ihop sektorerna för högre utbildning, forskning och näringslivet med varandra och stärker därigenom innovation och företagande (2). Kunskaps- och innovationsgrupperna samordnar verksamheter som bedrivs av hundratals partner. Bidragen från institutet ersätter partnernas kostnader och kostnader för kunskaps- och innovationsgruppernas verksamhet.

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i institutets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i institutets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | institutets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

institutets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för centrumet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för centrumets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner centrumets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han bland annat förklarar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av centrumets finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för centrumet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för centrumets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner centrumets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han bland annat förklarar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av centrumets finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida institutets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida institutets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att institutets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av institutets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i institutets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att institutets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av institutets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i institutets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Grund för ett uttalande med reservation om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Under 2012 gjorde institutet slutbetalningar och reglerade förhandsfinansieringar (transaktioner) av bidrag med 11,3 miljoner euro (verksamhet 2010) och 48,6 miljoner euro (verksamhet 2011). |
| --- | --- |

9.

Under 2012 gjorde institutet slutbetalningar och reglerade förhandsfinansieringar (transaktioner) av bidrag med 11,3 miljoner euro (verksamhet 2010) och 48,6 miljoner euro (verksamhet 2011).

| 10. | Alla bidrag (transaktioner) granskas av kommissionen innan institutet godkänner dem. Institutet gjorde stora ansträngningar för att införa ändamålsenliga förhandskontroller med målet att ge rimlig säkerhet om bidragstransaktionernas laglighet och korrekthet. Omkring 80 % av de bidragsutgifter som kunskaps- och innovationsgrupperna begärde ersättning för omfattas av intyg utfärdade av oberoende revisionsfirmor som har kontrakt med kunskaps- och innovationsgrupperna och deras partner. Institutet gjorde egna förhandskontroller i form av omfattande skrivbordskontroller. Styrkande handlingar från kunskaps- och innovationsgrupperna och deras partner granskades ursprungligen bara av institutet när särskilda risker hade identifierats. |
| --- | --- |

10.

Alla bidrag (transaktioner) granskas av kommissionen innan institutet godkänner dem. Institutet gjorde stora ansträngningar för att införa ändamålsenliga förhandskontroller med målet att ge rimlig säkerhet om bidragstransaktionernas laglighet och korrekthet. Omkring 80 % av de bidragsutgifter som kunskaps- och innovationsgrupperna begärde ersättning för omfattas av intyg utfärdade av oberoende revisionsfirmor som har kontrakt med kunskaps- och innovationsgrupperna och deras partner. Institutet gjorde egna förhandskontroller i form av omfattande skrivbordskontroller. Styrkande handlingar från kunskaps- och innovationsgrupperna och deras partner granskades ursprungligen bara av institutet när särskilda risker hade identifierats.

| 11. | Revisionsrätten konstaterade emellertid att kvaliteten på revisionsintygen i flera fall är otillräcklig (8). För att få ytterligare en nivå av säkerhet om bidragstransaktionernas laglighet och korrekthet införde institutet i slutet av 2012 kompletterade efterhandskontroller av bidrag för verksamhet under 2011. Kontrollerna utfördes av oberoende revisionsfirmor som institutet har kontrakt med och bedöms vara tillförlitliga. Resultaten av efterhandskontrollerna bekräftade att förhandskontrollerna inte är helt ändamålsenliga. Institutet har dock återvunnit de oriktiga betalningar som påträffats och procentsatsen för kvarstående fel avseende bidrags-transaktioner 2011 är inte väsentlig. |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten konstaterade emellertid att kvaliteten på revisionsintygen i flera fall är otillräcklig (8). För att få ytterligare en nivå av säkerhet om bidragstransaktionernas laglighet och korrekthet införde institutet i slutet av 2012 kompletterade efterhandskontroller av bidrag för verksamhet under 2011. Kontrollerna utfördes av oberoende revisionsfirmor som institutet har kontrakt med och bedöms vara tillförlitliga. Resultaten av efterhandskontrollerna bekräftade att förhandskontrollerna inte är helt ändamålsenliga. Institutet har dock återvunnit de oriktiga betalningar som påträffats och procentsatsen för kvarstående fel avseende bidrags-transaktioner 2011 är inte väsentlig.

| 12. | Det har ännu inte gjorts några efterhandskontroller av de transaktioner som avser bidrag för verksamhet under 2010 (11,3 miljoner euro). På grund av den begränsade säkerhet som kan hämtas från förhandskontrollerna finns det ingen rimlig säkerhet om dessa transaktioners laglighet och korrekthet. Revisionsrätten kunde inte inhämta tillräckliga och lämpliga revisionsbevis om lagligheten och korrektheten i de granskade bidragstransaktioner som gällde verksamheten under 2010. |
| --- | --- |

12.

Det har ännu inte gjorts några efterhandskontroller av de transaktioner som avser bidrag för verksamhet under 2010 (11,3 miljoner euro). På grund av den begränsade säkerhet som kan hämtas från förhandskontrollerna finns det ingen rimlig säkerhet om dessa transaktioners laglighet och korrekthet. Revisionsrätten kunde inte inhämta tillräckliga och lämpliga revisionsbevis om lagligheten och korrektheten i de granskade bidragstransaktioner som gällde verksamheten under 2010.

Uttalande med reservation om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 13. | Revisionsrätten anser att med undantag för de möjliga effekterna av de förhållanden som beskrivs i grunden för ett uttalande med reservation i punkterna 9–12 är de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

13.

Revisionsrätten anser att med undantag för de möjliga effekterna av de förhållanden som beskrivs i grunden för ett uttalande med reservation i punkterna 9–12 är de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden lagliga och korrekta.

| 14. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet eller revisionsrättens uttalande med reservation om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

14.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet eller revisionsrättens uttalande med reservation om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 15. | Utöver det förhållande som beskrivs i punkterna 9–13 var budgetarna för bidragsöverenskommelser som undertecknades 2010 och 2011, och ledde till betalningar under 2012, inte tillräckligt specifika. Det fanns ingen koppling mellan de medel som hade godkänts och den verksamhet som skulle genomföras. Bidragsöverenskommelserna angav inga individuella gränser för specifika kostnadskategorier (t.ex. personalkostnader, entreprenad, juridiska tjänster etc.) och hade inga regler för den upphandling av varor och tjänster som kunskaps- och innovationsgrupperna och deras partner gjorde. |
| --- | --- |

15.

Utöver det förhållande som beskrivs i punkterna 9–13 var budgetarna för bidragsöverenskommelser som undertecknades 2010 och 2011, och ledde till betalningar under 2012, inte tillräckligt specifika. Det fanns ingen koppling mellan de medel som hade godkänts och den verksamhet som skulle genomföras. Bidragsöverenskommelserna angav inga individuella gränser för specifika kostnadskategorier (t.ex. personalkostnader, entreprenad, juridiska tjänster etc.) och hade inga regler för den upphandling av varor och tjänster som kunskaps- och innovationsgrupperna och deras partner gjorde.

| 16. | Institutet gjorde också tekniska kontroller av alla finansierade projeket som en del av förhandskontrollerna. Det saknades dock kvantifierade mål vilket gjorde det svårare att ändamålsenligt bedöma projektens verksamhet och resultat. I affärsplanerna angavs inte närmare vilka verksamheter som skulle genomföras och det angavs inte heller tydliga milstolpar, förväntat resultat från varje verksamhet eller kvalitetskriterier. |
| --- | --- |

16.

Institutet gjorde också tekniska kontroller av alla finansierade projeket som en del av förhandskontrollerna. Det saknades dock kvantifierade mål vilket gjorde det svårare att ändamålsenligt bedöma projektens verksamhet och resultat. I affärsplanerna angavs inte närmare vilka verksamheter som skulle genomföras och det angavs inte heller tydliga milstolpar, förväntat resultat från varje verksamhet eller kvalitetskriterier.

KOMMENTAR OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 17. | Av de anslag för vilka det hade gjorts åtaganden som fördes över från 2011 på omkring 22 miljoner euro förföll omkring 10 miljoner euro (45 %) under 2012. Den höga andelen förfallna anslag beror i första hand på att stödmottagarna inom 2011 års bidragsöverenskommelser begärde ersättning för lägre kostnader än beräknat (9,2 miljoner euro eller 92 % av de förfallna överföringarna). |
| --- | --- |

17.

Av de anslag för vilka det hade gjorts åtaganden som fördes över från 2011 på omkring 22 miljoner euro förföll omkring 10 miljoner euro (45 %) under 2012. Den höga andelen förfallna anslag beror i första hand på att stödmottagarna inom 2011 års bidragsöverenskommelser begärde ersättning för lägre kostnader än beräknat (9,2 miljoner euro eller 92 % av de förfallna överföringarna).

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 18. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

18.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 10 september 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 97, 9.4.2008, s. 1.

1

(2)  I bilaga II ges en sammanfattning av institutets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

7

(8)  Till exempel framgick inte alltid av revisionsintygen vilket ersättningsanspråk som hade kontrollerats. Alla kostnadskategorier behövde inte kontrolleras tillräckligt noggrant (till exempel kontrollerades inte sådana faktiska indirekta kostnader som kan redovisas utan gränsvärde mot styrkande originalhandlingar). Det gjordes ingen heltäckande kontroll av risken för dubbel finansiering av utrustning som redovisades som kostnad. De flesta revisionsintygen angav inte vilka kostnader som omfattades av kontrollen och det fanns ingen gemensam metod för att identifiera det övergripande felet i ersättningsanspråken.

8

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Genomförandegraden för institutets budget under den granskade perioden av ekonomiskt självbestämmande (se punkt 2) var låg. Om man jämför betalningarna med ingångna åtaganden var genomförandegraden 56 % för avdelning I (personalutgifter), 30 % för avdelning II (administrativa utgifter) och 11 % för avdelning III (driftsutgifter). | Har genomförts |
| 2011 | Bidragsöverenskommelser som ledde till betalningar 2011 undertecknades systematiskt av Europeiska kommissionen (generaldirektoratet för utbildning och kultur) och av institutet efter det att merparten av verksamheten redan hade genomförts. Mellan september och december 2011 gjorde institutet slutbetalningar (1) på 4,2 miljoner euro för tre bidragsöverenskommelser som undertecknades långt efter det att verksamheten hade påbörjats (2). Detta är ett problem när det gäller en sund ekonomisk förvaltning. | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Genomförandegraden för institutets budget under den granskade perioden av ekonomiskt självbestämmande (se punkt 2) var låg. Om man jämför betalningarna med ingångna åtaganden var genomförandegraden 56 % för avdelning I (personalutgifter), 30 % för avdelning II (administrativa utgifter) och 11 % för avdelning III (driftsutgifter).

Har genomförts

2011

Bidragsöverenskommelser som ledde till betalningar 2011 undertecknades systematiskt av Europeiska kommissionen (generaldirektoratet för utbildning och kultur) och av institutet efter det att merparten av verksamheten redan hade genomförts. Mellan september och december 2011 gjorde institutet slutbetalningar (1) på 4,2 miljoner euro för tre bidragsöverenskommelser som undertecknades långt efter det att verksamheten hade påbörjats (2). Detta är ett problem när det gäller en sund ekonomisk förvaltning.

Pågår

---

(1)  Förskottsbetalningar hade gjorts av Europeiska kommissionen.

(2)  I ett fall undertecknades kontraktet 14 dagar innan den 13 månader långa genomförandeperioden var över.

---

BILAGA II

Europeiska institutet för innovation och teknik (Budapest)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 173 i EUF-fördraget) | Unionen och medlemsstaterna ska säkerställa att det finns nödvändiga förutsättningar för unionsindustrins konkurrensförmåga.
  För detta ändamål ska deras insatser, i överensstämmelse med ett system av öppna och konkurrensutsatta marknader, inriktas på att






  — | påskynda industrins anpassning till strukturförändringar, |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 173 i EUF-fördraget)

Unionen och medlemsstaterna ska säkerställa att det finns nödvändiga förutsättningar för unionsindustrins konkurrensförmåga.

För detta ändamål ska deras insatser, i överensstämmelse med ett system av öppna och konkurrensutsatta marknader, inriktas på att

—

påskynda industrins anpassning till strukturförändringar,

| — | främja en miljö som är gynnsam för initiativ och för utveckling av företag inom hela unionen, särskilt i fråga om små och medelstora företag, |
| --- | --- |

—

främja en miljö som är gynnsam för initiativ och för utveckling av företag inom hela unionen, särskilt i fråga om små och medelstora företag,

| — | främja en miljö som är gynnsam för samarbete mellan företag, |
| --- | --- |

—

främja en miljö som är gynnsam för samarbete mellan företag,

| — | främja ett bättre utnyttjande av de industriella möjligheter som skapas genom politiken inom sektorerna för innovation, forskning och teknisk utveckling. |
| --- | --- |

—

främja ett bättre utnyttjande av de industriella möjligheter som skapas genom politiken inom sektorerna för innovation, forskning och teknisk utveckling.

Institutets behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 294/2008)

Mål

Institutets mål är att bidra till en hållbar europeisk ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft genom att öka medlemsstaternas och gemenskapens innovationsförmåga. Institutet ska göra detta genom att främja och bedriva integrerad högre utbildnings-, forsknings- och innovationsverksamhet av högsta standard.

Uppgifter

För att uppnå sitt mål ska institutet göra följande:

| a) | Identifiera sina prioriteringsområden. |
| --- | --- |

a)

Identifiera sina prioriteringsområden.

| b) | Skapa ökad medvetenhet bland potentiella partnerorganisationer och främja deras medverkan i sin verksamhet. |
| --- | --- |

b)

Skapa ökad medvetenhet bland potentiella partnerorganisationer och främja deras medverkan i sin verksamhet.

| c) | Välja ut och utse kunskaps- och innovationsgrupper på de prioriterade områdena, och genom avtal fastställa deras rättigheter och skyldigheter, stödja grupperna på lämpligt sätt, vidta lämpliga åtgärder för kvalitetskontroll, löpande övervaka och regelbundet utvärdera deras verksamhet samt säkerställa lämplig samordning mellan dem. |
| --- | --- |

c)

Välja ut och utse kunskaps- och innovationsgrupper på de prioriterade områdena, och genom avtal fastställa deras rättigheter och skyldigheter, stödja grupperna på lämpligt sätt, vidta lämpliga åtgärder för kvalitetskontroll, löpande övervaka och regelbundet utvärdera deras verksamhet samt säkerställa lämplig samordning mellan dem.

| d) | Anskaffa medel från offentliga och privata källor och använda sina resurser i enlighet med denna förordning. Institutet ska särskilt eftersträva att en betydande och ökande andel av budgeten hämtas från privata källor och från intäkter som genereras av dess egen verksamhet. |
| --- | --- |

d)

Anskaffa medel från offentliga och privata källor och använda sina resurser i enlighet med denna förordning. Institutet ska särskilt eftersträva att en betydande och ökande andel av budgeten hämtas från privata källor och från intäkter som genereras av dess egen verksamhet.

| e) | Främja erkännande i medlemsstaterna av utbildningsbevis som utfärdats av högre utbildningsanstalter som är partnerorganisationer och som får betecknas som institutets utbildningsbevis. |
| --- | --- |

e)

Främja erkännande i medlemsstaterna av utbildningsbevis som utfärdats av högre utbildningsanstalter som är partnerorganisationer och som får betecknas som institutets utbildningsbevis.

| f) | Arbeta för att sprida god praxis för integrering av kunskapstriangeln i syfte att utveckla en gemensam innovations- och kunskapsöverföringskultur. |
| --- | --- |

f)

Arbeta för att sprida god praxis för integrering av kunskapstriangeln i syfte att utveckla en gemensam innovations- och kunskapsöverföringskultur.

| g) | Sträva efter att bli ett organ i världsklass för högsta kvalitet inom högre utbildning, forskning och innovation. |
| --- | --- |

g)

Sträva efter att bli ett organ i världsklass för högsta kvalitet inom högre utbildning, forskning och innovation.

| h) | Sörja för komplementaritet och synergi mellan institutets verksamhet och andra gemenskapsprogram. |
| --- | --- |

h)

Sörja för komplementaritet och synergi mellan institutets verksamhet och andra gemenskapsprogram.

Organisation

Styrelse

Sammansättning

Institutets styrelse ska bestå av arton utnämnda ledamöter, med balans mellan dem som har erfarenhet från näringslivet, högre utbildning/forskning, och fyra företrädande ledamöter som föreslås av kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper). Såsom föreskrivs i förordningen anslöt sig de fyra företrädande ledamöter som utsetts av KI-grupperna till styrelsen 2011. Europeiska kommissionen är observatör.

Uppgifter

Styrelsen ansvarar för styrning av institutets verksamhet, för att välja, utse och utvärdera KI-grupperna samt för övriga strategiska beslut.

Verkställande utskott

Sammansättning

Det verkställande utskottet ska bestå av fem styrelseledamöter, inbegripet styrelsens ordförande och vice ordförande. Styrelsens ordförande ska också fungera som ordförande i det verkställande utskottet.

Uppgifter

Det verkställande utskottet ska utöva tillsyn över institutets verksamhet och fatta nödvändiga beslut mellan styrelsens sammanträden.

Direktör

Utses av och är redovisningsskyldig inför styrelsen när det gäller den administrativa och ekonomiska förvaltningen av institutet. Direktören är institutets rättsliga företrädare.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till institutets förfogande 2012 (2011)

Slutlig budget

95,30 miljoner euro för åtagandebemyndiganden och 77,09 miljoner euro för betalningsbemyndiganden.

Personalstyrka den 31 december 2012

Tjänster i tjänsteförteckningen: 52 (52)

varav tillsatta: 47 (40)

Övriga tjänster: 0 (0)

Personalstyrka totalt: 47 (40) varav anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten: 26 (19) |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten: 26 (19)

| — | administrativa uppgifter och stöduppgifter: 21 (21) |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter och stöduppgifter: 21 (21)

Produkter och tjänster 2012

| — | Institutet anordnade tre Forum-möten med KI-grupperna (en plattform som inrättats för att etablera en regelbunden dialog mellan institutets direktör och direktörerna för KI-grupperna). |
| --- | --- |

—

Institutet anordnade tre Forum-möten med KI-grupperna (en plattform som inrättats för att etablera en regelbunden dialog mellan institutets direktör och direktörerna för KI-grupperna).

| — | Styrelsen beslutade den 13 december 2012 att för 2013 anslå en budget på totalt 120 miljoner euro till finansieringen av de tre KI-gruppernas mervärdesaktiviteter efter att för första gången ha genomfört en process med konkurrenskraftig finansiering motsvarande en tredjedel av den samlade budgeten. |
| --- | --- |

—

Styrelsen beslutade den 13 december 2012 att för 2013 anslå en budget på totalt 120 miljoner euro till finansieringen av de tre KI-gruppernas mervärdesaktiviteter efter att för första gången ha genomfört en process med konkurrenskraftig finansiering motsvarande en tredjedel av den samlade budgeten.

| — | Under 2012 förvaltade de tre KI-grupperna en total budget på 89 814 878 euro för institutets finansiering av KI-gruppernas mervärdesaktiviteter och en budget på 300 009 659 euro för annan finansiering än från institutet av Kava-aktiviteter och kompletterande verksamhet. |
| --- | --- |

—

Under 2012 förvaltade de tre KI-grupperna en total budget på 89 814 878 euro för institutets finansiering av KI-gruppernas mervärdesaktiviteter och en budget på 300 009 659 euro för annan finansiering än från institutet av Kava-aktiviteter och kompletterande verksamhet.

| — | För första gången redovisade institutet konsoliderade uppgifter när det gäller nyckelresultatindikatorer avseende mervärdesaktiviteter för innovation; retroaktivt för 2010 och 2011 och beräkningar för 2012. |
| --- | --- |

—

För första gången redovisade institutet konsoliderade uppgifter när det gäller nyckelresultatindikatorer avseende mervärdesaktiviteter för innovation; retroaktivt för 2010 och 2011 och beräkningar för 2012.

| — | Under 2012 deltog totalt 293 institutioner i de tre KI-grupperna: ICT Labs (87), Climate (100) och InnoEnergy (106). |
| --- | --- |

—

Under 2012 deltog totalt 293 institutioner i de tre KI-grupperna: ICT Labs (87), Climate (100) och InnoEnergy (106).

| — | Europeiska kommissionen organiserade den 8–9 november 2012 i Larnaca inom ramen för Cyperns ordförandeskap en konferens för de parter som berörs av Europeiska institutet för innovation och teknik där ordföranden för institutets styrelse, institutets direktör, enhetschefen för KI Operations och KI-gruppernas direktörer gjorde ett gemensamt inlägg. |
| --- | --- |

—

Europeiska kommissionen organiserade den 8–9 november 2012 i Larnaca inom ramen för Cyperns ordförandeskap en konferens för de parter som berörs av Europeiska institutet för innovation och teknik där ordföranden för institutets styrelse, institutets direktör, enhetschefen för KI Operations och KI-gruppernas direktörer gjorde ett gemensamt inlägg.

| — | KI-gruppernas verksamheter har lett till många goda resultat. |
| --- | --- |

—

KI-gruppernas verksamheter har lett till många goda resultat.

Källa: Uppgifter från institutet.

---

INSTITUTETS SVAR

| 10. | EIT välkomnar revisionsrättens erkännande av de stora ansträngningar som EIT gjort för att införa ändamålsenliga förhandskontroller med målet att ge rimlig säkerhet om bidragstransaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

10.

EIT välkomnar revisionsrättens erkännande av de stora ansträngningar som EIT gjort för att införa ändamålsenliga förhandskontroller med målet att ge rimlig säkerhet om bidragstransaktionernas laglighet och korrekthet.

| 11. | EIT välkomnar revisionsrättens erkännande av tillförlitligheten hos EIT:s efterhandskontroller av bidrag för 2011 års verksamheter. När det gäller intyg ska de attesterande revisorerna kontrollera att faktiska indirekta kostnader är stödberättigade i enlighet med uppdragsspecifikationerna för redovisningsintyg. Vidare utförde de attesterande revisorerna stickprovskontroller på större delen av utgifterna. Slutligen har uppdragsspecifikationerna uppdaterats och förbättrats för bidragsöverenskommelser 2012. |
| --- | --- |

11.

EIT välkomnar revisionsrättens erkännande av tillförlitligheten hos EIT:s efterhandskontroller av bidrag för 2011 års verksamheter. När det gäller intyg ska de attesterande revisorerna kontrollera att faktiska indirekta kostnader är stödberättigade i enlighet med uppdragsspecifikationerna för redovisningsintyg. Vidare utförde de attesterande revisorerna stickprovskontroller på större delen av utgifterna. Slutligen har uppdragsspecifikationerna uppdaterats och förbättrats för bidragsöverenskommelser 2012.

| 12. | I fråga om den säkerhet som kan erhållas från förhandskontroller av transaktioner som avser bidrag för 2010 års verksamheter förutsåg EIT behovet av att förstärka förhandskontrollerna för att minska riskerna under kunskaps- och innovationsgruppernas första verksamhetsår. Utöver att begära revisionsintyg från kunskaps- och innovationsgrupperna kontrollerade EIT de styrkande handlingarna avseende en betydande procentandel av utgifterna på grundval av ett slumpmässigt urval för att uppnå rimlig säkerhet. Detta ledde till att icke stödberättigade kostnader korrigerades före slutbetalningarna. Den sammanlagda säkerhet som erhålls genom intygen och EIT:s förstärkta kontroller ansågs vara tillräcklig för att förhindra väsentliga fel i de slutbetalningar som gjordes i enlighet med bidragsöverenskommelser för 2010. Slutligen inledde EIT efterhandskontroller av bidragsöverenskommelser för 2010 och de slutliga resultaten väntas föreligga i oktober 2013. Eventuella oriktigheter kommer att korrigeras och felaktigt utbetalda belopp kommer att återkrävas under 2013. |
| --- | --- |

12.

I fråga om den säkerhet som kan erhållas från förhandskontroller av transaktioner som avser bidrag för 2010 års verksamheter förutsåg EIT behovet av att förstärka förhandskontrollerna för att minska riskerna under kunskaps- och innovationsgruppernas första verksamhetsår. Utöver att begära revisionsintyg från kunskaps- och innovationsgrupperna kontrollerade EIT de styrkande handlingarna avseende en betydande procentandel av utgifterna på grundval av ett slumpmässigt urval för att uppnå rimlig säkerhet. Detta ledde till att icke stödberättigade kostnader korrigerades före slutbetalningarna. Den sammanlagda säkerhet som erhålls genom intygen och EIT:s förstärkta kontroller ansågs vara tillräcklig för att förhindra väsentliga fel i de slutbetalningar som gjordes i enlighet med bidragsöverenskommelser för 2010. Slutligen inledde EIT efterhandskontroller av bidragsöverenskommelser för 2010 och de slutliga resultaten väntas föreligga i oktober 2013. Eventuella oriktigheter kommer att korrigeras och felaktigt utbetalda belopp kommer att återkrävas under 2013.

| 15. | Kopplingen mellan bidrag och den verksamhet som skulle genomföras fastställdes på strategisk nivå genom att fokusera på resultat och effekter samt på operativ nivå genom kunskaps- och innovationsgruppernas verksamhetsportfölj. Detta tillvägagångssätt överensstämmer helt med EIT-förordningen och gav möjlighet att experimentera med nya förenklade tillvägagångssätt för att öka kunskaps- och innovationsgruppernas flexibilitet och effektivitet. Individuella gränser för särskilda kostnadskategorier (personalkostnader, entreprenad, juridiska tjänster etc.) fastställs inte eftersom detta inte är ett krav i budgetförordningen och eftersom detta inte bidrar till att uppfylla EIT:s eller kunskaps- och innovationsgruppernas mål och operativa behov. I fråga om entreprenad föreskrivs i bidragsöverenskommelserna att kontrakt ska tilldelas på grundval av största möjliga värde för pengarna och att intressekonflikter måste undvikas. Detta är förenligt med de relevanta bestämmelserna i budgetförordningen. |
| --- | --- |

15.

Kopplingen mellan bidrag och den verksamhet som skulle genomföras fastställdes på strategisk nivå genom att fokusera på resultat och effekter samt på operativ nivå genom kunskaps- och innovationsgruppernas verksamhetsportfölj. Detta tillvägagångssätt överensstämmer helt med EIT-förordningen och gav möjlighet att experimentera med nya förenklade tillvägagångssätt för att öka kunskaps- och innovationsgruppernas flexibilitet och effektivitet. Individuella gränser för särskilda kostnadskategorier (personalkostnader, entreprenad, juridiska tjänster etc.) fastställs inte eftersom detta inte är ett krav i budgetförordningen och eftersom detta inte bidrar till att uppfylla EIT:s eller kunskaps- och innovationsgruppernas mål och operativa behov. I fråga om entreprenad föreskrivs i bidragsöverenskommelserna att kontrakt ska tilldelas på grundval av största möjliga värde för pengarna och att intressekonflikter måste undvikas. Detta är förenligt med de relevanta bestämmelserna i budgetförordningen.

| 16. | När det gäller kvantifierade mål i kunskaps- och innovationsgruppernas affärsplaner utfärdade EIT riktlinjer till kunskaps- och innovationsgrupperna om utarbetandet av affärsplaner i mars 2012 och begärde att de skulle lämna uppgifter om uppfyllelsegraden för nyckelresultatindikatorer under 2010 och 2011. Dessa riktlinjer har nyligen reviderats under 2013 för affärsplaner för 2014 för att ytterligare förbättra planeringen och rapporteringen från kunskaps- och innovationsgrupperna samt EIT:s utvärdering av deras resultat. |
| --- | --- |

16.

När det gäller kvantifierade mål i kunskaps- och innovationsgruppernas affärsplaner utfärdade EIT riktlinjer till kunskaps- och innovationsgrupperna om utarbetandet av affärsplaner i mars 2012 och begärde att de skulle lämna uppgifter om uppfyllelsegraden för nyckelresultatindikatorer under 2010 och 2011. Dessa riktlinjer har nyligen reviderats under 2013 för affärsplaner för 2014 för att ytterligare förbättra planeringen och rapporteringen från kunskaps- och innovationsgrupperna samt EIT:s utvärdering av deras resultat.

| 17. | EIT noterar revisionsrättens kommentar. I slutet av 2012 slutförde kunskaps- och innovationsgrupperna sin inledande fas, vilket också avspeglas i bidragsanvändningen (se även förklaringarna till punkt 15). Även om det föreligger en hög nivå av överföringar från 2012 till 2013, förväntas betydande framsteg eftersom förfallna överföringar kommer att minskas betydligt från 45 procent (2011 års överföringar) till uppskattningsvis 13 procent (2012 års överföringar). EIT kommer att noga följa upp denna sak. |
| --- | --- |

17.

EIT noterar revisionsrättens kommentar. I slutet av 2012 slutförde kunskaps- och innovationsgrupperna sin inledande fas, vilket också avspeglas i bidragsanvändningen (se även förklaringarna till punkt 15). Även om det föreligger en hög nivå av överföringar från 2012 till 2013, förväntas betydande framsteg eftersom förfallna överföringar kommer att minskas betydligt från 45 procent (2011 års överföringar) till uppskattningsvis 13 procent (2012 års överföringar). EIT kommer att noga följa upp denna sak.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/150 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/150

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2012 med myndighetens svar

2013/C 365/21

INLEDNING

| 1. | Europeiska läkemedelsmyndigheten (nedan kallad myndigheten) ligger i London och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 2309/93, som har ersatts av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 (1). Myndigheten arbetar i ett nätverk och samordnar de vetenskapliga resurser som ställs till dess förfogande av nationella myndigheter för att säkerställa utvärderingen av och tillsynen över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska läkemedelsmyndigheten (nedan kallad myndigheten) ligger i London och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 2309/93, som har ersatts av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 (1). Myndigheten arbetar i ett nätverk och samordnar de vetenskapliga resurser som ställs till dess förfogande av nationella myndigheter för att säkerställa utvärderingen av och tillsynen över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | myndighetens årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

myndighetens årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för myndigheten som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för myndighetens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner myndighetens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han bland annat förklarar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för myndigheten som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för myndighetens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner myndighetens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han bland annat förklarar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida myndighetens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida myndighetens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM RÄKENSKAPERNAS TILLFÖRLITLIGHET

| 11. | Myndigheten tillämpar olika principer för redovisningen av inkomster från avgifter och av de tillhörande utgifterna. Inkomsterna från ansökningsavgifter redovisas linjärt över en fastställd tidsperiod. Utgifterna för de behöriga nationella myndigheternas utvärderingar av ansökningar redovisas däremot som upplupna när en specifik milstolpe i processen nås. Detta strider mot periodiseringsprincipen. |
| --- | --- |

11.

Myndigheten tillämpar olika principer för redovisningen av inkomster från avgifter och av de tillhörande utgifterna. Inkomsterna från ansökningsavgifter redovisas linjärt över en fastställd tidsperiod. Utgifterna för de behöriga nationella myndigheternas utvärderingar av ansökningar redovisas däremot som upplupna när en specifik milstolpe i processen nås. Detta strider mot periodiseringsprincipen.

| 12. | Myndigheten har ännu inte godkänt sitt redovisningssystem när det gäller immateriella anläggningstillgångar. Med tanke på de stora investeringar som gjorts i IKT-utveckling (8) är detta en central del av hela redovisningssystemet. |
| --- | --- |

12.

Myndigheten har ännu inte godkänt sitt redovisningssystem när det gäller immateriella anläggningstillgångar. Med tanke på de stora investeringar som gjorts i IKT-utveckling (8) är detta en central del av hela redovisningssystemet.

| 13. | För 2011 och 2012 vägrade rådet betala ut löneökningar till de EU-anställda. Kommissionen överklagade detta beslut till domstolen som ännu inte har fattat beslut i frågan. Eftersom myndigheten ligger i London kommer dessa löneökningar att betalas ut i brittiska pund medan myndighetens räkenskaper upprättas i euro. På grund av växelkursfluktuationerna under den aktuella perioden kan en eventuell betalning av retroaktiva löner till personalen leda till att myndigheten gör en växelkursförlust på uppskattningsvis 2,9 miljoner euro. Myndigheten har tagit med detta belopp i beräkningen av sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet, vilket leder till att de medel som ska betalas tillbaka till kommissionen är för lågt redovisade med samma belopp (9). |
| --- | --- |

13.

För 2011 och 2012 vägrade rådet betala ut löneökningar till de EU-anställda. Kommissionen överklagade detta beslut till domstolen som ännu inte har fattat beslut i frågan. Eftersom myndigheten ligger i London kommer dessa löneökningar att betalas ut i brittiska pund medan myndighetens räkenskaper upprättas i euro. På grund av växelkursfluktuationerna under den aktuella perioden kan en eventuell betalning av retroaktiva löner till personalen leda till att myndigheten gör en växelkursförlust på uppskattningsvis 2,9 miljoner euro. Myndigheten har tagit med detta belopp i beräkningen av sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet, vilket leder till att de medel som ska betalas tillbaka till kommissionen är för lågt redovisade med samma belopp (9).

KOMMENTARER OM TRANSAKTIONERNAS LAGLIGHET OCH KORREKTHET

| 14. | Under 2012 ingick myndigheten ramkontrakt i så kallad kaskadform för leverans av tjänster (10). Upphandlingsförfarandet uppvisade några oriktigheter som gällde principen om öppenhet. |
| --- | --- |

14.

Under 2012 ingick myndigheten ramkontrakt i så kallad kaskadform för leverans av tjänster (10). Upphandlingsförfarandet uppvisade några oriktigheter som gällde principen om öppenhet.

| 15. | Utöver det utbildningstillägg som anges i tjänsteföreskrifterna (11) betalar myndigheten utbildningsbidrag direkt till skolorna för personal vars barn går i en primär- eller sekundärskola utan att det finns kontrakt med skolorna. Utbildningsbidragen uppgick 2012 till totalt cirka 389 000 euro. Dessa utgifter omfattas inte av tjänsteföreskrifterna och är oriktiga. |
| --- | --- |

15.

Utöver det utbildningstillägg som anges i tjänsteföreskrifterna (11) betalar myndigheten utbildningsbidrag direkt till skolorna för personal vars barn går i en primär- eller sekundärskola utan att det finns kontrakt med skolorna. Utbildningsbidragen uppgick 2012 till totalt cirka 389 000 euro. Dessa utgifter omfattas inte av tjänsteföreskrifterna och är oriktiga.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 16. | Myndighetens budgetgenomförande under 2012 var tillfredsställande när det gäller avdelning I och III. Andelen gjorda åtaganden som fördes över var hög under avdelning II, 27 %, men detta hör främst samman med myndighetens planerade flytt till nya lokaler under 2014 (4 205 000 euro) och utvecklingen av IKT-system (1 596 000 euro). Utvecklingen av IKT-system är visserligen flerårig till sin karaktär vilket delvis motiverar överföringen, men det gjordes en stor omorganisation av myndighetens IKT-enhet under 2012 och ett antal projekt som var planerade till 2012 försenades. |
| --- | --- |

16.

Myndighetens budgetgenomförande under 2012 var tillfredsställande när det gäller avdelning I och III. Andelen gjorda åtaganden som fördes över var hög under avdelning II, 27 %, men detta hör främst samman med myndighetens planerade flytt till nya lokaler under 2014 (4 205 000 euro) och utvecklingen av IKT-system (1 596 000 euro). Utvecklingen av IKT-system är visserligen flerårig till sin karaktär vilket delvis motiverar överföringen, men det gjordes en stor omorganisation av myndighetens IKT-enhet under 2012 och ett antal projekt som var planerade till 2012 försenades.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 17. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

17.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 9 juli 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 214, 24.8.1993, s. 1 och EUT L 136, 30.4.2004, s. 1. I enlighet med den senare förordningen ändrades myndighetens ursprungliga namn (gäller ej svenska).

1

(2)  I bilaga II ges en sammanfattning av myndighetens behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

7

(8)  Investeringarna i IKT-utveckling uppgick till 11 625 000 euro under 2012.

8

(9)  Myndigheten följde här kommissionens instruktioner från december 2012, som emellertid förtydligades i juni 2013.

9

(10)  Fram till den 31 december 2012 hade det gjorts budgetåtaganden för totalt 13 475 000 euro för specifika kontrakt inom dessa ramkontrakt, och det hade gjorts betalningar på 4 690 000 euro.

10

(11)  I artikel 3 i bilaga VII anges att bidraget ska vara dubbelt så stort som grundtillägget på 252,81 euro = 505,62 euro.

11

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Andelen överföringar är alltför stor och strider mot principen om budgetens ettårighet. | Har genomförts |
| 2011 | År 2011 ökade myndigheten finansieringsramen för ett oriktigt ramkontrakt för it-tjänster som hade ingåtts 2009 för vilket revisionsrätten lämnade ett uttalande med reservation avseende lagligheten och korrektheten i de transaktioner som låg till grund för myndighetens räkenskaper för 2009. Det ursprungliga taket för kontraktet var 30 miljoner euro. Detta belopp ökades på ett oriktigt sätt 2011 med 8 miljoner euro och specifika kontrakt undertecknades för ett belopp av 8,1 miljoner euro, vilket ledde till oriktiga betalningar och upplupna kostnader 2011 på 3,6 miljoner euro. It-projektet pågår och myndigheten började förbereda ett nytt ramkontrakt 2011. | e.t. (kontraktet har löpt ut) |
| 2011 | Det finns behov av att öka insynen i rekryteringsförfarandena. | Har inte genomförts |
| 2011 | Revisionsrätten konstaterade att det fanns ett behov av att öka insynen i urvalsförfarandena för personal. Ledamöterna i uttagningskommittén fyllde inte alltid i en intresseförklaring eller så gjorde de inte det i tid, och det fanns inga bevis för att man hade vidtagit åtgärder för att ta itu med de problem som dessa förklaringar gav upphov till. Dokumentationen av uttagningskommitténs arbete var ibland otillräcklig och det finns inget underlag som visar hur reservlistan över sökande fastställdes och inga bevis för att frågorna till de skriftliga proven och intervjuerna hade fastställts före provtillfällena. | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Andelen överföringar är alltför stor och strider mot principen om budgetens ettårighet.

Har genomförts

2011

År 2011 ökade myndigheten finansieringsramen för ett oriktigt ramkontrakt för it-tjänster som hade ingåtts 2009 för vilket revisionsrätten lämnade ett uttalande med reservation avseende lagligheten och korrektheten i de transaktioner som låg till grund för myndighetens räkenskaper för 2009. Det ursprungliga taket för kontraktet var 30 miljoner euro. Detta belopp ökades på ett oriktigt sätt 2011 med 8 miljoner euro och specifika kontrakt undertecknades för ett belopp av 8,1 miljoner euro, vilket ledde till oriktiga betalningar och upplupna kostnader 2011 på 3,6 miljoner euro. It-projektet pågår och myndigheten började förbereda ett nytt ramkontrakt 2011.

e.t. (kontraktet har löpt ut)

2011

Det finns behov av att öka insynen i rekryteringsförfarandena.

Har inte genomförts

2011

Revisionsrätten konstaterade att det fanns ett behov av att öka insynen i urvalsförfarandena för personal. Ledamöterna i uttagningskommittén fyllde inte alltid i en intresseförklaring eller så gjorde de inte det i tid, och det fanns inga bevis för att man hade vidtagit åtgärder för att ta itu med de problem som dessa förklaringar gav upphov till. Dokumentationen av uttagningskommitténs arbete var ibland otillräcklig och det finns inget underlag som visar hur reservlistan över sökande fastställdes och inga bevis för att frågorna till de skriftliga proven och intervjuerna hade fastställts före provtillfällena.

Pågår

---

BILAGA II

Europeiska läkemedelsmyndigheten (London)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 168 i EUF-fördraget) | Informationsinsamling

  En hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder.
  Unionens insatser, som ska komplettera den nationella politiken, ska inriktas på att förbättra folkhälsan, förebygga ohälsa och sjukdomar hos människor och undanröja faror för den fysiska och mentala hälsan. Sådana insatser ska innefatta kamp mot de stora folksjukdomarna genom att främja forskning om deras orsaker, hur de överförs och hur de kan förebyggas samt hälsoupplysning och hälsoundervisning. |
| --- | --- |
| Myndighetens behörighet


  (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004) | Mål







  — | Samordna de vetenskapliga resurser som ställs till dess förfogande av medlemsstaternas myndigheter för prövning av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 168 i EUF-fördraget)

Informationsinsamling

En hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder.

Unionens insatser, som ska komplettera den nationella politiken, ska inriktas på att förbättra folkhälsan, förebygga ohälsa och sjukdomar hos människor och undanröja faror för den fysiska och mentala hälsan. Sådana insatser ska innefatta kamp mot de stora folksjukdomarna genom att främja forskning om deras orsaker, hur de överförs och hur de kan förebyggas samt hälsoupplysning och hälsoundervisning.

Myndighetens behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004)

Mål

—

Samordna de vetenskapliga resurser som ställs till dess förfogande av medlemsstaternas myndigheter för prövning av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel.

| — | Ge medlemsstaterna och gemenskapens institutioner vetenskaplig rådgivning om humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel. |
| --- | --- |

—

Ge medlemsstaterna och gemenskapens institutioner vetenskaplig rådgivning om humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel.

Uppgift

| — | Samordna den vetenskapliga utvärderingen av läkemedel som omfattas av unionens förfaranden för godkännande för försäljning. |
| --- | --- |

—

Samordna den vetenskapliga utvärderingen av läkemedel som omfattas av unionens förfaranden för godkännande för försäljning.

| — | Samordna tillsynen av de läkemedel som har godkänts av unionen (säkerhetsövervakning). |
| --- | --- |

—

Samordna tillsynen av de läkemedel som har godkänts av unionen (säkerhetsövervakning).

| — | Yttra sig om maximalt tillåtna restmängder av veterinärmedicinska läkemedel i livsmedel med animaliskt ursprung. |
| --- | --- |

—

Yttra sig om maximalt tillåtna restmängder av veterinärmedicinska läkemedel i livsmedel med animaliskt ursprung.

| — | Samordna kontrollen av efterlevnad av principerna för god tillverkningssed, god laboratoriesed och god klinisk sed. |
| --- | --- |

—

Samordna kontrollen av efterlevnad av principerna för god tillverkningssed, god laboratoriesed och god klinisk sed.

| — | Föra register över läkemedel som godkänts för försäljning. |
| --- | --- |

—

Föra register över läkemedel som godkänts för försäljning.

Organisation

Kommittén för humanläkemedel (CHMP), består av en ledamot och en suppleant per medlemsstat samt fem adjungerade ledamöter och utarbetar yttranden i alla frågor som rör utvärdering av humanläkemedel.

Kommittén för veterinärmedicinska läkemedel (CVMP), består av en ledamot och en suppleant per medlemsstat och utarbetar yttranden i alla frågor som rör utvärdering av veterinärmedicinska läkemedel.

Kommittén för särläkemedel (COMP), består av en ledamot och en suppleant per medlemsstat och utarbetar yttranden i alla frågor som rör utvärdering av särläkemedel.

Kommittén för växtbaserade läkemedel (HMPC), består av en ledamot och en suppleant per medlemsstat samt fem adjungerade ledamöter och utarbetar yttranden i alla frågor som rör utvärdering av växtbaserade läkemedel.

Pediatriska kommittén (PDCO), består av en ledamot och en suppleant per medlemsstat, sex ledamöter och suppleanter som företräder sjukvårdpersonal och patientgrupper, och ansvarar för den vetenskapliga bedömningen och överenskommelsen av pediatriska prövningsprogram och för systemet med undantag och uppskov i samband med sådana.

Kommittén för avancerad terapi (CAT), består av fem ledamöter ur kommittén för humanläkemedel och deras (fem) suppleanter, en ledamot och en suppleant från varje medlemsstat, två ledamöter och två suppleanter som företräder kliniker samt två ledamöter och två suppleanter som företräder patientgrupper. Kommittén ansvarar för alla frågor som rör bedömning av läkemedel för avancerad terapi och för certifiering och klassificering av dessa läkemedel.

Kommittén för säkerhetsövervakning och riskbedömning av läkemedel (PRAC), består av en ledamot och en suppleant per medlemsstat, sex oberoende vetenskapliga experter som utses av Europeiska kommissionen, en ledamot och en suppleant som utses av Europeiska kommissionen efter samråd med Europaparlamentet som företräder sjukvårdspersonal och en ledamot och en suppleant som utses av Europeiska kommissionen efter samråd med Europaparlamentet som företräder patientorganisationer.

Styrelsen består av en ledamot och en suppleant per medlemsstat, två företrädare för kommissionen, två företrädare som utses av Europaparlamentet, två företrädare för patientorganisationer, en företrädare för läkarorganisationer och en företrädare för veterinärorganisationer. Styrelsen antar arbetsprogrammet och den årliga rapporten.

Den verkställande direktören utses av styrelsen på förslag av kommissionen.

Intern revision

Kommissionens tjänst för internrevision.

Myndighetens internrevisionsfunktion.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till myndighetens förfogande under 2012 (2011)

Slutlig budget

222,489 (1) (208,863) miljoner euro (2) och bidrag från unionen: 9,6 % (3)
  (13,4 % (4))

Personalstyrka den 31 december 2012

590 (567) enligt tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 575 (552)

160 (177) övriga anställda (kontraktsanställda, utstationerade nationella experter och inhyrd personal)

Personalstyrka totalt: 735 (728), varav anställda med uppgifter inom verksamheten: 594 (584), administrativa uppgifter: 141 (144)

Produkter och tjänster 2012 (2011)

Humanläkemedel

| — | Ansökningar om godkännande för försäljning: 96 (100) |
| --- | --- |

—

Ansökningar om godkännande för försäljning: 96 (100)

| — | Positiva yttranden: 57 (87) |
| --- | --- |

—

Positiva yttranden: 57 (87)

| — | Genomsnittlig tidsåtgång för värdering: 188 (178) dagar |
| --- | --- |

—

Genomsnittlig tidsåtgång för värdering: 188 (178) dagar

| — | Yttrande efter godkännande: 5 137(4 982) |
| --- | --- |

—

Yttrande efter godkännande: 5 137(4 982)

| — | Säkerhetsövervakning (rapporter om biverkningar av läkemedel, från länder i EES och utanför EES för centraliserade godkännandeförfaranden): 522 073(362 231) rapporter |
| --- | --- |

—

Säkerhetsövervakning (rapporter om biverkningar av läkemedel, från länder i EES och utanför EES för centraliserade godkännandeförfaranden): 522 073(362 231) rapporter

| — | Återkommande rapporter om säkerhet: 463 (583) |
| --- | --- |

—

Återkommande rapporter om säkerhet: 463 (583)

| — | Avslutad vetenskaplig rådgivning: 420 (430) |
| --- | --- |

—

Avslutad vetenskaplig rådgivning: 420 (430)

| — | Förfaranden för ömsesidigt godkännande och decentralisering: påbörjade: 6 991 (6 401), avslutade: 6 709 (6 715) |
| --- | --- |

—

Förfaranden för ömsesidigt godkännande och decentralisering: påbörjade: 6 991 (6 401), avslutade: 6 709 (6 715)

| — | Ansökningar om pediatriska prövningsprogram: 178 (187) om 218 (220) indikationer. |
| --- | --- |

—

Ansökningar om pediatriska prövningsprogram: 178 (187) om 218 (220) indikationer.

Veterinärläkemedel

| — | Ansökningar om godkännande för försäljning: 13 (11) |
| --- | --- |

—

Ansökningar om godkännande för försäljning: 13 (11)

| — | Ansökningar om varianter: 261 (287) |
| --- | --- |

—

Ansökningar om varianter: 261 (287)

Inspektioner

Inspektioner: 450 (450)

Växtbaserade läkemedel

Monografier över växtbaserade läkemedel: 15 (20)

Förteckning över växtbaserade material eller beredningar eller kombinationer av dessa: 0 (0)

Särläkemedel

| — | Ansökningar: 197 (166) |
| --- | --- |

—

Ansökningar: 197 (166)

| — | Positiva yttranden: 139 (111) |
| --- | --- |

—

Positiva yttranden: 139 (111)

Små och medelstora företag

| — | Ansökningar om ställning som litet eller medelstort företag: 684 (433) |
| --- | --- |

—

Ansökningar om ställning som litet eller medelstort företag: 684 (433)

| — | Ansökningar om sänkt avgift eller uppskov: 316 (350) |
| --- | --- |

—

Ansökningar om sänkt avgift eller uppskov: 316 (350)

Källa: Uppgifter från myndigheten.

---

(1)  Detta är den slutliga budgeten och inte det faktiska totalbeloppet i sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet.

(2)  Detta är den slutliga budgeten och inte det faktiska totalbeloppet i sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet.

(3)  Detta är procentandelen av det budgeterade EU-bidraget (exklusive det särskilda bidraget till sänkta avgifter för särläkemedel och exklusive budgetmyndighetens användning av överskottet från budgetåret n-2) när det gäller den slutliga budgeten.

(4)  Detta är procentandelen av det budgeterade EU-bidraget (exklusive det särskilda bidraget till sänkta avgifter för särläkemedel och exklusive budgetmyndighetens användning av överskottet från budgetåret n-2) när det gäller den slutliga budgeten.

Källa: Uppgifter från myndigheten.

---

MYNDIGHETENS SVAR

| 11. | Genom införandet av SAP-bokföringssystemet år 2011 kan myndigheten nu mer utförligt redovisa inkomster från alla typer av ansökningsavgifter linjärt över en fastställd tidsperiod. Myndigheten anser att den betydande aktiviteten när det gäller behöriga nationella myndigheters utvärderingar av ansökningar inträffar när rapportörens rapport lämnas in och granskas av behörig vetenskaplig kommitté. Enligt redovisningsprincipen som gällt sedan 2006 ska tillhörande utgifter redovisas när den milstolpen har uppnåtts. Utifrån revisionsrättens iakttagelser kommer myndigheten nu att gå igenom sina redovisningsprinciper när det gäller redovisning av inkomster från avgifter och tillhörande utgifter för att säkerställa att periodiseringsprincipen efterlevs. Myndigheten noterar att revisionsrätten kommit fram till att påverkan på 2012 års räkenskaper inte är väsentlig. |
| --- | --- |

11.

Genom införandet av SAP-bokföringssystemet år 2011 kan myndigheten nu mer utförligt redovisa inkomster från alla typer av ansökningsavgifter linjärt över en fastställd tidsperiod. Myndigheten anser att den betydande aktiviteten när det gäller behöriga nationella myndigheters utvärderingar av ansökningar inträffar när rapportörens rapport lämnas in och granskas av behörig vetenskaplig kommitté. Enligt redovisningsprincipen som gällt sedan 2006 ska tillhörande utgifter redovisas när den milstolpen har uppnåtts. Utifrån revisionsrättens iakttagelser kommer myndigheten nu att gå igenom sina redovisningsprinciper när det gäller redovisning av inkomster från avgifter och tillhörande utgifter för att säkerställa att periodiseringsprincipen efterlevs. Myndigheten noterar att revisionsrätten kommit fram till att påverkan på 2012 års räkenskaper inte är väsentlig.

| 12. | IKT-systemen varifrån man hämtar räkenskapsinformation för reglering och kontroll av investeringar i immateriella anläggningstillgångar har godkänts ur teknisk synpunkt. Myndigheten har nu gjort de nödvändiga justeringarna av 2012 års preliminära räkenskaper och redovisningssystemen har godkänts i sin helhet. |
| --- | --- |

12.

IKT-systemen varifrån man hämtar räkenskapsinformation för reglering och kontroll av investeringar i immateriella anläggningstillgångar har godkänts ur teknisk synpunkt. Myndigheten har nu gjort de nödvändiga justeringarna av 2012 års preliminära räkenskaper och redovisningssystemen har godkänts i sin helhet.

| 13. | Summan redovisades i myndighetens räkenskaper efter instruktion från EU-kommissionens räkenskapsförare om att alla orealiserade valutakursförluster ska tas upp i budgeträkenskaperna såväl som i affärsredovisningen. Myndigheten förväntar sig att behöva dessa pengar för att betala ut retroaktiva löner för 2011 och 2012 till EMA:s personal, vilka ska betalas i GBP. Myndigheten är medveten om att GD Budget anser retroaktiva löner vara en oförutsedd utgift men anser att den här ståndpunkten inte är försvarbar eftersom anpassningar av valutakurser och korrigeringskoefficienter som alltid är en del i retroaktiva lönutbetalningar inte bara är förutsebara utan även obligatoriska enligt lag och dessutom borde ha gjorts för länge sedan. Myndigheten tillämpar samma metod för att beräkna avsättningen i budgeträkenskaperna som i affärsredovisningen. Myndigheten är i första hand orolig för att om dessa belopp inte tas med i 2012 års budgeträkenskaper kommer man att behöva lämna tillbaka medel till kommissionen fast de medlen i själva verket behövs för att betala löneskulder när korrigeringskoefficienter och tillämpliga valutakurser väl har anpassats till verkliga nivåer. |
| --- | --- |

13.

Summan redovisades i myndighetens räkenskaper efter instruktion från EU-kommissionens räkenskapsförare om att alla orealiserade valutakursförluster ska tas upp i budgeträkenskaperna såväl som i affärsredovisningen. Myndigheten förväntar sig att behöva dessa pengar för att betala ut retroaktiva löner för 2011 och 2012 till EMA:s personal, vilka ska betalas i GBP. Myndigheten är medveten om att GD Budget anser retroaktiva löner vara en oförutsedd utgift men anser att den här ståndpunkten inte är försvarbar eftersom anpassningar av valutakurser och korrigeringskoefficienter som alltid är en del i retroaktiva lönutbetalningar inte bara är förutsebara utan även obligatoriska enligt lag och dessutom borde ha gjorts för länge sedan. Myndigheten tillämpar samma metod för att beräkna avsättningen i budgeträkenskaperna som i affärsredovisningen. Myndigheten är i första hand orolig för att om dessa belopp inte tas med i 2012 års budgeträkenskaper kommer man att behöva lämna tillbaka medel till kommissionen fast de medlen i själva verket behövs för att betala löneskulder när korrigeringskoefficienter och tillämpliga valutakurser väl har anpassats till verkliga nivåer.

| 14. | Trots att myndigheten inte delar revisionsrättens uppfattning om att man har brutit mot öppenhetsprincipen i sitt upphandlingsförfarande har revisionsrättens slutsatser diskuterats i myndighetens rådgivande kommitté för upphandling och kontrakt, och man kommer att åtgärda problemen som revisionsrätten tar upp i syfte att åstadkomma ännu större öppenhet i fortsättningen. |
| --- | --- |

14.

Trots att myndigheten inte delar revisionsrättens uppfattning om att man har brutit mot öppenhetsprincipen i sitt upphandlingsförfarande har revisionsrättens slutsatser diskuterats i myndighetens rådgivande kommitté för upphandling och kontrakt, och man kommer att åtgärda problemen som revisionsrätten tar upp i syfte att åstadkomma ännu större öppenhet i fortsättningen.

| 15. | Det har inte varit möjligt att starta en Europaskola för myndighetens personal. Med hänsyn till att det inte finns någon Europaskola, att det lämpligaste alternativet är att använda utbildningsinstitutioner med flerspråkig undervisning och med hänsyn till den lokala komplicerade geografiska situationen har myndigheten följt andemeningen i tjänsteföreskrifterna när man infört ett utbildningsbidrag som anpassats efter, och står i paritet med, det finansiella stöd som elever på Europaskolor får. De här bidragen betalas ut till skolan endast i form av skolavgifter, och inte till de anställda, av hänsyn till principen om att all personal inom EU ska behandlas lika.
  Om sådana direkta bidrag till skolor med modersmålsundervisning nu anses vara oriktiga rör det hela frågan om subventionerade skolor för EU-anställda. |
| --- | --- |

15.

Det har inte varit möjligt att starta en Europaskola för myndighetens personal. Med hänsyn till att det inte finns någon Europaskola, att det lämpligaste alternativet är att använda utbildningsinstitutioner med flerspråkig undervisning och med hänsyn till den lokala komplicerade geografiska situationen har myndigheten följt andemeningen i tjänsteföreskrifterna när man infört ett utbildningsbidrag som anpassats efter, och står i paritet med, det finansiella stöd som elever på Europaskolor får. De här bidragen betalas ut till skolan endast i form av skolavgifter, och inte till de anställda, av hänsyn till principen om att all personal inom EU ska behandlas lika.

Om sådana direkta bidrag till skolor med modersmålsundervisning nu anses vara oriktiga rör det hela frågan om subventionerade skolor för EU-anställda.

| 16. | Den relativt höga nivån av åtaganden för avdelning II som fördes över från år 2012 till år 2013 (27 %) hör samman med de anledningar som nämns. Det bör noteras att myndigheten avsevärt minskat sina överföringsnivåer eftersom motsvarande överföring år 2011 var 33 % och år 2010 36 %. Myndigheten strävar efter att, så långt som verksamheten tillåter, ytterligare minska sina överföringar till en nivå som är inom budgetförordningens godtagbara marginaler. |
| --- | --- |

16.

Den relativt höga nivån av åtaganden för avdelning II som fördes över från år 2012 till år 2013 (27 %) hör samman med de anledningar som nämns. Det bör noteras att myndigheten avsevärt minskat sina överföringsnivåer eftersom motsvarande överföring år 2011 var 33 % och år 2010 36 %. Myndigheten strävar efter att, så långt som verksamheten tillåter, ytterligare minska sina överföringar till en nivå som är inom budgetförordningens godtagbara marginaler.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/158 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/158

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2012 med centrumets svar

2013/C 365/22

INLEDNING

| 1. | Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (nedan kallat centrumet) ligger i Lissabon och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 302/93 (1). Centrumets viktigaste uppgift är att samla in, analysera och sprida information om narkotika och narkotikamissbruk i syfte ta fram och offentliggöra objektiv, tillförlitlig och jämförbar information på Europanivå. Informationen ska användas till att analysera efterfrågan på narkotika och hur denna kan minskas samt narkotikahandeln i allmänhet (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (nedan kallat centrumet) ligger i Lissabon och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 302/93 (1). Centrumets viktigaste uppgift är att samla in, analysera och sprida information om narkotika och narkotikamissbruk i syfte ta fram och offentliggöra objektiv, tillförlitlig och jämförbar information på Europanivå. Informationen ska användas till att analysera efterfrågan på narkotika och hur denna kan minskas samt narkotikahandeln i allmänhet (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i centrumets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i centrumets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | centrumets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

centrumets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för centrumet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för centrumets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner centrumets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av centrumets finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för centrumet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för centrumets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner centrumets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av centrumets finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida centrumets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida centrumets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att centrumets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av centrumets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i centrumets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att centrumets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av centrumets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i centrumets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 11. | Under 2012 gav centrumet bidrag till medlemsstaternas informationsnät på narkotikaområdet (stödmottagare) för att stödja samarbetet inom Reitox-näverket (8). Det totala bidrag som betalades ut 2012 var 2,6 miljoner euro, vilket motsvarar 16 % av de totala driftsutgifterna. De förhandskontroller som centrumet gör innan det betalar ut ersättning för kostnader som stödmottagare har begärt ersättning för består i en skrivbordsanalys av ersättningsanspråk och av revisionsintyg som utfärdas av externa revisorer som anlitas av stödmottagaren. Centrumet får oftast inga underlag från stödmottagarna som styrker att kostnaderna som de begärt ersättning för är stödberättigande och exakta. Det är ovanligt med efterhandskontroller av kostnader hos stödmottagarna (9). De befintliga kontrollerna ger därför centrumets ledning endast begränsad säkerhet om att de kostnader som stödmottagarna begär ersättning för är stödberättigande och exakta. För de transaktioner som revisionsrätten granskade skaffade centrumet för revisionsrättens räkning fram styrkande handlingar som gav rimlig säkerhet om transaktionernas laglighet och korrekthet. En kontroll av slumpvis utvalda styrkande handlingar och kontroller på plats hos fler stödmottagare skulle öka säkerheten betydligt. |
| --- | --- |

11.

Under 2012 gav centrumet bidrag till medlemsstaternas informationsnät på narkotikaområdet (stödmottagare) för att stödja samarbetet inom Reitox-näverket (8). Det totala bidrag som betalades ut 2012 var 2,6 miljoner euro, vilket motsvarar 16 % av de totala driftsutgifterna. De förhandskontroller som centrumet gör innan det betalar ut ersättning för kostnader som stödmottagare har begärt ersättning för består i en skrivbordsanalys av ersättningsanspråk och av revisionsintyg som utfärdas av externa revisorer som anlitas av stödmottagaren. Centrumet får oftast inga underlag från stödmottagarna som styrker att kostnaderna som de begärt ersättning för är stödberättigande och exakta. Det är ovanligt med efterhandskontroller av kostnader hos stödmottagarna (9). De befintliga kontrollerna ger därför centrumets ledning endast begränsad säkerhet om att de kostnader som stödmottagarna begär ersättning för är stödberättigande och exakta. För de transaktioner som revisionsrätten granskade skaffade centrumet för revisionsrättens räkning fram styrkande handlingar som gav rimlig säkerhet om transaktionernas laglighet och korrekthet. En kontroll av slumpvis utvalda styrkande handlingar och kontroller på plats hos fler stödmottagare skulle öka säkerheten betydligt.

| 12. | Inga efterhandskontroller gjordes av transaktioner som genomförts efter 2008, utom när det gäller bidrag (se punkt 11). |
| --- | --- |

12.

Inga efterhandskontroller gjordes av transaktioner som genomförts efter 2008, utom när det gäller bidrag (se punkt 11).

| 13. | Centrumet har ännu inte antagit någon kontinuitetsplan eller katastrofplan. |
| --- | --- |

13.

Centrumet har ännu inte antagit någon kontinuitetsplan eller katastrofplan.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 14. | Centrumet har för närvarande en årlig kostnad på cirka 200 000 euro för outnyttjade kontorsutrymmen i sin tidigare byggnad och i det nya huvudkontoret. Centrumet bör i samarbete med kommissionen och nationella myndigheter fortsätta att leta efter en lämplig lösning för de outnyttjade kontorsutrymmena. |
| --- | --- |

14.

Centrumet har för närvarande en årlig kostnad på cirka 200 000 euro för outnyttjade kontorsutrymmen i sin tidigare byggnad och i det nya huvudkontoret. Centrumet bör i samarbete med kommissionen och nationella myndigheter fortsätta att leta efter en lämplig lösning för de outnyttjade kontorsutrymmena.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 15. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

15.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 15 juli 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 36, 12.2.1993, s. 1. Denna förordning och ändringarna av den upphävdes genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1920/2006 (EUT L 376, 27.12.2006, s. 1).

1

(2)  I bilaga II ges en sammanfattning av centrumets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

7

(8)  Genom Reitox, Europeiska nätverket för information om narkotika och narkotikamissbruk, samlar centrumet in uppgifter om narkotika från de nationella informationsnäten på narkotikaområdet.

8

(9)  Under 2011 genomfördes två efterhandskontroller i två medlemsstater. Inga sådana kontroller gjordes under 2012.

9

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Revisionsrätten upptäckte 51 fall till ett totalt värde av 90 053 euro där anslag som hade förts över till 2012 inte gällde befintliga rättsliga åtaganden och borde ha dragits tillbaka och återbetalats till kommissionen. Men centrumet inledde processen för sent. Det har lett till att medlen kommer att vara blockerade i ett år och frigöras och återbetalas först i slutet av 2012 på grund av begränsningar i it-systemet. | Har genomförts |
| 2011 | Centrumet har för närvarande en årlig kostnad på cirka 275 000 euro för outnyttjade kontorsutrymmen i sin tidigare byggnad och i det nya huvudkontoret. Centrumet bör i samarbete med Europeiska kommissionen och nationella myndigheter fortsätta att leta efter en lämplig lösning för de outnyttjade kontorsutrymmena. | Har inte genomförts |
| 2011 | Centrumet har ännu inte antagit och infört en likviditetsförvaltning som ska minimera och sprida den ekonomiska risken och samtidigt ge en lämplig avkastning. | Har genomförts |
| 2011 | Centrumet har ännu inte antagit en heltäckande policy för undantag och avvikelser från etablerade processer och förfaranden (1). | Har genomförts |
| 2011 | Det finns utrymme att ytterligare förbättra rekryteringsförfarandena. Frågorna till de muntliga och skriftliga proven hade inte fastställts innan urvalskommittén gick igenom ansökningarna. | Har genomförts |
| 2011 | Centrumets upphandlingsdokument var inte alltid fullständiga och ordentligt organiserade (2). | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Revisionsrätten upptäckte 51 fall till ett totalt värde av 90 053 euro där anslag som hade förts över till 2012 inte gällde befintliga rättsliga åtaganden och borde ha dragits tillbaka och återbetalats till kommissionen. Men centrumet inledde processen för sent. Det har lett till att medlen kommer att vara blockerade i ett år och frigöras och återbetalas först i slutet av 2012 på grund av begränsningar i it-systemet.

Har genomförts

2011

Centrumet har för närvarande en årlig kostnad på cirka 275 000 euro för outnyttjade kontorsutrymmen i sin tidigare byggnad och i det nya huvudkontoret. Centrumet bör i samarbete med Europeiska kommissionen och nationella myndigheter fortsätta att leta efter en lämplig lösning för de outnyttjade kontorsutrymmena.

Har inte genomförts

2011

Centrumet har ännu inte antagit och infört en likviditetsförvaltning som ska minimera och sprida den ekonomiska risken och samtidigt ge en lämplig avkastning.

Har genomförts

2011

Centrumet har ännu inte antagit en heltäckande policy för undantag och avvikelser från etablerade processer och förfaranden (1).

Har genomförts

2011

Det finns utrymme att ytterligare förbättra rekryteringsförfarandena. Frågorna till de muntliga och skriftliga proven hade inte fastställts innan urvalskommittén gick igenom ansökningarna.

Har genomförts

2011

Centrumets upphandlingsdokument var inte alltid fullständiga och ordentligt organiserade (2).

Pågår

---

(1)  Norm för intern kontroll nr 8.

(2)  Flera dokument saknades, till exempel uppskattningen av kontraktsvärden och brev till anbudsgivare som inte hade valts ut.

---

BILAGA II

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (Lissabon)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artiklarna 168 och 114 i EUF-fördraget) | Unionen ska komplettera medlemsstaternas insatser för att minska narkotikarelaterade hälsoskador, inklusive upplysning och förebyggande verksamhet. |
| --- | --- |
| Centrumets behörighet


  (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1920/2006) | Mål

  Förse unionen och dess medlemsstater med faktisk, objektiv, tillförlitlig och jämförbar information på unionsnivå om narkotika och narkotikamissbruk och konsekvenser av detta.






  1. | Centrumet ska prioritera följande områden: Uppföljning av narkotikaproblemet och av nya trender, i synnerhet när det gäller blandmissbruk. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artiklarna 168 och 114 i EUF-fördraget)

Unionen ska komplettera medlemsstaternas insatser för att minska narkotikarelaterade hälsoskador, inklusive upplysning och förebyggande verksamhet.

Centrumets behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1920/2006)

Mål

Förse unionen och dess medlemsstater med faktisk, objektiv, tillförlitlig och jämförbar information på unionsnivå om narkotika och narkotikamissbruk och konsekvenser av detta.

1.

Centrumet ska prioritera följande områden: Uppföljning av narkotikaproblemet och av nya trender, i synnerhet när det gäller blandmissbruk.

| 2. | Uppföljning av åtgärder som har vidtagits och information om bästa praxis. |
| --- | --- |

2.

Uppföljning av åtgärder som har vidtagits och information om bästa praxis.

| 3. | Utvärdering av riskerna med nya psykoaktiva ämnen och bibehållande av ett system för tidig varning. |
| --- | --- |

3.

Utvärdering av riskerna med nya psykoaktiva ämnen och bibehållande av ett system för tidig varning.

| 4. | Framtagande av verktyg och instrument som hjälper medlemsstaterna att övervaka och utvärdera respektive lands nationella politik samt kommissionen att övervaka och utvärdera unionspolitiken. |
| --- | --- |

4.

Framtagande av verktyg och instrument som hjälper medlemsstaterna att övervaka och utvärdera respektive lands nationella politik samt kommissionen att övervaka och utvärdera unionspolitiken.

Uppgift

| — | Samla in och analysera information. |
| --- | --- |

—

Samla in och analysera information.

| — | Förbättra metoderna för jämförelse av data. |
| --- | --- |

—

Förbättra metoderna för jämförelse av data.

| — | Förmedla data. |
| --- | --- |

—

Förmedla data.

| — | Samarbeta med europeiska och internationella organ och organisationer och med tredje land. |
| --- | --- |

—

Samarbeta med europeiska och internationella organ och organisationer och med tredje land.

Organisation

Styrelse

Består av en företrädare för varje medlemsstat, två företrädare för kommissionen och två oberoende experter som utses av Europaparlamentet med särskild kompetens inom narkotikaområdet.

Antar arbetsprogrammet, allmänna verksamhetsrapporten och budgeten. Avge ett yttrande över de slutliga räkenskaperna.

Arbetsutskottet

Sammansättning

Styrelsens ordförande.

Styrelsens vice ordförande.

Två andra styrelseledamöter som företräder medlemsstaterna.

Två företrädare för kommissionen.

Direktör

Utses av styrelsen på förslag av kommissionen.

Vetenskaplig kommitté

Avger yttranden. Den består av högst 15 välkända forskare som utsetts av styrelsen på grundval av sin vetenskapliga expertis efter en uppmaning till intresseanmälan. Styrelsen kan också utse en expertpanel för den utvidgade vetenskapliga kommittén för riskbedömning av nya psykoaktiva ämnen.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Intern revision

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till centrumets förfogande 2012 (2011)

Budget

16,32 (16,27) miljoner euro. Bidrag från unionen: 95,30 % (94,63 %).

Personalstyrka den 31 december 2012

Antal tjänster enligt tjänsteförteckningen: 84 (84)

varav tillsatta: 79 (77)

+ 25 (27) övrig personal (utstationerade nationella exporter, kontraktsanställda och korttidsanställda)

Personalstyrka totalt: 104 (104)

varav anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten: 64,5 (64) |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten: 64,5 (64)

| — | administrativa uppgifter och it-stöduppgifter: 29 (28,5) |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter och it-stöduppgifter: 29 (28,5)

| — | blandade uppgifter: 10,5 (11,5) |
| --- | --- |

—

blandade uppgifter: 10,5 (11,5)

Produkter och tjänster 2012 (2011)

Nätverk

Centrumet leder ett datanätverk för utbyte av information och dokumentation som benämns REITOX, Europeiska nätverket för information om narkotika och narkotikamissbruk. Detta nätverk länkar samman de nationella informationsnäten på narkotikaområdet, de specialiserade enheterna i medlemsstaterna och de informationssystem som de internationella organisationer man samarbetar med förfogar över.

Publikationer

| — | Årsrapport om narkotikasituationen i EU (22 (22) språkversioner, publikation och interaktiv webbplats). |
| --- | --- |

—

Årsrapport om narkotikasituationen i EU (22 (22) språkversioner, publikation och interaktiv webbplats).

| — | Publikation om utvalda frågor: 2 (3), på engelska. |
| --- | --- |

—

Publikation om utvalda frågor: 2 (3), på engelska.

| — | Statistikbulletin och interaktiv webbplats med över 350 (350) tabeller och 100 (100) diagram. |
| --- | --- |

—

Statistikbulletin och interaktiv webbplats med över 350 (350) tabeller och 100 (100) diagram.

| — | Allmän verksamhetsrapport – årlig, på engelska. |
| --- | --- |

—

Allmän verksamhetsrapport – årlig, på engelska.

| — | Nyhetsbrevet Drugnet Europe – 4 nummer på engelska (4). |
| --- | --- |

—

Nyhetsbrevet Drugnet Europe – 4 nummer på engelska (4).

| — | Fokus på narkotika (informationsblad) – 1 (2) nummer. Centrumets vetenskapliga monografi – 0 (0), på engelska. |
| --- | --- |

—

Fokus på narkotika (informationsblad) – 1 (2) nummer. Centrumets vetenskapliga monografi – 0 (0), på engelska.

| — | Centrumets Insights – 3 (0), på engelska. |
| --- | --- |

—

Centrumets Insights – 3 (0), på engelska.

| — | Handböcker: 2 (1), på engelska. |
| --- | --- |

—

Handböcker: 2 (1), på engelska.

| — | Centrumets tematiska rapporter – 8 (1). |
| --- | --- |

—

Centrumets tematiska rapporter – 8 (1).

| — | Gemensamma publikationer – 2: Varav en på engelska och en på bulgariska, spanska, tjeckiska, danska, tyska, estniska, grekiska, engelska, franska, italienska, lettiska, litauiska, ungerska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, finska, svenska, turkiska, norska och kroatiska), (3). |
| --- | --- |

—

Gemensamma publikationer – 2: Varav en på engelska och en på bulgariska, spanska, tjeckiska, danska, tyska, estniska, grekiska, engelska, franska, italienska, lettiska, litauiska, ungerska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, finska, svenska, turkiska, norska och kroatiska), (3).

| — | Dokument som rör genomförandet av rådets beslut om nya psykoaktiva ämnen (2005/387/JHA) – 2 (2), på engelska. |
| --- | --- |

—

Dokument som rör genomförandet av rådets beslut om nya psykoaktiva ämnen (2005/387/JHA) – 2 (2), på engelska.

| — | Narkotikaprofiler – 0 nya (1) och 0 uppdaterade (18), på tyska, engelska och franska. |
| --- | --- |

—

Narkotikaprofiler – 0 nya (1) och 0 uppdaterade (18), på tyska, engelska och franska.

| — | Tekniska och vetenskapliga studier, bland annat med artiklar och vetenskapliga sammanfattningar 13 (39). |
| --- | --- |

—

Tekniska och vetenskapliga studier, bland annat med artiklar och vetenskapliga sammanfattningar 13 (39).

| — | Särskilda publikationer – 3, på engelska. |
| --- | --- |

—

Särskilda publikationer – 3, på engelska.

| — | Broschyrer – 1, på engelska och rumänska. |
| --- | --- |

—

Broschyrer – 1, på engelska och rumänska.

| — | Vetenskapliga affischer: 2 (2). |
| --- | --- |

—

Vetenskapliga affischer: 2 (2).

| — | System för insamling, godkännande, lagring och återvinning av uppgifter (Fonte). |
| --- | --- |

—

System för insamling, godkännande, lagring och återvinning av uppgifter (Fonte).

Övriga webbplatser

Omorganisation/uppdatering/utveckling av innehållet på centrumets offentliga webbplats som bland annat innehåller följande:

| — | Landöversikter. |
| --- | --- |

—

Landöversikter.

| — | Översikter över narkotikabehandlingar och profiler för förebyggande. |
| --- | --- |

—

Översikter över narkotikabehandlingar och profiler för förebyggande.

| — | Europeiska rättsdatabasen om narkotika. |
| --- | --- |

—

Europeiska rättsdatabasen om narkotika.

| — | Samling av utvärderingsinstrument. |
| --- | --- |

—

Samling av utvärderingsinstrument.

| — | Portal för bästa praxis (utbyte om åtgärder för att minska efterfrågan på narkotika, minskning av skadeverkningar och behandlingsprofiler). |
| --- | --- |

—

Portal för bästa praxis (utbyte om åtgärder för att minska efterfrågan på narkotika, minskning av skadeverkningar och behandlingsprofiler).

| — | Temasidor. |
| --- | --- |

—

Temasidor.

| — | Publikationsdatabas. |
| --- | --- |

—

Publikationsdatabas.

Konferensmaterial:

Konferensmaterial 2 på engelska (1).

Medieprodukter: 13 (13) nya pressmeddelanden (3 på 23 språk) och 7 (7) faktablad på engelska, 1 Power Point-presentation på engelska.

Deltagande i konferenser och tekniska och vetenskapliga sammanträden: 266 (245).

Källa: Uppgifter från centrumet.

---

CENTRUMETS SVAR

| 11. | Centrumet har infört flera processer för att se till att tillräckliga förhands- och efterhandskontroller görs med hänsyn till de risker som finns. I detta sammanhang ber vi stödmottagarna att ge oss en fullständig redogörelse för utgifterna samt slutliga ekonomiska rapporter och slutrapporter om verksamheten. Detta gör det möjligt för oss att kontrollera att kostnaderna är stödberättigade och exakta. Med detta som utgångspunkt upprättar vi bilaterala återkopplingsrapporter. Där identifierar vi eventuella problem i samband med den administrativa förvaltningen av Reitox-bidragen och analyserar dem tillsammans med de nationella kontaktpunkterna.
  För att ytterligare förbättra systemet har vi vidtagit följande åtgärder, som är i linje med revisionsrättens förslag:






  — | Vi har utökat antalet årliga kontroller på plats hos de nationella kontaktpunkterna. |
| --- | --- | --- |

11.

Centrumet har infört flera processer för att se till att tillräckliga förhands- och efterhandskontroller görs med hänsyn till de risker som finns. I detta sammanhang ber vi stödmottagarna att ge oss en fullständig redogörelse för utgifterna samt slutliga ekonomiska rapporter och slutrapporter om verksamheten. Detta gör det möjligt för oss att kontrollera att kostnaderna är stödberättigade och exakta. Med detta som utgångspunkt upprättar vi bilaterala återkopplingsrapporter. Där identifierar vi eventuella problem i samband med den administrativa förvaltningen av Reitox-bidragen och analyserar dem tillsammans med de nationella kontaktpunkterna.

För att ytterligare förbättra systemet har vi vidtagit följande åtgärder, som är i linje med revisionsrättens förslag:

—

Vi har utökat antalet årliga kontroller på plats hos de nationella kontaktpunkterna.

| — | Vi har tagit fram en kontrollmetod och förbättrat mallen för den externa revisionsrapporten för att så långt möjligt underlätta för de externa revisorerna att tillämpa en gemensam och konsekvent metod vid sina kontroller. |
| --- | --- |

—

Vi har tagit fram en kontrollmetod och förbättrat mallen för den externa revisionsrapporten för att så långt möjligt underlätta för de externa revisorerna att tillämpa en gemensam och konsekvent metod vid sina kontroller.

| — | I maj 2013 anordnades en Reitox-utbildning om bidragsförvaltning för alla nationella kontaktpunkter. |
| --- | --- |

—

I maj 2013 anordnades en Reitox-utbildning om bidragsförvaltning för alla nationella kontaktpunkter.

| 12. | Efter bedömningen av de risker som kan finnas har vi ändrat vårt beslut angående efterhandskontroller och länkat dem till resultatet av riskbedömningen. |
| --- | --- |

12.

Efter bedömningen av de risker som kan finnas har vi ändrat vårt beslut angående efterhandskontroller och länkat dem till resultatet av riskbedömningen.

| 13. | När det gäller de åtgärder som vidtagits för att säkerställa driftskontinuiteten och katastrofberedskapen för vissa centrala IKT-baserade processer har vi fastställt upplägget till en omfattande kontinuitetsplan i ett förslag som väntas bli godkänt i slutet av första halvåret 2013. |
| --- | --- |

13.

När det gäller de åtgärder som vidtagits för att säkerställa driftskontinuiteten och katastrofberedskapen för vissa centrala IKT-baserade processer har vi fastställt upplägget till en omfattande kontinuitetsplan i ett förslag som väntas bli godkänt i slutet av första halvåret 2013.

| 14. | Vi fortsätter att aktivt leta efter en lämplig lösning för att sälja eller hyra ut lokalerna i fråga. Under tiden har vi ytterligare rationaliserat och minskat underhållskostnaderna för Mascarenhas-byggnaden. Vi har sett över säkerhetsinställningarna och ändrat vissa förbrukningsmönster. |
| --- | --- |

14.

Vi fortsätter att aktivt leta efter en lämplig lösning för att sälja eller hyra ut lokalerna i fråga. Under tiden har vi ytterligare rationaliserat och minskat underhållskostnaderna för Mascarenhas-byggnaden. Vi har sett över säkerhetsinställningarna och ändrat vissa förbrukningsmönster.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/165 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/165

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för budgetåret 2012 med byråns svar

2013/C 365/23

INLEDNING

| 1. | Europeiska sjösäkerhetsbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Lissabon och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002 (1). Dess uppgift är att garantera en hög sjösäkerhetsnivå och en hög nivå på förhindrandet av förorening från fartyg, bistå kommissionen och medlemsstaterna med tekniskt stöd samt kontrollera tillämpningen av unionslagstiftningen och utvärdera dess effektivitet (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska sjösäkerhetsbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Lissabon och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002 (1). Dess uppgift är att garantera en hög sjösäkerhetsnivå och en hög nivå på förhindrandet av förorening från fartyg, bistå kommissionen och medlemsstaterna med tekniskt stöd samt kontrollera tillämpningen av unionslagstiftningen och utvärdera dess effektivitet (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM TRANSAKTIONERNAS LAGLIGHET OCH KORREKTHET

| 11. | Ett budgetåtagande för 0,8 miljoner euro var inte kopplat till ett befintligt rättsligt åtagande och var därför oriktigt. |
| --- | --- |

11.

Ett budgetåtagande för 0,8 miljoner euro var inte kopplat till ett befintligt rättsligt åtagande och var därför oriktigt.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 12. | Redovisningsförfarandena och informationen om kostnaderna för internt skapade immateriella tillgångar är inte helt tillförlitliga. |
| --- | --- |

12.

Redovisningsförfarandena och informationen om kostnaderna för internt skapade immateriella tillgångar är inte helt tillförlitliga.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 13. | Revisionsrätten fann brister i insynen i två rekryteringsförfaranden som genomfördes under första halvan av 2012. Frågorna till de skriftliga proven och intervjuerna och motsvarande viktningar var inte klara innan ansökningarna började gås igenom. Dessutom utarbetades inte de minimikrav som de sökande måste uppfylla för att föras upp på en reservlista över godkända sökande före genomgången av ansökningarna. Efter revisionsrättens kommentarer förra året vidtog dock byrån korrigerande åtgärder, och inga sådana brister påträffades i de två granskade rekryteringsförfaranden som genomfördes under andra halvan av 2012. |
| --- | --- |

13.

Revisionsrätten fann brister i insynen i två rekryteringsförfaranden som genomfördes under första halvan av 2012. Frågorna till de skriftliga proven och intervjuerna och motsvarande viktningar var inte klara innan ansökningarna började gås igenom. Dessutom utarbetades inte de minimikrav som de sökande måste uppfylla för att föras upp på en reservlista över godkända sökande före genomgången av ansökningarna. Efter revisionsrättens kommentarer förra året vidtog dock byrån korrigerande åtgärder, och inga sådana brister påträffades i de två granskade rekryteringsförfaranden som genomfördes under andra halvan av 2012.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 14. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

14.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 9 juli 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 208, 5.8.2002, s. 1.

1

(2)  I bilaga II ges en sammanfattning av byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

7

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Byråns budget (1) för 2011 uppgick till 56 miljoner euro jämfört med 51 miljoner euro året innan. Budgetåtaganden för 0,9 miljoner euro var inte kopplade till befintliga rättsliga åtaganden och byrån borde ha frigjort och återbetalat beloppet till kommissionen i början av 2012. Byrån inledde dock denna process för sent. Det har lett till att medlen kommer att vara blockerade i ett år och frigöras och återbetalas först i slutet av 2012 på grund av begränsningar i it-systemet. | Pågår |
| 2011 | Revisionsrätten konstaterade att byrån behövde förbättra förvaltningen av tillgångar. Det finns skillnader mellan den registrerade årliga och ackumulerade avskrivningen som inte förklaras. Redovisningsförfarandena och informationen om kostnaderna för internt skapade immateriella tillgångar är otillförlitliga. Det saknas bevis på att en fysisk inventering har gjorts av den administrativa utrustningen inom den period som krävs. | Har genomförts när det gäller fysisk inventering
  Har inte genomförts när det gäller internt skapade immateriella tillgångar |
| 2011 | I december 2011 sålde byrån två uppsättningar sveparmssystem för oljesaneringstjänster till sjöss. Syftet var att sälja utrustningen till åtminstone dess bokförda värde efter avskrivningar, vilket uppgick till 319 050 euro. Men eftersom minimipriset felaktigt hade satts under det bokförda värdet efter avskrivningar såldes utrustningen med en förlust på 93 950 euro. | e.t. |
| 2011 | Insynen i rekryteringsförfarandena kan förbättras. Byrån fastställde inte de minimikrav som de sökande måste uppfylla för att bli kallade till intervju, frågorna till de skriftliga proven och intervjuerna och motsvarande viktningar till utvärderingen av de sökande innan den gick igenom ansökningarna. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Byråns budget (1) för 2011 uppgick till 56 miljoner euro jämfört med 51 miljoner euro året innan. Budgetåtaganden för 0,9 miljoner euro var inte kopplade till befintliga rättsliga åtaganden och byrån borde ha frigjort och återbetalat beloppet till kommissionen i början av 2012. Byrån inledde dock denna process för sent. Det har lett till att medlen kommer att vara blockerade i ett år och frigöras och återbetalas först i slutet av 2012 på grund av begränsningar i it-systemet.

Pågår

2011

Revisionsrätten konstaterade att byrån behövde förbättra förvaltningen av tillgångar. Det finns skillnader mellan den registrerade årliga och ackumulerade avskrivningen som inte förklaras. Redovisningsförfarandena och informationen om kostnaderna för internt skapade immateriella tillgångar är otillförlitliga. Det saknas bevis på att en fysisk inventering har gjorts av den administrativa utrustningen inom den period som krävs.

Har genomförts när det gäller fysisk inventering

Har inte genomförts när det gäller internt skapade immateriella tillgångar

2011

I december 2011 sålde byrån två uppsättningar sveparmssystem för oljesaneringstjänster till sjöss. Syftet var att sälja utrustningen till åtminstone dess bokförda värde efter avskrivningar, vilket uppgick till 319 050 euro. Men eftersom minimipriset felaktigt hade satts under det bokförda värdet efter avskrivningar såldes utrustningen med en förlust på 93 950 euro.

e.t.

2011

Insynen i rekryteringsförfarandena kan förbättras. Byrån fastställde inte de minimikrav som de sökande måste uppfylla för att bli kallade till intervju, frågorna till de skriftliga proven och intervjuerna och motsvarande viktningar till utvärderingen av de sökande innan den gick igenom ansökningarna.

Har genomförts

---

(1)  Enligt den tredje budgetändringen den 3 december 2011, som ännu inte offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, endast innevarande års anslag.

---

BILAGA II

Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Lissabon)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 100 i EUF-fördraget) | Den gemensamma transportpolitiken


  ”Europaparlamentet och rådet får i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet fastställa lämpliga bestämmelser för sjöfart och luftfart.” |
| --- | --- |
| Genomförandeorganets behörighet


  (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002, ändrad genom förordning (EG) nr 1644/2003 och förordning (EG) nr 724/2004) | Mål

  Europeiska sjösäkerhetsbyrån inrättades i syfte att skapa en hög, enhetlig och effektiv sjösäkerhetsnivå och en hög nivå på förhindrandet av föroreningar från fartyg.
  Byrån ska ge medlemsstaterna och kommissionen tekniskt och vetenskapligt stöd och tillhandahålla sakkunskap på hög nivå för att hjälpa dem att






  — | kontrollera att EU-lagstiftningen tillämpas korrekt på området för sjösäkerhet, sjöskydd och förhindrande av föroreningar från fartyg, |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 100 i EUF-fördraget)

Den gemensamma transportpolitiken

”Europaparlamentet och rådet får i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet fastställa lämpliga bestämmelser för sjöfart och luftfart.”

Genomförandeorganets behörighet

Genomförandeorganets behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002, ändrad genom förordning (EG) nr 1644/2003 och förordning (EG) nr 724/2004)

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002, ändrad genom förordning (EG) nr 1644/2003 och förordning (EG) nr 724/2004)

Mål

Mål

Europeiska sjösäkerhetsbyrån inrättades i syfte att skapa en hög, enhetlig och effektiv sjösäkerhetsnivå och en hög nivå på förhindrandet av föroreningar från fartyg.

Byrån ska ge medlemsstaterna och kommissionen tekniskt och vetenskapligt stöd och tillhandahålla sakkunskap på hög nivå för att hjälpa dem att

—

kontrollera att EU-lagstiftningen tillämpas korrekt på området för sjösäkerhet, sjöskydd och förhindrande av föroreningar från fartyg,

| — | bevaka genomförandet av denna, |
| --- | --- |

—

bevaka genomförandet av denna,

| — | utvärdera befintliga åtgärders effektivitet. |
| --- | --- |

—

utvärdera befintliga åtgärders effektivitet.

Operativa tjänster har utvecklats och erbjuds medlemsstaterna och kommissionen vilka ska komma till rätta med föroreningar från fartyg inom unionen och ge stöd när det gäller övervakning av sjötrafik och sjöövervakning. System har utvecklats som ska stödja tillämpningen av relevant lagstiftning (THETIS, när det gäller hamnstatskontroll, Emcip när det gäller olycksutredningar, STCW-IS när det gäller utbildning och certifiering av sjöfolk m.m.).

Uppgift

Uppgift

Byråns uppgifter är indelade i fyra nyckelområden i enlighet med dess inrättandeförordning och relevant EU-lagstiftning. För det första har byrån fått till uppgift att bistå kommissionen i övervakningen av tillämpningen av EU-lagstiftningen, bland annat när det gäller fartygsinspektion och fartygscertifiering, certifiering av marinutrustning, fartygsskydd, utbildning för sjöfolk och hamnstatskontroll.

bistå kommissionen i övervakningen av tillämpningen av EU-lagstiftningen

För det andra utvecklar och driver byrån informationssystem inom sjöfarten på EU-nivå. Viktiga exempel är SafeSeaNet, som är ett övervakningssystem för sjötrafik, för spårning av fartyg och deras laster över hela EU och incidenter ombord samt EU:s datacentral för långdistansidentifiering och långdistansspårning av fartyg (LRIT), som ska garantera att fartyg som för en EU-flagga identifieras och spåras över hela världen.

informationssystem inom sjöfarten på EU-nivå

Parallellt har ett system för beredskap för, upptäckt av och insatser mot föroreningar av havet inrättats, med bland annat ett Europeiskt nätverk för beredskapsfartyg som kan ingripa vid oljeutsläpp och även en europeisk satellit för övervakning av oljeutsläpp (CleanSeaNet), båda med syftet att bidra till ett ändamålsenligt system som skyddar EU:s kuster och vatten mot föroreningar från fartyg.

system för beredskap för, upptäckt av och insatser mot föroreningar av havet

Slutligen ger byrån tekniska och vetenskapliga råd till kommissionen på området för sjösäkerhet och förhindrande av föroreningar från fartyg i den fortlöpande utvärderingsprocessen när det gäller ändamålsenligheten i de insatser som görs och i uppdateringen och utvecklingen av ny lagstiftning. Byrån ger också stöd till och underlättar samarbetet mellan medlemsstaterna och sprider bästa praxis.

tekniska och vetenskapliga råd

Organisation

Organisation

Styrelse

Styrelse

Sammansättning

Sammansättning

En företrädare för varje medlemsstat, fyra företrädare för kommissionen och fyra yrkesverksamma personer från berörda yrkessektorer utan rösträtt.

Uppgifter

Uppgifter

| — | Anta den fleråriga personalpolitikstrategin, den årliga budgeten, arbetsprogrammet, den årliga rapporten och en detaljerad plan som gäller byråns beredskap för och insatser vid föroreningar. |
| --- | --- |

—

Anta den fleråriga personalpolitikstrategin, den årliga budgeten, arbetsprogrammet, den årliga rapporten och en detaljerad plan som gäller byråns beredskap för och insatser vid föroreningar.

| — | Övervaka den verkställande direktörens arbete. |
| --- | --- |

—

Övervaka den verkställande direktörens arbete.

.

Verkställande direktören

Verkställande direktören

Utses av styrelsen. Kommissionen får föreslå en eller flera kandidater.

Extern revision

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Intern revision

Intern revision

| — | Europeiska kommissionens tjänst för internrevision. |
| --- | --- |

—

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision.

| — | Byråns internrevisionsfunktion. |
| --- | --- |

—

Byråns internrevisionsfunktion.

.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande under 2012 (2011)

Medel till byråns förfogande under 2012 (2011

Slutlig budget

Slutlig budget

Budgetårets åtagandebemyndiganden

Budgetårets åtagandebemyndiganden

55,1 (56,4) miljoner euro

56,4

Budgetårets betalningsbemyndiganden

Budgetårets betalningsbemyndiganden

57,5 (56,4) miljoner euro

56,4

Ändringsbudgetar som offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning omfattar flera olika inkomstkällor där anslagen för det innevarande budgetåret nästan är den enda inkomstkällan. För klarhetens och insynens skull anges endast de dominerande och därför relevanta anslagen för det innevarande budgetåret.

Europeiska unionens officiella tidning

Personalstyrka den 31 december 2012

Personalstyrka den 31 december 2012

Anställda som omfattas av tjänsteföreskrifterna

Anställda som omfattas av tjänsteföreskrifterna

213 (208) tjänster i tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 204 (197)

208

(197)

Kontraktsanställda

Kontraktsanställda

29 (29) budgeterade tjänster, varav tillsatta: 25 (25)

29

(25)

Nationella experter

Nationella experter

15 (15) budgeterade tjänster, varav tillsatta: 12 (15)

15

(15)

Produkter och tjänster 2012

Produkter och tjänster 2012

| — | 53 workshoppar/andra evenemang (med cirka 1 300 deltagare i workshopparna). |
| --- | --- |

—

53 workshoppar/andra evenemang (med cirka 1 300 deltagare i workshopparna).

| — | 28 olika utbildningstillfällen som ledde till att 734 nationella experter utbildades. |
| --- | --- |

—

28 olika utbildningstillfällen som ledde till att 734 nationella experter utbildades.

| — | 109 inspektioner och besök. |
| --- | --- |

—

109 inspektioner och besök.

| — | SSN var tillgänglig till 99,33 % under hela året. |
| --- | --- |

—

SSN var tillgänglig till 99,33 % under hela året.

| — | 2 234 satellitbilder beställdes och analyserades via CleanSeaNet. |
| --- | --- |

—

2 234 satellitbilder beställdes och analyserades via CleanSeaNet.

| — | EU:s datacentral för långdistansidentifiering och långdistansspårning av fartyg (LRIT) var tillgänglig till 99,26 % under hela året. |
| --- | --- |

—

EU:s datacentral för långdistansidentifiering och långdistansspårning av fartyg (LRIT) var tillgänglig till 99,26 % under hela året.

| — | 16 kontrakt om saneringsfartyg. |
| --- | --- |

—

16 kontrakt om saneringsfartyg.

| — | 65 specialövningar och 33 övningar med saneringsfartyg (16 operativa övningar och 17 anmälningsövningar). |
| --- | --- |

—

65 specialövningar och 33 övningar med saneringsfartyg (16 operativa övningar och 17 anmälningsövningar).

| — | Byråns marina stödtjänster var tillgängliga dygnet runt. |
| --- | --- |

—

Byråns marina stödtjänster var tillgängliga dygnet runt.

| — | Informationssystemet till stöd för det nya systemet för hamnstatskontroll (THETIS) var tillgängligt till 99,23 % under hela året. |
| --- | --- |

—

Informationssystemet till stöd för det nya systemet för hamnstatskontroll (THETIS) var tillgängligt till 99,23 % under hela året.

Källa: Uppgifter från genomförandeorganet.

Källa:

---

BYRÅNS SVAR

| 11. | Byrån genomförde bokslutsarbete för analys av de utestående budgetåtagandena för att undvika oriktiga överföringar. Beloppet på 0,8 euro som revisionsrätten nämner avser ett kontrakt av 327 överföringar. Det var meningen att kontraktet, som avsåg löpande LRIT-tjänster, skulle undertecknas av samtliga partner före årets slut. Åtagandebeloppet drogs därför inte tillbaka utan fördes över. Uppdragstagaren undertecknade kontraktet den 26 december, men byrån fick inte det undertecknade kontraktet förrän den 31 december och kunde inte kontrasignera det förrän i början av 2013. |
| --- | --- |

11.

Byrån genomförde bokslutsarbete för analys av de utestående budgetåtagandena för att undvika oriktiga överföringar. Beloppet på 0,8 euro som revisionsrätten nämner avser ett kontrakt av 327 överföringar. Det var meningen att kontraktet, som avsåg löpande LRIT-tjänster, skulle undertecknas av samtliga partner före årets slut. Åtagandebeloppet drogs därför inte tillbaka utan fördes över. Uppdragstagaren undertecknade kontraktet den 26 december, men byrån fick inte det undertecknade kontraktet förrän den 31 december och kunde inte kontrasignera det förrän i början av 2013.

| 12. | Med anledning av revisionsrättens iakttagelser och eftersom byrån kommer att skapa fler immateriella tillgångar kommer vår räkenskapsförare att ta fram och införa interna riktlinjer om värdering av immateriella anläggningstillgångar som ska tillämpas från och med 2013. |
| --- | --- |

12.

Med anledning av revisionsrättens iakttagelser och eftersom byrån kommer att skapa fler immateriella tillgångar kommer vår räkenskapsförare att ta fram och införa interna riktlinjer om värdering av immateriella anläggningstillgångar som ska tillämpas från och med 2013.

| 13. | Vi bekräftar att korrigerande åtgärder har vidtagits. |
| --- | --- |

13.

Vi bekräftar att korrigerande åtgärder har vidtagits.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/172 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/172

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet för budgetåret 2012 med byråns svar

2013/C 365/24

INLEDNING

| 1. | Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (nedan kallad byrån) ligger i Aten och Heraklion (1) och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 460/2004 (2), ändrad genom förordning (EG) nr 1007/2008 (3) och förordning (EG) nr 580/2011 (4). Byråns främsta uppgift är att förbättra unionens förmåga att förhindra och lösa problem som rör nät- och informationssäkerhet på grundval av nationella insatser och unionsinsatser (5). |
| --- | --- |

1.

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (nedan kallad byrån) ligger i Aten och Heraklion (1) och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 460/2004 (2), ändrad genom förordning (EG) nr 1007/2008 (3) och förordning (EG) nr 580/2011 (4). Byråns främsta uppgift är att förbättra unionens förmåga att förhindra och lösa problem som rör nät- och informationssäkerhet på grundval av nationella insatser och unionsinsatser (5).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (6) och rapporterna om budgetgenomförandet (7) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (6) och rapporterna om budgetgenomförandet (7) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (8) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (9) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han bland annat förklarar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (8) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (9) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han bland annat förklarar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (10) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (10) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 11. | I byråns budgetförordning och de tillhörande genomförandebestämmelserna föreskrivs att en fysisk inventering av anläggningstillgångar ska göras minst vart tredje år men byrån har inte gjort någon heltäckande fysisk inventering sedan 2009. |
| --- | --- |

11.

I byråns budgetförordning och de tillhörande genomförandebestämmelserna föreskrivs att en fysisk inventering av anläggningstillgångar ska göras minst vart tredje år men byrån har inte gjort någon heltäckande fysisk inventering sedan 2009.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 12. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

12.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 15 juli 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  Den administrativa personalen är kvar i Heraklion och den operativa personalen flyttades till Aten i mars 2013.

1

(2)  EUT L 77, 13.3.2004, s. 1.

2

(3)  EUT L 293, 31.10.2008, s. 1.

3

(4)  EUT L 165, 24.6.2011, s. 3.

4

(5)  I bilaga II ges en sammanfattning av byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

5

bilaga II

(6)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

6

(7)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

7

(8)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

8

(9)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

9

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(10)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

10

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Den höga andelen överföringar strider mot principen om budgetens ettårighet. | Har genomförts |
| 2011 | Revisionsrätten konstaterade att dokumentationen av anläggningstillgångar behöver förbättras. Inköp av anläggningstillgångar bokförs per faktura och inte per tillgång. När en enda faktura gäller flera nya tillgångar finns det bara en bokföringspost för alla de inköpta tillgångarna och för det totala beloppet. | Pågår |
| 2011 | Byrån behöver öka insynen i rekryteringsförfarandena. Inga lämpliga åtgärder har vidtagits för att avhjälpa den brist på insyn som revisionsrätten rapporterade om 2010. De minimikrav som de sökande måste uppfylla för att bli kallade till intervju och frågorna till de skriftliga proven och intervjuerna samt viktningen av dem fastställdes inte innan byrån gick igenom ansökningarna. De minimikrav som de sökande måste uppfylla för att föras upp på en reservlista över godkända sökande fastställdes inte innan byrån gick igenom ansökningarna. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Den höga andelen överföringar strider mot principen om budgetens ettårighet.

Har genomförts

2011

Revisionsrätten konstaterade att dokumentationen av anläggningstillgångar behöver förbättras. Inköp av anläggningstillgångar bokförs per faktura och inte per tillgång. När en enda faktura gäller flera nya tillgångar finns det bara en bokföringspost för alla de inköpta tillgångarna och för det totala beloppet.

Pågår

2011

Byrån behöver öka insynen i rekryteringsförfarandena. Inga lämpliga åtgärder har vidtagits för att avhjälpa den brist på insyn som revisionsrätten rapporterade om 2010. De minimikrav som de sökande måste uppfylla för att bli kallade till intervju och frågorna till de skriftliga proven och intervjuerna samt viktningen av dem fastställdes inte innan byrån gick igenom ansökningarna. De minimikrav som de sökande måste uppfylla för att föras upp på en reservlista över godkända sökande fastställdes inte innan byrån gick igenom ansökningarna.

Har genomförts

---

BILAGA II

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Heraklion)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 114 i EUF-fördraget) | Europaparlamenttjet och rådet ska i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén, besluta om åtgärder för tillnärmning av sådana bestämmelser i lagar och andra författningar i medlemsstaterna som syftar till att upprätta den inre marknaden och få den att fungera.
  Unionen och medlemsstaterna har delade befogenheter när det gäller den inre marknaden (artikel 4.2 a i EUF-fördraget). |
| --- | --- |
| Byråns behörighet


  (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 460/2004) | Mål







  1. | Byrån förbättrar unionens, medlemsstaternas och näringslivets förmåga att förhindra, ta itu med och lösa problem som rör nät- och informationssäkerhet. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 114 i EUF-fördraget)

Europaparlamenttjet och rådet ska i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén, besluta om åtgärder för tillnärmning av sådana bestämmelser i lagar och andra författningar i medlemsstaterna som syftar till att upprätta den inre marknaden och få den att fungera.

Unionen och medlemsstaterna har delade befogenheter när det gäller den inre marknaden (artikel 4.2 a i EUF-fördraget).

Byråns behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 460/2004)

Mål

1.

Byrån förbättrar unionens, medlemsstaternas och näringslivets förmåga att förhindra, ta itu med och lösa problem som rör nät- och informationssäkerhet.

| 2. | Byrån ger stöd och råd åt kommissionen och medlemsstaterna i frågor som rör nät- och informationssäkerhet som ligger inom dess behörighetsområde. |
| --- | --- |

2.

Byrån ger stöd och råd åt kommissionen och medlemsstaterna i frågor som rör nät- och informationssäkerhet som ligger inom dess behörighetsområde.

| 3. | Byrån utvecklar sakkunskap på hög nivå och använder denna sakkunskap till att främja ett brett samarbete mellan aktörer från den offentliga och den privata sektorn. |
| --- | --- |

3.

Byrån utvecklar sakkunskap på hög nivå och använder denna sakkunskap till att främja ett brett samarbete mellan aktörer från den offentliga och den privata sektorn.

| 4. | Byrån bistår på begäran kommissionen i det tekniska förberedelsearbetet för uppdatering och utveckling av gemenskapslagstiftningen på området nät- och informationssäkerhet. |
| --- | --- |

4.

Byrån bistår på begäran kommissionen i det tekniska förberedelsearbetet för uppdatering och utveckling av gemenskapslagstiftningen på området nät- och informationssäkerhet.

Uppgift

| a) | Samla in information om befintliga och nya risker som skulle kunna påverka elektroniska kommunikationsnät. |
| --- | --- |

a)

Samla in information om befintliga och nya risker som skulle kunna påverka elektroniska kommunikationsnät.

| b) | Ge Europaparlamentet, kommissionen, europeiska organ eller behöriga nationella organ råd och stöd. |
| --- | --- |

b)

Ge Europaparlamentet, kommissionen, europeiska organ eller behöriga nationella organ råd och stöd.

| c) | Förbättra samarbetet mellan olika aktörer på området nät- och informationssäkerhet. |
| --- | --- |

c)

Förbättra samarbetet mellan olika aktörer på området nät- och informationssäkerhet.

| d) | Underlätta samarbetet i fråga om gemensamma metoder för att hantera problem som rör nät- och informationssäkerhet. |
| --- | --- |

d)

Underlätta samarbetet i fråga om gemensamma metoder för att hantera problem som rör nät- och informationssäkerhet.

| e) | Bidra till ökad medvetenhet om nät- och informationssäkerhetsfrågor för alla användare genom att bl.a. främja utbyte av aktuella bästa rutiner, bland dem metoder för att förvarna användare och söka synergieffekter mellan den offentliga och den privata sektorns initiativ. |
| --- | --- |

e)

Bidra till ökad medvetenhet om nät- och informationssäkerhetsfrågor för alla användare genom att bl.a. främja utbyte av aktuella bästa rutiner, bland dem metoder för att förvarna användare och söka synergieffekter mellan den offentliga och den privata sektorns initiativ.

| f) | Bistå kommissionen och medlemsstaterna i deras dialog med näringslivet. |
| --- | --- |

f)

Bistå kommissionen och medlemsstaterna i deras dialog med näringslivet.

| g) | Följa utvecklingen av standarder för produkter och tjänster inom nät- och informationssäkerhet. |
| --- | --- |

g)

Följa utvecklingen av standarder för produkter och tjänster inom nät- och informationssäkerhet.

| h) | Ge kommissionen råd om forskning inom området nät- och informationssäkerhet och om användning av riskförebyggande teknik. |
| --- | --- |

h)

Ge kommissionen råd om forskning inom området nät- och informationssäkerhet och om användning av riskförebyggande teknik.

| i) | Främja åtgärder för riskbedömning som gäller lösningar för förebyggandehantering. |
| --- | --- |

i)

Främja åtgärder för riskbedömning som gäller lösningar för förebyggandehantering.

| j) | Bidra till samarbete med tredje land och med internationella organisationer. |
| --- | --- |

j)

Bidra till samarbete med tredje land och med internationella organisationer.

| k) | Självständigt ge uttryck för egna slutsatser och riktlinjer samt ge råd i frågor som faller under byråns verksamhetsområde och mål. |
| --- | --- |

k)

Självständigt ge uttryck för egna slutsatser och riktlinjer samt ge råd i frågor som faller under byråns verksamhetsområde och mål.

Organisation

Styrelse

En företrädare för varje medlemsstat, tre företrädare som utses av kommissionen och tre företrädare utan rösträtt som föreslås av kommissionen och utses av rådet och som var och en representerar en av nedanstående grupper:

| a) | Näringslivet inom informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

a)

Näringslivet inom informations- och kommunikationsteknik.

| b) | Konsumentorganisationer. |
| --- | --- |

b)

Konsumentorganisationer.

| c) | Sakkunniga på nät- och informationssäkerhet från universitet och högskolor. |
| --- | --- |

c)

Sakkunniga på nät- och informationssäkerhet från universitet och högskolor.

Ständig intressentgrupp

| — | Trettio framstående sakkunniga som representerar relevanta intressenter, såsom näringslivet inom informationsteknik, konsumentorganisationer samt sakkunniga på nät- och informationssäkerhet från universitet och högskolor. |
| --- | --- |

—

Trettio framstående sakkunniga som representerar relevanta intressenter, såsom näringslivet inom informationsteknik, konsumentorganisationer samt sakkunniga på nät- och informationssäkerhet från universitet och högskolor.

| — | Medlemmarna väljs ut av den verkställande direktören efter ett öppet uttagningsförfarande. Den verkställande direktören informerar styrelsen om sitt beslut och utser de utvalda sökandena för en mandattid på 2,5 år. |
| --- | --- |

—

Medlemmarna väljs ut av den verkställande direktören efter ett öppet uttagningsförfarande. Den verkställande direktören informerar styrelsen om sitt beslut och utser de utvalda sökandena för en mandattid på 2,5 år.

Verkställande direktören

Utses av styrelsen på grundval av en lista över kandidater som kommissionen föreslår och efter att ha hörts i Europaparlamentet för en mandattid på fem år.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Intern revision

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande under 2012 (2011)

Slutlig budget

8,2 (8,1) miljoner euro, varav bidrag från unionen 100 % (100 %)

Personalstyrka den 31 december 2012

44 (44) tjänster enligt tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 42 (41).

Övriga tillsatta tjänster: 12 (13) kontraktsanställda, 4 (4) utstationerade nationella experter.

Personalstyrka totalt: 58 (58), varav anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten: 40 (40) |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten: 40 (40)

| — | administrativa uppgifter: 18 (18) |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter: 18 (18)

Produkter och tjänster 2012 (2011)

Arbetsområde 1 (WS (1) 1):   Identifiera och reagera på utvecklingen av hotmiljön

Bedömningar av nya hot är en nödvändig del av förberedelserna för kommande utmaningar. Målet för detta arbetsområde var att utarbeta ett antal uttalanden om beredskapen när det gäller it-säkerhet inom olika områden och regeringsinitiativ, särskilt avseende medlemsstater och kommissionen (t.ex. genom att identifiera nya möjligheter och risker med politiska initiativ). Detta skedde genom att byrån bedömde nya möjligheter och risker avseende områden och initiativ som är relevanta för olika intressentgrupper.

Byrån gav ut en heltäckande översiktsrapport om säkerhetshot i Europa och mer inriktade rapporter om konsumtionssynen på it, molnbaserade datortjänster och säker upphandling. Genom att analysera både möjligheter och risker kunde byrån dra slutsatser som visar på de avvägningar som institutioner och företag kommer att tvingas göra i en värld där verksamheten bedrivs i realtid. Politiska beslutsfattare och företagsledare kan med hjälp av denna metod till fullo utnyttja ny teknik och nya affärsmodeller och samtidigt behålla en hög säkerhetsnivå. Byrån har utnyttjat befintliga samarbetsöverenskommelser och stödpartner så mycket som möjligt för att nå målet för detta arbetsområde.

Antal genomförda insatser: sju.

Arbetsområde 2 (WS2):   Förbättra skyddet av kritisk informationsinfrastruktur (CIIP) (2) och motståndskraften i hela Europa

Arbetet inom detta område följde nära den handlingsplan för skydd av kritisk informationsinfrastruktur som beskrivs i kommissionens meddelanden från mars 2009 och mars 2011 och var en naturlig fortsättning på det arbete som utfördes inom arbetsprogrammen för 2010 och 2011. Insatserna stöttade direkt mål som fastställts i strategin för inre säkerhet i Europeiska unionen och i den digitala agendan.

Huvudmålet för arbetsområde 2 var att hjälpa medlemsstaterna att införa säkra och motståndskraftiga IKT-system och höja nivån på skyddet av kritisk informationsinfrastruktur och tjänster i Europa. Byråns insatser gällde bland annat följande:

| — | Att hjälpa berörda intressenter att öka sin effektivitet och ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

—

Att hjälpa berörda intressenter att öka sin effektivitet och ändamålsenlighet.

| — | Att ge stöd till och främja åtgärder på alleuropeisk nivå. |
| --- | --- |

—

Att ge stöd till och främja åtgärder på alleuropeisk nivå.

| — | Att kartlägga och ta itu med informationssäkerhetsutmaningar som gäller skydd av kritisk informationsinfrastruktur. |
| --- | --- |

—

Att kartlägga och ta itu med informationssäkerhetsutmaningar som gäller skydd av kritisk informationsinfrastruktur.

| — | Att stödja och främja ett europeiskt offentligt-privat partnerskap för motståndskraft. |
| --- | --- |

—

Att stödja och främja ett europeiskt offentligt-privat partnerskap för motståndskraft.

| — | Att kartlägga och ta itu med problem med informationssäkerhet som gäller IKT och sammankopplade nät. |
| --- | --- |

—

Att kartlägga och ta itu med problem med informationssäkerhet som gäller IKT och sammankopplade nät.

| — | Att stödja EU:s och Förenta staternas arbetsgrupp för it-säkerhet och it-brottslighet som inrättades vid toppmötet mellan EU och Förenta staterna i november 2010. |
| --- | --- |

—

Att stödja EU:s och Förenta staternas arbetsgrupp för it-säkerhet och it-brottslighet som inrättades vid toppmötet mellan EU och Förenta staterna i november 2010.

Av dessa insatser är åtgärderna för it-säkerhet på alleuropeisk nivå av särskilt intresse. Den andra insatsen av denna typ genomfördes den 4 oktober 2012 och 339 organisationer från hela EU deltog.

Antal genomförda insatser: tretton.

Arbetsområde 3 (WS3):   Stöd till Cert (organisation för incidenthantering) och andra operativa organisationer

De arbetspaket som beskrivs under denna rubrik är också nära kopplad till CIIP-handlingsplanen som beskrivs i kommissionens meddelande från mars 2009, även om verksamheten inom detta arbetsområde är nära kopplade till stödet till och utvecklingen av Cert-nätverket.

När det gäller incidenthanteringsorganisationen Cert är byråns mål att stödja EU-medlemsstaterna och se till att deras respektive nationella/statliga incidenthanteringsorganisationer fungerar som nyckelaktörer i de nationella organisationerna för beredskap, informationsdelning, hållbar samordning och respons. Detta sker genom att byrån tillsammans de berörda aktörerna identifierar baskrav för nationella/statliga incidenthanteringsorganisationer och ger dem vad som krävs för att baskraven ska uppfyllas. Målen för detta arbetsområde är följande:

| — | Att förbättra medlemsstaternas operativa förmåga genom att hjälpa Cert-organisationen att bli effektivare och arbeta mer ändamålsenligt. |
| --- | --- |

—

Att förbättra medlemsstaternas operativa förmåga genom att hjälpa Cert-organisationen att bli effektivare och arbeta mer ändamålsenligt.

| — | Att stödja och förstärka samarbetet mellan incidenthanteringsorganisationer och med andra organisationer. |
| --- | --- |

—

Att stödja och förstärka samarbetet mellan incidenthanteringsorganisationer och med andra organisationer.

Som en del av arbetet inom detta arbetsområde undersökte byrån hinder i form av lagstiftning och förfaranden som incidenthanteringsorganisationer från Europa stöter på när de ska samarbeta och utbyta information med sina motparter från tredjeländer och gav rekommendationer om hur samarbetet kan förbättras.

Antal genomförda insatser: tio.

Arbetsområde 4 (WS4):   Säkra den digitala ekonomin

Inom detta arbetsområde försöker byrån identifiera åtgärder som ska göra det möjligt för EU att korrekt införa och sprida nya driftskompatibla tjänster samtidigt som individens grundläggande rättigheter respekteras och säkra och tillförlitliga lösningar används.

Organisationer i offentlig och privat sektor kunde använda detta arbete för att förbättra sitt säkerhetsarbete och samtidigt utarbeta solida förfaranden för hantering av personuppgifter som följer den nya föreslagna lagstiftningen om skydd av personuppgifter.

Inom detta arbetsområde gavs även stöd till den europeiska månaden för nätverks- och informationssäkerhet för alla.

Antal genomförda insatser: åtta.

Källa: Uppgifter från byrån.

---

(1)

WS:

(2)

CIIP:

Källa: Uppgifter från byrån.

---

BYRÅNS SVAR

| 11. | Enisa satte i gång inventeringen i slutet av april 2013, både vid kontoret i Heraklion och kontoret i Aten. Det här är den första inventeringen som Enisa gör, och den sker med hjälp av det särskilda elektroniska verktyget ABAC Assets med dess olika funktioner (märkning, skanning, uppladdning av skannade objekt, framtagning av rapporter m.m.). Räkenskapsföraren kommer att behandla resultaten av inventeringen, och de slutliga posterna i bokföringen för skillnaderna mellan räkenskaperna och den fysiska inventeringen kommer att vara införda till den 31 juli 2013.
  Byrån kommer att genomföra och dokumentera inventeringen på årsbasis för att se till att tillgångarnas värde tas upp korrekt i årsredovisningen. |
| --- | --- |

11.

Enisa satte i gång inventeringen i slutet av april 2013, både vid kontoret i Heraklion och kontoret i Aten. Det här är den första inventeringen som Enisa gör, och den sker med hjälp av det särskilda elektroniska verktyget ABAC Assets med dess olika funktioner (märkning, skanning, uppladdning av skannade objekt, framtagning av rapporter m.m.). Räkenskapsföraren kommer att behandla resultaten av inventeringen, och de slutliga posterna i bokföringen för skillnaderna mellan räkenskaperna och den fysiska inventeringen kommer att vara införda till den 31 juli 2013.

Byrån kommer att genomföra och dokumentera inventeringen på årsbasis för att se till att tillgångarnas värde tas upp korrekt i årsredovisningen.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/180 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/180

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europols pensionsfond för budgetåret 2012 med fondens svar

2013/C 365/25

INLEDNING

| 1. | Europols pensionsfond (nedan kallad fonden) ligger i Haag och inrättades genom artikel 37 i bilaga 6 till de tidigare tjänsteföreskrifterna för anställda vid Europeiska polisbyrån i Haag (Europol). Regler för genomförandet av fonden fastställdes genom rådets akt av den 12 mars 1999 (1) och ändrades genom rådets beslut 2011/400/EU (2). Fondens mål är att finansiera och betala pension till personal som arbetade vid Europol innan den blev en EU-byrå den 1 januari 2010. |
| --- | --- |

1.

Europols pensionsfond (nedan kallad fonden) ligger i Haag och inrättades genom artikel 37 i bilaga 6 till de tidigare tjänsteföreskrifterna för anställda vid Europeiska polisbyrån i Haag (Europol). Regler för genomförandet av fonden fastställdes genom rådets akt av den 12 mars 1999 (1) och ändrades genom rådets beslut 2011/400/EU (2). Fondens mål är att finansiera och betala pension till personal som arbetade vid Europol innan den blev en EU-byrå den 1 januari 2010.

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av fondens internkontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av fondens internkontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | fondens årsredovisning (3) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

fondens årsredovisning (3) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (4) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för fonden som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för fondens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, tillämpa de redovisningsregler för fonden som antagits av rådet (5) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Fondens styrelse och direktören för Europeiska polisbyrån godkänner fondens årsredovisning efter det att fondens räkenskapsförare har upprättat den på grundval av all tillgänglig information. De upprättar även en not till årsredovisningen där de bland annat förklarar att de har uppnått rimlig säkerhet om att den ger rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av fondens finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (4) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för fonden som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för fondens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, tillämpa de redovisningsregler för fonden som antagits av rådet (5) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Fondens styrelse och direktören för Europeiska polisbyrån godkänner fondens årsredovisning efter det att fondens räkenskapsförare har upprättat den på grundval av all tillgänglig information. De upprättar även en not till årsredovisningen där de bland annat förklarar att de har uppnått rimlig säkerhet om att den ger rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av fondens finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (6) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida fondens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (6) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida fondens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att fondens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av fondens finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i fondens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av rådet. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att fondens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av fondens finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i fondens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av rådet.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Upplysningar av särskild betydelse

| 10. | Revisionsrätten hänvisar till noterna 2.6 och 2.7 till fondens årsrapport 2012. Fondens styrelse har upprättat räkenskaperna enligt fortlevnadsprincipen. Fonden planerar emellertid att under 2013 reglera merparten av de ännu inte utbetalade pensionsrättigheterna genom en överföring till ett annat pensionssystem, och den 31 december 2014 kommer det inte att finnas några aktiva deltagare. Fondens styrelse och Europols styrelse överväger tillsammans med rådet för närvarande olika alternativ för fondens framtid, varav ett är avveckling kort efter den 31 december 2014. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten hänvisar till noterna 2.6 och 2.7 till fondens årsrapport 2012. Fondens styrelse har upprättat räkenskaperna enligt fortlevnadsprincipen. Fonden planerar emellertid att under 2013 reglera merparten av de ännu inte utbetalade pensionsrättigheterna genom en överföring till ett annat pensionssystem, och den 31 december 2014 kommer det inte att finnas några aktiva deltagare. Fondens styrelse och Europols styrelse överväger tillsammans med rådet för närvarande olika alternativ för fondens framtid, varav ett är avveckling kort efter den 31 december 2014.

| 11. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

11.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 12. | I tjänsteföreskrifterna för fonden fastställs kapitaliseringen av de pensionsavgifter som betalas av tjänstemännen till 3,5 % per år. Eftersom avgifterna betalas varje månad och kan variera från en månad till en annan är det inte korrekt att använda en årlig procentsats, utan en månatlig procentsats bör tillämpas. Effekten på årsredovisningen är dock inte väsentlig. |
| --- | --- |

12.

I tjänsteföreskrifterna för fonden fastställs kapitaliseringen av de pensionsavgifter som betalas av tjänstemännen till 3,5 % per år. Eftersom avgifterna betalas varje månad och kan variera från en månad till en annan är det inte korrekt att använda en årlig procentsats, utan en månatlig procentsats bör tillämpas. Effekten på årsredovisningen är dock inte väsentlig.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 13. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilagan. |
| --- | --- |

13.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilagan.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 7 oktober 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  Dokument 5397/99 i det offentliga registret över rådets handlingar: http://register.consilium.europa.eu/.

1

(2)  EUT L 179, 7.7.2011, s. 5.

2

(3)  Årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, inkomst- och utgiftsredovisningen, kassaflödesanalysen och förklarande noter.

3

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

4

(5)  I enlighet med rådets akt av den 12 mars 1999 om antagande av regler för Europols pensionsfond och rådets beslut av den 28 juni 2011 om ändringar av den utarbetas räkenskaperna utifrån Nederländernas redovisningsregler om pensionsfonder, det vill säga direktiv 610 av de nederländska reglerna för finansiell rapportering och på de internationella redovisningsstandarderna International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

5

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(6)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

6

---

BILAGA

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Revisionsrätten noterade brister i det förfarande som Europol erbjöd sin personal för att lämna fonden. När byrån fullt ut blev en EU-byrå 2010 bad den sin personal som inte längre bidrog till fonden (1) att lämna den, antingen genom att ta emot ett avgångsvederlag eller genom att föra över de ackumulerade pensionsrättigheterna till andra pensionssystem (t.ex. kommissionens byrå för löneadministration och individuella ersättningar, nationella pensionssystem eller privata företag). Personalen fick dock ingen tidsfrist för att bestämma sig. | Har genomförts |
| 2011 | Vid årets utgång hade fonden finansiella nettotillgångar på 16 miljoner euro, varav 15,98 miljoner euro fanns hos en bank. | Har genomförts |
| 2011 | Styrelsen har ännu inte utarbetat några förfaranden för den årliga kontrollen av pensionärers rättigheter, inbegripet bevis för att de fortfarande lever. Av de sex personer som fick pension 2011 och som ombads lämna bevis för var de bodde svarade endast en. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Revisionsrätten noterade brister i det förfarande som Europol erbjöd sin personal för att lämna fonden. När byrån fullt ut blev en EU-byrå 2010 bad den sin personal som inte längre bidrog till fonden (1) att lämna den, antingen genom att ta emot ett avgångsvederlag eller genom att föra över de ackumulerade pensionsrättigheterna till andra pensionssystem (t.ex. kommissionens byrå för löneadministration och individuella ersättningar, nationella pensionssystem eller privata företag). Personalen fick dock ingen tidsfrist för att bestämma sig.

Har genomförts

2011

Vid årets utgång hade fonden finansiella nettotillgångar på 16 miljoner euro, varav 15,98 miljoner euro fanns hos en bank.

Har genomförts

2011

Styrelsen har ännu inte utarbetat några förfaranden för den årliga kontrollen av pensionärers rättigheter, inbegripet bevis för att de fortfarande lever. Av de sex personer som fick pension 2011 och som ombads lämna bevis för var de bodde svarade endast en.

Har genomförts

---

(1)  Omfattas nu av EU:s tjänsteföreskrifter.

---

EUROPOLS PENSIONSFONDS SVAR

| 12. | Europol bekräftar revisionsrättens kommentar. Den lilla inverkan det får är 1 euro skillnad per 10 000 euro fastställd pensionsrättighet (på Europols pensionsfonds sida, inte mottagarens sida). Den 31 december 2014 förväntas den sista aktiva deltagaren att lämna EPF. Mot denna bakgrund kommer inga justeringar att genomföras, vilket bekräftats av EPF:s styrelse. |
| --- | --- |

12.

Europol bekräftar revisionsrättens kommentar. Den lilla inverkan det får är 1 euro skillnad per 10 000 euro fastställd pensionsrättighet (på Europols pensionsfonds sida, inte mottagarens sida). Den 31 december 2014 förväntas den sista aktiva deltagaren att lämna EPF. Mot denna bakgrund kommer inga justeringar att genomföras, vilket bekräftats av EPF:s styrelse.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/184 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/184

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska järnvägsbyrån för budgetåret 2012 med byråns svar

2013/C 365/26

INLEDNING

| 1. | Europeiska järnvägsbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Lille-Valenciennes och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 881/2004 (1). Byråns mål är att öka driftskompatibiliteten mellan olika järnvägssystem och att lägga fast en gemensam inriktning för säkerhet för att bidra till upprättandet av en mer konkurrenskraftig europeisk järnvägssektor med en hög säkerhetsnivå (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska järnvägsbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Lille-Valenciennes och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 881/2004 (1). Byråns mål är att öka driftskompatibiliteten mellan olika järnvägssystem och att lägga fast en gemensam inriktning för säkerhet för att bidra till upprättandet av en mer konkurrenskraftig europeisk järnvägssektor med en hög säkerhetsnivå (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han bland annat förklarar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han bland annat förklarar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 11. | Byrån har avskaffat internrevisionsfunktionen och ersatt den med en internkontrollsamordnare. Internrevisorn har lämnat byrån och det är osäkert hur den internrevisionsfunktion som föreskrivs i byråns budgetförordning kommer att utföras med den nya strukturen. |
| --- | --- |

11.

Byrån har avskaffat internrevisionsfunktionen och ersatt den med en internkontrollsamordnare. Internrevisorn har lämnat byrån och det är osäkert hur den internrevisionsfunktion som föreskrivs i byråns budgetförordning kommer att utföras med den nya strukturen.

| 12. | Byrån bör förbättra sina befintliga kontroller för att se till att familjetillägg beräknas och betalas korrekt på grundval av fullständiga och aktuella uppgifter. |
| --- | --- |

12.

Byrån bör förbättra sina befintliga kontroller för att se till att familjetillägg beräknas och betalas korrekt på grundval av fullständiga och aktuella uppgifter.

| 13. | Byrån efterlever inte sin norm för internkontroll om kontinuitet; det saknas godkända kontinuitets- och katastrofplaner för it. |
| --- | --- |

13.

Byrån efterlever inte sin norm för internkontroll om kontinuitet; det saknas godkända kontinuitets- och katastrofplaner för it.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 9 juli 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande.

---

(1)  EUT L 220, 21.6.2004, s. 3.

1

(2)  I bilaga II ges en sammanfattning av byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

7

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Andelen budgetanslag som användes till betalningar ökade för alla avdelningar men var fortfarande låg för avdelning III (driftsutgifter) där den låg på 47 % (39 % 2010). Detta strider mot principen om budgetens ettårighet. | Pågår |
| 2011 | Järnvägsbyråns inrättandeförordning anger maximigränser för anställningsperioden för tillfälligt anställda som byrån rekryterar bland anställda i järnvägssektorn. Enligt dessa bestämmelser kommer byrån att behöva ersätta hälften av sin operativa personal under perioden 2013–2015, vilket kan leda till allvarliga avbrott i byråns operativa verksamhet (1). | Pågår |
| 2011 | Byråns rekryteringsförfaranden behöver förbättras om full insyn och lika behandling av kandidater ska kunna garanteras. Till exempel innehöll inte meddelandena om lediga tjänster någon information om minimikravet för antal år postgymnasial utbildning eller universitetsutbildning trots att detta sedan användes som urvalskriterium. Godkännandekraven för intervjuer och reservlistor, poängsättning för urvalskriterier, frågorna till de muntliga och skriftliga proven samt viktningen mellan de skriftliga och muntliga proven fastställdes inte innan byrån gick igenom ansökningarna. | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Andelen budgetanslag som användes till betalningar ökade för alla avdelningar men var fortfarande låg för avdelning III (driftsutgifter) där den låg på 47 % (39 % 2010). Detta strider mot principen om budgetens ettårighet.

Pågår

2011

Järnvägsbyråns inrättandeförordning anger maximigränser för anställningsperioden för tillfälligt anställda som byrån rekryterar bland anställda i järnvägssektorn. Enligt dessa bestämmelser kommer byrån att behöva ersätta hälften av sin operativa personal under perioden 2013–2015, vilket kan leda till allvarliga avbrott i byråns operativa verksamhet (1).

Pågår

2011

Byråns rekryteringsförfaranden behöver förbättras om full insyn och lika behandling av kandidater ska kunna garanteras. Till exempel innehöll inte meddelandena om lediga tjänster någon information om minimikravet för antal år postgymnasial utbildning eller universitetsutbildning trots att detta sedan användes som urvalskriterium. Godkännandekraven för intervjuer och reservlistor, poängsättning för urvalskriterier, frågorna till de muntliga och skriftliga proven samt viktningen mellan de skriftliga och muntliga proven fastställdes inte innan byrån gick igenom ansökningarna.

Pågår

---

(1)  Artikel 24 i förordning (EG) nr 881/2004.

---

BILAGA II

Europeiska järnvägsbyrån (Lille/Valenciennes)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 91.1 i EUF-fördraget) | För att genomföra artikel 90 och med beaktande av transportfrågornas särskilda karaktär ska Europaparlamentet och rådet i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén fastställa:






  a) | gemensamma regler för internationella transporter till eller från en medlemsstats territorium eller genom en eller flera medlemsstaters territorier, |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 91.1 i EUF-fördraget)

För att genomföra artikel 90 och med beaktande av transportfrågornas särskilda karaktär ska Europaparlamentet och rådet i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén fastställa:

a)

gemensamma regler för internationella transporter till eller från en medlemsstats territorium eller genom en eller flera medlemsstaters territorier,

| b) | de villkor under vilka utomlands hemmahörande transportföretag får utföra transporter i en medlemsstat, |
| --- | --- |

b)

de villkor under vilka utomlands hemmahörande transportföretag får utföra transporter i en medlemsstat,

| c) | åtgärder för att förbättra transportsäkerheten, |
| --- | --- |

c)

åtgärder för att förbättra transportsäkerheten,

| d) | alla andra lämpliga bestämmelser. |
| --- | --- |

d)

alla andra lämpliga bestämmelser.

Byråns behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 881/2004)

Mål

Byrån ska bistå med sakkunskap i tekniska frågor till genomförandet av en unionslagstiftning som syftar till att

| — | förbättra järnvägssystemens konkurrenskraft, |
| --- | --- |

—

förbättra järnvägssystemens konkurrenskraft,

| — | lägga fast en gemensam inriktning för arbetet med säkerheten inom det europeiska järnvägssystemet, |
| --- | --- |

—

lägga fast en gemensam inriktning för arbetet med säkerheten inom det europeiska järnvägssystemet,

för att bidra till upprättandet av ett europeiskt järnvägsområde utan gränser och garantera en hög säkerhetsnivå.

Uppgift

| 1. | Lämna rekommendationer till kommissionen om






  — | gemensamma metoder och gemensamma mål inom säkerhetsområdet i enlighet med direktivet om säkerhet på gemenskapens järnvägar (2004/49/EG), |
| --- | --- | --- |

1.

Lämna rekommendationer till kommissionen om

—

gemensamma metoder och gemensamma mål inom säkerhetsområdet i enlighet med direktivet om säkerhet på gemenskapens järnvägar (2004/49/EG),

| — | säkerhetsintyg och åtgärder på säkerhetsområdet, |
| --- | --- |

—

säkerhetsintyg och åtgärder på säkerhetsområdet,

| — | utarbetandet av tekniska specifikationer för driftskompatibilitet, |
| --- | --- |

—

utarbetandet av tekniska specifikationer för driftskompatibilitet,

| — | yrkeskunskaper, |
| --- | --- |

—

yrkeskunskaper,

| — | registrering av rullande materiel. |
| --- | --- |

—

registrering av rullande materiel.

| 2. | Avge yttranden om






  — | nationella säkerhetsbestämmelser, |
| --- | --- | --- |

2.

Avge yttranden om

—

nationella säkerhetsbestämmelser,

| — | kontroll av anmälda organs arbete, |
| --- | --- |

—

kontroll av anmälda organs arbete,

| — | driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska nätet. |
| --- | --- |

—

driftskompatibiliteten hos det transeuropeiska nätet.

| 3. | Samordning av nationella organ
  Samordning av nationella säkerhetsmyndigheter och nationella utredningsorgan (såsom beskrivs i artiklarna 17 och 21 i direktiv 2004/49/EG). |
| --- | --- |

3.

Samordning av nationella organ

Samordning av nationella säkerhetsmyndigheter och nationella utredningsorgan (såsom beskrivs i artiklarna 17 och 21 i direktiv 2004/49/EG).

| 4. | Publikationer och databaser






  — | Rapport om säkerhetsnivån (vartannat år). |
| --- | --- | --- |

4.

Publikationer och databaser

—

Rapport om säkerhetsnivån (vartannat år).

| — | Lägesrapport om utvecklingen beträffande driftskompabilitet (vartannat år). |
| --- | --- |

—

Lägesrapport om utvecklingen beträffande driftskompabilitet (vartannat år).

| — | Offentlig databas om säkerhetsdokument. |
| --- | --- |

—

Offentlig databas om säkerhetsdokument.

| — | Offentligt register över handlingar om driftskompabilitet. |
| --- | --- |

—

Offentligt register över handlingar om driftskompabilitet.

Organisation

Styrelse

Består av en företrädare för varje medlemsstat, fyra företrädare för kommissionen och sex företrädare utan rösträtt för de berörda yrkessektorerna.

Direktör

Utses av styrelsen på förslag från kommissionen.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande under 2012 (2011)

Budget

25,8 (26) miljoner euro

Personalstyrka den 31 december 2012

Tjänster enligt tjänsteförteckningen: 144 (144)

Tillsatta tjänster den 31 december 2012: 139 (140)

Övrig personal: 14 (14)

Personalstyrka totalt: 153 (154), varav anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten: 119 (107) |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten: 119 (107)

| — | med administrativa uppgifter: 34 (47) |
| --- | --- |

—

med administrativa uppgifter: 34 (47)

Produkter och tjänster 2012 (2011)

Rekommendationer om utfärdande av säkerhetsintyg, bland annat övergången till ett gemensamt säkerhetsintyg för hela unionen.

Uppföljning av certifieringen av enheter som ansvarar för underhåll.

Rekommendationer om säkerhetsbestämmelser, bland annat utvärdering av hur nationella säkerhetsbestämmelser görs tillgängliga och undersökning av hur medlemsstaterna har införlivat direktivet om järnvägssäkerhet.

Rekommendationer om säkerhetsrapportering, bland annat gemensamma säkerhetsindikatorer, samordning av säkerhetsmyndigheter och utredningsorgan och rapportering om säkerhet i medlemsstaterna.

Rekommendationer om säkerhetsprövning, bland annat gemensamma säkerhetsmetoder.

Rekommendationer om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet och översynen av dem och utvärdering av den utökade omfattningen och felkorrigering.

Rapporter om gemensamma kriterier för yrkeskunskaper och för bedömning av järnvägspersonal som arbetar med drift och underhåll.

Fastställande och sammanställning av referensdokument med nationella regler för godkännande av fordon och klassificering av deras likvärdighet för att underlätta ömsesidigt erkännande.

Tekniska yttranden över nationella regler och övervakning av anmälda organs arbete.

Rapporter om järnvägars säkerhet och driftskompatibilitet.

Inrättande och underhåll av en rad register över säkerhet och driftskompatibilitet.

Systemmyndighet och hanterare av ändringar för ERTMS (europeiskt trafikstyrningssystem för tåg), utfärdande av tredje utgåvan av specifikationen för driftlednings- och signaleringsdelen ETCS och stöd till kommissionen vid utvärderingen av ERTMS-projekt.

Alla rekommendationer åtföljs av en konsekvensbedömning.

Källa: Uppgifter från byrån.

---

BYRÅNS SVAR

| 11. | Byrån planerar att före hösten 2013 rekrytera en internkontrollsamordnare. Det blir en separat funktion vilket garanterar oberoendet för den person som utövar rollen. Internrevisionsfunktionens oberoende inom byrån garanteras dessutom fullt ut. I enlighet med artikel 71.2 i byråns budgetförordning ska kommissionens internrevisor ha samma befogenheter gentemot byrån som gentemot kommissionens avdelningar. Kommissionens tjänst för internrevision står för byråns internrevision både i dag och i framtiden. Den utför regelbundet revisioner inom byrån. |
| --- | --- |

11.

Byrån planerar att före hösten 2013 rekrytera en internkontrollsamordnare. Det blir en separat funktion vilket garanterar oberoendet för den person som utövar rollen. Internrevisionsfunktionens oberoende inom byrån garanteras dessutom fullt ut. I enlighet med artikel 71.2 i byråns budgetförordning ska kommissionens internrevisor ha samma befogenheter gentemot byrån som gentemot kommissionens avdelningar. Kommissionens tjänst för internrevision står för byråns internrevision både i dag och i framtiden. Den utför regelbundet revisioner inom byrån.

| 12. | Revisionsrättens iakttagelse bygger på ett specifikt och mycket komplicerat enskilt fall där byrån ska fråga kommissionens enheter hur ärendet ska hanteras. Byrån ska dessutom granska och där så behövs även stärka de befintliga kontrollerna för att garantera att familjetillägg beräknas korrekt och betalas ut på grundval av fullständiga och aktuella uppgifter. |
| --- | --- |

12.

Revisionsrättens iakttagelse bygger på ett specifikt och mycket komplicerat enskilt fall där byrån ska fråga kommissionens enheter hur ärendet ska hanteras. Byrån ska dessutom granska och där så behövs även stärka de befintliga kontrollerna för att garantera att familjetillägg beräknas korrekt och betalas ut på grundval av fullständiga och aktuella uppgifter.

| 13. | Byrån har, som prioritet, beslutat att införa lämpliga åtgärder för att säkra kontinuiteten i verksamhetens övergripande IT-tjänster och IT-system. Byrån planerar därför att genomföra relevanta insatser under 2013 och att senast vid utgången av 2013 ha antagit en kontinuitetsplan och ett förfarande för återhämtning efter katastrofer. |
| --- | --- |

13.

Byrån har, som prioritet, beslutat att införa lämpliga åtgärder för att säkra kontinuiteten i verksamhetens övergripande IT-tjänster och IT-system. Byrån planerar därför att genomföra relevanta insatser under 2013 och att senast vid utgången av 2013 ha antagit en kontinuitetsplan och ett förfarande för återhämtning efter katastrofer.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/190 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/190

---

RAPPORT

om årsredovisningen för genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet för budgetåret 2012 med genomförandeorganets svar

2013/C 365/27

INLEDNING

| 1. | Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens beslut 2008/37/EG (1). Genomförandeorganet inrättades för en period som började den 1 januari 2008 och slutar den 31 december 2017 för att förvalta det särskilda programmet Idéer inom sjunde ramprogrammet för forskning (2). |
| --- | --- |

1.

Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens beslut 2008/37/EG (1). Genomförandeorganet inrättades för en period som började den 1 januari 2008 och slutar den 31 december 2017 för att förvalta det särskilda programmet Idéer inom sjunde ramprogrammet för forskning (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | genomförandeorganets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

genomförandeorganets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för genomförandeorganet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för genomförandeorganets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Styrkommittén godkänner genomförandeorganets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för genomförandeorganet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för genomförandeorganets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Styrkommittén godkänner genomförandeorganets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida genomförandeorganets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida genomförandeorganets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av centrumets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av centrumets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 11. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

11.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 17 september 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 9, 12.1.2008, s. 15.

1

(2)  I bilaga II ges en sammanfattning av genomförandeorganets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

7

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Genomförandeorganet utövade inte tillräcklig kontroll under utvecklingen av en intern it-tillgång kallad e-Stream, vars syfte var att automatisera arbetsflödet vid forskningsavdelningens godkännandeprocesser. Affärsnyttan med detta projekt hade inte fastställts, riskerna hade inte kartlagts och hanterats ordentligt och ledningen övervakade inte projektets framsteg. Dessa brister bidrog till att it-projektet misslyckades, vilket ledde till kreditförluster på 258 967 euro. | Har genomförts |
| 2011 | Genomförandeorganets tillfälliga verkställande direktör utsågs den 1 januari 2011 genom ett kommissionsbeslut. När revisionsrättens granskning genomfördes i februari 2012 hade denna tillfälliga tjänstetillsättning varat en månad längre än det år som fastställs som maximum i tjänsteföreskrifterna. Eftersom direktörens ursprungliga funktion som avdelningschef tillfälligt hade tagits över av en enhetschef gäller samma bristande efterlevnad av tjänsteföreskrifterna också här. En annan enhetschef tjänstgjorde som avdelningschef mellan juni 2009 och februari 2011 och längden på den tillfälliga tjänstetillsättningen var oriktig också i detta fall. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Genomförandeorganet utövade inte tillräcklig kontroll under utvecklingen av en intern it-tillgång kallad e-Stream, vars syfte var att automatisera arbetsflödet vid forskningsavdelningens godkännandeprocesser. Affärsnyttan med detta projekt hade inte fastställts, riskerna hade inte kartlagts och hanterats ordentligt och ledningen övervakade inte projektets framsteg. Dessa brister bidrog till att it-projektet misslyckades, vilket ledde till kreditförluster på 258 967 euro.

Har genomförts

2011

Genomförandeorganets tillfälliga verkställande direktör utsågs den 1 januari 2011 genom ett kommissionsbeslut. När revisionsrättens granskning genomfördes i februari 2012 hade denna tillfälliga tjänstetillsättning varat en månad längre än det år som fastställs som maximum i tjänsteföreskrifterna. Eftersom direktörens ursprungliga funktion som avdelningschef tillfälligt hade tagits över av en enhetschef gäller samma bristande efterlevnad av tjänsteföreskrifterna också här. En annan enhetschef tjänstgjorde som avdelningschef mellan juni 2009 och februari 2011 och längden på den tillfälliga tjänstetillsättningen var oriktig också i detta fall.

Har genomförts

---

BILAGA II

Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet (Bryssel)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget

  (Artikel 182 i EUF-fördraget) | 1. | Ett flerårigt ramprogram som anger alla unionens verksamheter ska antas av Europaparlamentet och rådet efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén. Ramprogrammet ska






  — | fastställa de vetenskapliga och teknologiska mål som ska uppnås genom den verksamhet som anges i artikel 180 samt de prioriteringar som ska gälla i detta sammanhang, |
| --- | --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 182 i EUF-fördraget)

1.

Ett flerårigt ramprogram som anger alla unionens verksamheter ska antas av Europaparlamentet och rådet efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén. Ramprogrammet ska

—

fastställa de vetenskapliga och teknologiska mål som ska uppnås genom den verksamhet som anges i artikel 180 samt de prioriteringar som ska gälla i detta sammanhang,

| — | ange huvudlinjerna för denna verksamhet, |
| --- | --- |

—

ange huvudlinjerna för denna verksamhet,

| — | fastställa det högsta totalbeloppet och de närmare villkoren för unionens finansiella deltagande i ramprogrammet samt de planerade verksamheternas andelar. |
| --- | --- |

—

fastställa det högsta totalbeloppet och de närmare villkoren för unionens finansiella deltagande i ramprogrammet samt de planerade verksamheternas andelar.

| 2. | Ramprogrammet ska anpassas eller utökas efterhand som förhållandena ändras. |
| --- | --- |

2.

Ramprogrammet ska anpassas eller utökas efterhand som förhållandena ändras.

| 3. | Ramprogrammet ska genomföras genom särskilda program som utvecklas inom varje verksamhet. I varje särskilt program ska fastställas de närmare villkoren för genomförandet, programmets längd och de medel som bedöms nödvändiga. Summan av de belopp som bedöms nödvändiga och som fastställs i de särskilda programmen får inte överstiga det högsta totalbelopp som har fastställts för ramprogrammet och för varje verksamhet. |
| --- | --- |

3.

Ramprogrammet ska genomföras genom särskilda program som utvecklas inom varje verksamhet. I varje särskilt program ska fastställas de närmare villkoren för genomförandet, programmets längd och de medel som bedöms nödvändiga. Summan av de belopp som bedöms nödvändiga och som fastställs i de särskilda programmen får inte överstiga det högsta totalbelopp som har fastställts för ramprogrammet och för varje verksamhet.

| 4. | Rådet ska anta de särskilda programmen i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande och efter att ha hört Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén. |
| --- | --- |

4.

Rådet ska anta de särskilda programmen i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande och efter att ha hört Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén.

Genomförandeorganets behörighet

(Kommissionens beslut 2008/37/EG)

Mål

Genomförandeorganet inrättades i december 2007 genom kommissionens beslut 2008/37/EG för förvaltningen av det särskilda gemenskapsprogrammet Idéer på området spetsforskning enligt rådets förordning (EG) nr 58/2003. Programmet Idéer genomförs av Europeiska forskningsrådet (EFR), som består av ett oberoende vetenskapligt råd som fastställer ERF:s vetenskapliga strategi och övervakar hur strategin genomförs av genomförandeorganet som sköter den operativa förvaltningen. Genomförandeorganet blev självständigt från generaldirektoratet för forskning och innovation den 15 juli 2009.

Uppgift

Genomförandeorganets uppgifter beskrivs i den delegerade rättsakten (se kommissionens beslut C(2008) 5694), särskilt artiklarna 5–7. Genomförandeorganet har bland annat anförtrotts följande uppgifter:

| — | Alla aspekter rörande det administrativa genomförandet och genomförandet av programmet och särskilt utvärderingsförfaranden, expertutvärderingar och urvalsprocesser enligt de principer som fastställts av vetenskapliga rådet. |
| --- | --- |

—

Alla aspekter rörande det administrativa genomförandet och genomförandet av programmet och särskilt utvärderingsförfaranden, expertutvärderingar och urvalsprocesser enligt de principer som fastställts av vetenskapliga rådet.

| — | Den finansiella och vetenskapliga förvaltningen av anslagen. |
| --- | --- |

—

Den finansiella och vetenskapliga förvaltningen av anslagen.

Organisation

(Kommissionens beslut C(2008) 5132 och C(2011) 4877)

(Kommissionens beslut 2007/134/EG och 2011/12/EU)

(Rådets beslut 2006/972/EG)

(Rådets förordning (EG) nr 58/2003)

Styrelse

Styrkommittén är det organ som övervakar genomförandeorganets insatser och utses av kommissionen (se kommissionens beslut C(2008) 5132). Den antar genomförandeorganets årliga arbetsprogram (efter kommissionens godkännande), den administrativa budgeten och de årliga rapporterna. Den består av fem ledamöter och en observatör.

Europeiska forskningsrådets vetenskapliga råd

ERF:s vetenskapliga råd har genom kommissionens beslut 2007/134/EG anförtrotts uppgiften att fastställa en vetenskaplig strategi för det särskilda programmet Idéer, besluta om vilken typ av forskning som ska finansieras i enlighet med artikel 5.3 i rådets beslut 2006/972/EG och stå som garant för verksamheten ur ett vetenskapligt perspektiv. Dess uppgifter ska särskilt omfatta fastställande av det årliga arbetsprogrammet för det särskilda programmet Idéer och förfaranden för expertutvärdering samt övervakning och kvalitetskontroll av genomförandet av det särskilda programmet Idéer, utan att det påverkar kommissionens ansvar. Det består av 22 ledamöter som utses av kommissionen.

Genomförandeorganets direktör

Utses av Europeiska kommissionen för fyra år.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till genomförandeorganets förfogande under 2012 (2011)

Budget

37,8 (35,6) miljoner euro

Personalstyrka den 31 december 2012

I driftsbudgeten för 2012 ingår en tjänsteförteckning med 100 (100) tillfälligt anställda och en budget för 289 (260) kontraktsanställda och utstationerade nationella experter, vilket ger en total personalstyrka på 389 (360) personer. Av dessa var 380 (350) tjänster tillsatta vid utgången av 2012:

| — | 96 (97) tillfälligt anställda, varav 11 (13) utstationerade och 85 (84) externa, |
| --- | --- |

—

96 (97) tillfälligt anställda, varav 11 (13) utstationerade och 85 (84) externa,

| — | 275 (245) kontraktsanställda, |
| --- | --- |

—

275 (245) kontraktsanställda,

| — | 9 (8) nationella experter. |
| --- | --- |

—

9 (8) nationella experter.

Varav anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten (avdelningarna för vetenskap respektive bidrag): 71 % (68 %) |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten (avdelningarna för vetenskap respektive bidrag): 71 % (68 %)

| — | administrativa uppgifter (övriga avdelningar): 29 % (32 %) |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter (övriga avdelningar): 29 % (32 %)

Produkter och tjänster 2012 (2011)

| 1. | Övervakning av de bidragsöverenskommelser som har tilldelats inom arbetsprogrammet för Idéer, ansökningsomgångar för startbidrag, bidrag till avancerad forskning, synergibidrag och bidrag till proof-of-concept (stöd för forskningskonceptet). Arbetsprogrammet för Idéer genomförs genom att det varje år offentliggörs ansökningsomgångar som följs av en utvärdering (gjord av externa experter), förhandlingar och ingående av bidragsöverenskommelser och slutligen övervakning av genomförandet av projekten. Varje ansökningsomgång leder till en rad bidragsöverenskommelser med en beräknad projektcykel på omkring fem år. |
| --- | --- |

1.

Övervakning av de bidragsöverenskommelser som har tilldelats inom arbetsprogrammet för Idéer, ansökningsomgångar för startbidrag, bidrag till avancerad forskning, synergibidrag och bidrag till proof-of-concept (stöd för forskningskonceptet). Arbetsprogrammet för Idéer genomförs genom att det varje år offentliggörs ansökningsomgångar som följs av en utvärdering (gjord av externa experter), förhandlingar och ingående av bidragsöverenskommelser och slutligen övervakning av genomförandet av projekten. Varje ansökningsomgång leder till en rad bidragsöverenskommelser med en beräknad projektcykel på omkring fem år.

| 2. | Genomförandet av 2012 års ansökningsomgång för arbetsprogrammet för Idéer. (Startbidrag, bidrag till avancerad forskning, synergibidrag och bidrag till proof-of-concept): 7 899 ansökningsförslag lämnades in 2012, varav 4 741 gällde startbidrag, 2 304 bidrag till avancerad forskning, 710 synergibidrag och 144 till bidrag till proof-of-concept. Av dessa var totalt 7 740 stödberättigande och utvärderades därför av expertutvärderingspanelen. Totalt valdes 960 förslag ut till bidragsprocessen (883 togs upp på huvudlistorna och 77 på reservlistorna). |
| --- | --- |

2.

Genomförandet av 2012 års ansökningsomgång för arbetsprogrammet för Idéer. (Startbidrag, bidrag till avancerad forskning, synergibidrag och bidrag till proof-of-concept): 7 899 ansökningsförslag lämnades in 2012, varav 4 741 gällde startbidrag, 2 304 bidrag till avancerad forskning, 710 synergibidrag och 144 till bidrag till proof-of-concept. Av dessa var totalt 7 740 stödberättigande och utvärderades därför av expertutvärderingspanelen. Totalt valdes 960 förslag ut till bidragsprocessen (883 togs upp på huvudlistorna och 77 på reservlistorna).

| 3. | Framtagning och spridning av information om det särskilda programmet Idéer och genomförandeorganets verksamheter under 2012. |
| --- | --- |

3.

Framtagning och spridning av information om det särskilda programmet Idéer och genomförandeorganets verksamheter under 2012.

| 4. | Vetenskapliga rådet höll regelbundet sammanträden 2012 runt om i Europa, vanligen på inbjudan av nationella myndigheter. Sammanträden i olika länder som antingen är medlemmar i EU eller associerade länder är ett sätt att göra vetenskapliga rådet mer synligt. Sammanträdena ses även som viktiga händelser av nationella myndigheter och den lokala forskarvärlden. Vetenskapliga rådet höll fem plenarsammanträden mellan den 1 januari och den 31 december 2012: i februari, juni och december i Bryssel (Belgien), i april i Sofia (Bulgarien) och i oktober i Limassol (Cypern). På rekommendation av panelen om översyn av ERF:s strukturer och mekanismer inrättade vetenskapliga rådet två ständiga kommittéer: den första för att vägleda om intressekonflikter, forskares fel i yrkesutövningen och etiska frågor, den andra för att hantera urvalet av deltagare i utvärderingspaneler. Genomförandeorganet gav stöd till den operativa verksamheten vid de två kommittéerna som träffades en respektive två gånger under 2012. Vetenskapliga rådets ledamöter träffades även i arbetsgrupper om särskilda frågor. Genomförandeorganet anordnade under 2012 olika sammanträden med ERF:s arbetsgrupper om innovation och förbindelser med industrin, öppen åtkomst, internationalisering och balans mellan könen. Arbetsgrupperna utför analyser och bidrar till ERF:s vetenskapliga strategi genom förslag som antas av det vetenskapliga rådet vid plenarsammanträden inom de områden som omfattas av deras mandat: de granskar ERF:s förbindelser med industrisektorn/företagssektorn och den forskningsrådsfinansierade forskningens inverkan på innovation, utarbetar ERF:s ståndpunkt i fråga om öppen åtkomst, utforskar lämpliga mekanismer för att stimulera deltagande i ERF:s system av forskare från länder utanför Europa, särskilt Brasilien, Ryssland, Indien och Kina (Bric-länderna), och ser till att ERF ligger i framkant när det gäller bästa praxis för att få till stånd en balanserad könsfördelning mellan stipendiaterna. Tillsammans med arbetsgruppernas ledamöter utarbetade genomförandeorganet en rad arbetsdokument med analyser och viktiga slutsatser om de särskilda frågor som behandlas av arbetsgrupperna och de ständiga kommittéerna. |
| --- | --- |

4.

Vetenskapliga rådet höll regelbundet sammanträden 2012 runt om i Europa, vanligen på inbjudan av nationella myndigheter. Sammanträden i olika länder som antingen är medlemmar i EU eller associerade länder är ett sätt att göra vetenskapliga rådet mer synligt. Sammanträdena ses även som viktiga händelser av nationella myndigheter och den lokala forskarvärlden. Vetenskapliga rådet höll fem plenarsammanträden mellan den 1 januari och den 31 december 2012: i februari, juni och december i Bryssel (Belgien), i april i Sofia (Bulgarien) och i oktober i Limassol (Cypern). På rekommendation av panelen om översyn av ERF:s strukturer och mekanismer inrättade vetenskapliga rådet två ständiga kommittéer: den första för att vägleda om intressekonflikter, forskares fel i yrkesutövningen och etiska frågor, den andra för att hantera urvalet av deltagare i utvärderingspaneler. Genomförandeorganet gav stöd till den operativa verksamheten vid de två kommittéerna som träffades en respektive två gånger under 2012. Vetenskapliga rådets ledamöter träffades även i arbetsgrupper om särskilda frågor. Genomförandeorganet anordnade under 2012 olika sammanträden med ERF:s arbetsgrupper om innovation och förbindelser med industrin, öppen åtkomst, internationalisering och balans mellan könen. Arbetsgrupperna utför analyser och bidrar till ERF:s vetenskapliga strategi genom förslag som antas av det vetenskapliga rådet vid plenarsammanträden inom de områden som omfattas av deras mandat: de granskar ERF:s förbindelser med industrisektorn/företagssektorn och den forskningsrådsfinansierade forskningens inverkan på innovation, utarbetar ERF:s ståndpunkt i fråga om öppen åtkomst, utforskar lämpliga mekanismer för att stimulera deltagande i ERF:s system av forskare från länder utanför Europa, särskilt Brasilien, Ryssland, Indien och Kina (Bric-länderna), och ser till att ERF ligger i framkant när det gäller bästa praxis för att få till stånd en balanserad könsfördelning mellan stipendiaterna. Tillsammans med arbetsgruppernas ledamöter utarbetade genomförandeorganet en rad arbetsdokument med analyser och viktiga slutsatser om de särskilda frågor som behandlas av arbetsgrupperna och de ständiga kommittéerna.

Källa: Uppgifter från genomförandeorganet.

---

GENOMFÖRANDEORGANETS SVAR

| 1. | Arbetsmiljöbyrån har tagit del av revisionsrättens rapport. |
| --- | --- |

1.

Arbetsmiljöbyrån har tagit del av revisionsrättens rapport.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/197 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/197

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten för budgetåret 2012 med myndighetens svar

2013/C 365/28

INLEDNING

| 1. | Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (nedan kallad myndigheten) ligger i Paris och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (1). Myndighetens uppgift är att förbättra EU:s inre finansmarknads funktion genom att säkerställa en hög grad av effektiv och konsekvent reglering och tillsyn, främja de finansiella systemens integritet och stabilitet och stärka den internationella samordningen av tillsyn för att säkerställa det finansiella systemets stabilitet och effektivitet (2). Myndigheten började sitt arbete den 1 januari 2011. |
| --- | --- |

1.

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (nedan kallad myndigheten) ligger i Paris och inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 (1). Myndighetens uppgift är att förbättra EU:s inre finansmarknads funktion genom att säkerställa en hög grad av effektiv och konsekvent reglering och tillsyn, främja de finansiella systemens integritet och stabilitet och stärka den internationella samordningen av tillsyn för att säkerställa det finansiella systemets stabilitet och effektivitet (2). Myndigheten började sitt arbete den 1 januari 2011.

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | myndighetens årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

myndighetens årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för myndigheten som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för myndighetens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner myndighetens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han bland annat förklarar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för myndigheten som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för myndighetens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner myndighetens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han bland annat förklarar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida myndighetens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida myndighetens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att myndighetens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av myndighetens finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i myndighetens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM RÄKENSKAPERNAS TILLFÖRLITLIGHET

| 11. | Myndighetens redovisningssystem har ännu inte godkänts av räkenskapsföraren. |
| --- | --- |

11.

Myndighetens redovisningssystem har ännu inte godkänts av räkenskapsföraren.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 12. | Under sitt andra verksamhetsår tog myndigheten ett viktigt steg i och med att den antog och genomförde baskraven för alla normer för intern kontroll. Normerna är dock inte helt genomförda. |
| --- | --- |

12.

Under sitt andra verksamhetsår tog myndigheten ett viktigt steg i och med att den antog och genomförde baskraven för alla normer för intern kontroll. Normerna är dock inte helt genomförda.

| 13. | Upphandlingsförfarandena kan förbättras betydligt när det gäller dokumentering och tidsåtgång. |
| --- | --- |

13.

Upphandlingsförfarandena kan förbättras betydligt när det gäller dokumentering och tidsåtgång.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 14. | Myndighetens totala anslag för 2012 var 20,3 miljoner euro, varav 2,8 miljoner euro (14 %) förföll och 4,2 miljoner euro (21 %) av de anslag för vilka det hade gjorts åtaganden fördes över till 2013. |
| --- | --- |

14.

Myndighetens totala anslag för 2012 var 20,3 miljoner euro, varav 2,8 miljoner euro (14 %) förföll och 4,2 miljoner euro (21 %) av de anslag för vilka det hade gjorts åtaganden fördes över till 2013.

| 15. | Den stora andelen förfallna anslag beror till största delen på att budgeten hade fastställts mot bakgrund av att tjänsteförteckningen skulle vara helt genomförd i början av 2012, men några rekryteringar gjordes inte förrän under året. Försenade upphandlingar av it gjorde också att anslag förföll. |
| --- | --- |

15.

Den stora andelen förfallna anslag beror till största delen på att budgeten hade fastställts mot bakgrund av att tjänsteförteckningen skulle vara helt genomförd i början av 2012, men några rekryteringar gjordes inte förrän under året. Försenade upphandlingar av it gjorde också att anslag förföll.

| 16. | Andelen gjorda åtaganden som fördes över är hög för avdelning II (administrativa utgifter) med 39 % och för avdelning III (driftsutgifter) med 52 %. När det gäller avdelning II beror detta främst på att ett stort kontrakt på byggarbeten vid myndighetens lokaler tilldelades i december 2012 (0,6 miljoner euro) och på att beställd it-hårdvara (0,5 miljoner euro), telefonutrustning (0,1 miljoner euro) och möbler (0,3 miljoner euro) inte var slutlevererade vid årets slut. Den höga andelen av gjorda åtaganden som fördes över beror, när det gäller avdelning III, på att flera stora projekt för it-utveckling är fleråriga till sin natur och att de tillhörande upphandlingarna var försenade. |
| --- | --- |

16.

Andelen gjorda åtaganden som fördes över är hög för avdelning II (administrativa utgifter) med 39 % och för avdelning III (driftsutgifter) med 52 %. När det gäller avdelning II beror detta främst på att ett stort kontrakt på byggarbeten vid myndighetens lokaler tilldelades i december 2012 (0,6 miljoner euro) och på att beställd it-hårdvara (0,5 miljoner euro), telefonutrustning (0,1 miljoner euro) och möbler (0,3 miljoner euro) inte var slutlevererade vid årets slut. Den höga andelen av gjorda åtaganden som fördes över beror, när det gäller avdelning III, på att flera stora projekt för it-utveckling är fleråriga till sin natur och att de tillhörande upphandlingarna var försenade.

| 17. | Under 2012 gjorde myndigheten 22 budgetöverföringar på 3,2 miljoner euro (16 % av den totala budgeten för 2012), vilket tyder på brister i budgetplaneringen. |
| --- | --- |

17.

Under 2012 gjorde myndigheten 22 budgetöverföringar på 3,2 miljoner euro (16 % av den totala budgeten för 2012), vilket tyder på brister i budgetplaneringen.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 18. | Myndigheten behöver förbättra insynen i rekryteringsförfarandena ännu mer. Vid ett granskat rekryteringsförfarande tillämpades exempelvis inte antalet år av erfarenhet för en viss tjänst och i tre granskade rekryteringsförfaranden fanns inga bevis för att minimikraven för att föras upp på förteckningarna över godkända sökande hade fastställts innan ansökningarna gicks igenom. |
| --- | --- |

18.

Myndigheten behöver förbättra insynen i rekryteringsförfarandena ännu mer. Vid ett granskat rekryteringsförfarande tillämpades exempelvis inte antalet år av erfarenhet för en viss tjänst och i tre granskade rekryteringsförfaranden fanns inga bevis för att minimikraven för att föras upp på förteckningarna över godkända sökande hade fastställts innan ansökningarna gicks igenom.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 19. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

19.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 9 juli 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 84.

1

(2)  I bilaga II ges en sammanfattning av myndighetens behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

7

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Myndighetens åtaganden uppgick till 12 841 997 euro eller 76 % av budgeten för 2011. Åtagandegraden var låg särskilt inom avdelning III driftsutgifter (47 %). Detta fick effekter på myndighetens it-mål som inte uppnåddes helt. Den låga budgetgenomförandegraden tyder på svårigheter med planeringen och verkställandet av budgeten. | Pågår |
| 2011 | Myndighetens budget för budgetåret 2011 uppgick till 16,9 miljoner euro. I enlighet med artikel 62.1 i inrättandeförordningen finansierades 60 % av budgeten för 2011 med bidrag från medlemsstaterna och Efta-länderna och 40 % genom EU:s budget. Vid utgången av 2011 hade myndigheten ett positivt budgetutfall på 4,3 miljoner euro. I enlighet med myndighetens budgetförordning (1) bokfördes hela beloppet i räkenskaperna som en skuld till Europeiska kommissionen. | Pågår |
| 2011 | Det noterades brister som gällde sex rättsliga åtaganden som hade gjorts före budgetåtaganden (483 845 euro). | Pågår |
| 2011 | Revisionsrätten fann ett antal fall till ett totalt värde av 207 442 euro där anslag som hade förts över till 2012 inte motsvarade rättsliga åtaganden. Dessa överföringar var därför oriktiga och bör annulleras. | Har inte genomförts |
| 2011 | Myndigheten har ännu inte antagit några normer för intern kontroll. | Har genomförts |
| 2011 | Myndigheten behöver förbättra förvaltningen av anläggningstillgångar. När det gäller immateriella anläggningstillgångar som myndigheten har utvecklat var redovisningsrutinerna och informationen om kostnader inte tillförlitliga. | Pågår |
| 2011 | Genomförandebestämmelserna till tjänsteföreskrifterna hade ännu inte antagits. | Har genomförts |
| 2011 | Myndigheten hade ännu inte ingått ett interinstitutionellt avtal med Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) om utredningar av bedrägerier. Myndigheten bör se till att dess budgetförordning tillämpas fullt ut härvidlag. | Har genomförts |
| 2011 | Myndigheten behöver förbättra insynen i rekryteringsförfarandena. Antalet års erfarenhet som krävs för en viss tjänst respekterades inte, ansökningar som lämnades in efter tidsfristen godtogs, frågor till de muntliga och skriftliga proven hade inte fastställts innan uttagningskommittén gick igenom ansökningarna och det fanns inget beslut från tillsättningsmyndigheten om att en uttagningskommitté skulle utses. | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Myndighetens åtaganden uppgick till 12 841 997 euro eller 76 % av budgeten för 2011. Åtagandegraden var låg särskilt inom avdelning III driftsutgifter (47 %). Detta fick effekter på myndighetens it-mål som inte uppnåddes helt. Den låga budgetgenomförandegraden tyder på svårigheter med planeringen och verkställandet av budgeten.

Pågår

2011

Myndighetens budget för budgetåret 2011 uppgick till 16,9 miljoner euro. I enlighet med artikel 62.1 i inrättandeförordningen finansierades 60 % av budgeten för 2011 med bidrag från medlemsstaterna och Efta-länderna och 40 % genom EU:s budget. Vid utgången av 2011 hade myndigheten ett positivt budgetutfall på 4,3 miljoner euro. I enlighet med myndighetens budgetförordning (1) bokfördes hela beloppet i räkenskaperna som en skuld till Europeiska kommissionen.

Pågår

2011

Det noterades brister som gällde sex rättsliga åtaganden som hade gjorts före budgetåtaganden (483 845 euro).

Pågår

2011

Revisionsrätten fann ett antal fall till ett totalt värde av 207 442 euro där anslag som hade förts över till 2012 inte motsvarade rättsliga åtaganden. Dessa överföringar var därför oriktiga och bör annulleras.

Har inte genomförts

2011

Myndigheten har ännu inte antagit några normer för intern kontroll.

Har genomförts

2011

Myndigheten behöver förbättra förvaltningen av anläggningstillgångar. När det gäller immateriella anläggningstillgångar som myndigheten har utvecklat var redovisningsrutinerna och informationen om kostnader inte tillförlitliga.

Pågår

2011

Genomförandebestämmelserna till tjänsteföreskrifterna hade ännu inte antagits.

Har genomförts

2011

Myndigheten hade ännu inte ingått ett interinstitutionellt avtal med Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) om utredningar av bedrägerier. Myndigheten bör se till att dess budgetförordning tillämpas fullt ut härvidlag.

Har genomförts

2011

Myndigheten behöver förbättra insynen i rekryteringsförfarandena. Antalet års erfarenhet som krävs för en viss tjänst respekterades inte, ansökningar som lämnades in efter tidsfristen godtogs, frågor till de muntliga och skriftliga proven hade inte fastställts innan uttagningskommittén gick igenom ansökningarna och det fanns inget beslut från tillsättningsmyndigheten om att en uttagningskommitté skulle utses.

Pågår

---

(1)  Artiklarna 15.4 och 16.1.

---

BILAGA II

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Paris)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 114 i EUF-fördraget) | Europaparlamentet och rådet ska i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén, besluta om åtgärder för tillnärmning av sådana bestämmelser i lagar och andra författningar i medlemsstaterna som syftar till att upprätta den inre marknaden och få den att fungera. |
| --- | --- |
| Myndighetens behörighet


  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1060/2009) | Uppgift







  — | Utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 114 i EUF-fördraget)

Europaparlamentet och rådet ska i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört Ekonomiska och sociala kommittén, besluta om åtgärder för tillnärmning av sådana bestämmelser i lagar och andra författningar i medlemsstaterna som syftar till att upprätta den inre marknaden och få den att fungera.

Myndighetens behörighet

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1060/2009)

Uppgift

—

Utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn.

| — | Utarbeta förslag till tekniska standarder för genomförande. |
| --- | --- |

—

Utarbeta förslag till tekniska standarder för genomförande.

| — | Utfärda riktlinjer och rekommendationer. |
| --- | --- |

—

Utfärda riktlinjer och rekommendationer.

| — | Utfärda rekommendationer om en nationell behörig myndighet inte har tillämpat sektorspecifika rättsakter eller om den har tillämpat dem på ett sätt som framstår som en överträdelse av unionsrätten. |
| --- | --- |

—

Utfärda rekommendationer om en nationell behörig myndighet inte har tillämpat sektorspecifika rättsakter eller om den har tillämpat dem på ett sätt som framstår som en överträdelse av unionsrätten.

| — | Fatta enskilda beslut riktade till behöriga myndigheter i vissa krissituationer och för att lösa tvister mellan behöriga myndigheter i gränsöverskridande situationer. |
| --- | --- |

—

Fatta enskilda beslut riktade till behöriga myndigheter i vissa krissituationer och för att lösa tvister mellan behöriga myndigheter i gränsöverskridande situationer.

| — | Fatta enskilda beslut riktade till finansmarknadsaktörer, när det gäller direkt tillämplig unionsrätt, om i) en nationell behörig myndighet inte har tillämpat sektorspecifika rättsakter eller om den har tillämpat dem på ett sätt som framstår som en överträdelse av unionsrätten och om den nationella myndigheten inte har följt ett formellt yttrande från kommissionen, ii) om en behörig myndighet inte rättar sig efter myndighetens beslut som antagits i vissa krissituationer eller iii) för att lösa tvister mellan behöriga myndigheter i gränsöverskridande situationer om en behörig myndighet inte har rättat sig efter myndighetens beslut. |
| --- | --- |

—

Fatta enskilda beslut riktade till finansmarknadsaktörer, när det gäller direkt tillämplig unionsrätt, om i) en nationell behörig myndighet inte har tillämpat sektorspecifika rättsakter eller om den har tillämpat dem på ett sätt som framstår som en överträdelse av unionsrätten och om den nationella myndigheten inte har följt ett formellt yttrande från kommissionen, ii) om en behörig myndighet inte rättar sig efter myndighetens beslut som antagits i vissa krissituationer eller iii) för att lösa tvister mellan behöriga myndigheter i gränsöverskridande situationer om en behörig myndighet inte har rättat sig efter myndighetens beslut.

| — | Avge yttranden till Europaparlamentet, rådet och kommissionen om alla frågor som har samband med dess behörighetsområde. |
| --- | --- |

—

Avge yttranden till Europaparlamentet, rådet och kommissionen om alla frågor som har samband med dess behörighetsområde.

| — | Samla in nödvändiga uppgifter om finansmarknadsaktörer så att den kan fullgöra de verksamhetsuppgifter som den tilldelats. |
| --- | --- |

—

Samla in nödvändiga uppgifter om finansmarknadsaktörer så att den kan fullgöra de verksamhetsuppgifter som den tilldelats.

| — | Utveckla gemensamma metoder för att utvärdera hur produktens särdrag och distributionsprocesserna inverkar på finansmarknadsaktörernas finansiella ställning och konsumentskyddet. |
| --- | --- |

—

Utveckla gemensamma metoder för att utvärdera hur produktens särdrag och distributionsprocesserna inverkar på finansmarknadsaktörernas finansiella ställning och konsumentskyddet.

| — | Tillhandahålla en centralt tillgänglig databas med registrerade finansmarknadsaktörer inom sitt behörighetsområde, om detta specificeras i sektorspecifik lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla en centralt tillgänglig databas med registrerade finansmarknadsaktörer inom sitt behörighetsområde, om detta specificeras i sektorspecifik lagstiftning.

| — | Utfärda varningar om en finansiell verksamhet allvarligt hotar dess mål. |
| --- | --- |

—

Utfärda varningar om en finansiell verksamhet allvarligt hotar dess mål.

| — | Tillfälligt förbjuda eller begränsa viss finansiell verksamhet som hotar finansmarknadernas funktion och integritet, eller stabiliteten i hela eller delar av unionens finansiella system i de fall och på de villkor som anges i den sektorspecifika lagstiftningen eller om så krävs i en krissituation. |
| --- | --- |

—

Tillfälligt förbjuda eller begränsa viss finansiell verksamhet som hotar finansmarknadernas funktion och integritet, eller stabiliteten i hela eller delar av unionens finansiella system i de fall och på de villkor som anges i den sektorspecifika lagstiftningen eller om så krävs i en krissituation.

| — | Delta i tillsynskollegiernas verksamhet, däribland undersökningar på plats, som utförs gemensamt av två eller flera behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

—

Delta i tillsynskollegiernas verksamhet, däribland undersökningar på plats, som utförs gemensamt av två eller flera behöriga myndigheter.

| — | Hantera varje risk för störningar av det finansiella systemet som orsakas av en försämring av hela det finansiella systemet eller en del av det och som kan få allvarliga negativa konsekvenser för den inre marknaden och den reala ekonomin. |
| --- | --- |

—

Hantera varje risk för störningar av det finansiella systemet som orsakas av en försämring av hela det finansiella systemet eller en del av det och som kan få allvarliga negativa konsekvenser för den inre marknaden och den reala ekonomin.

| — | Utarbeta ytterligare riktlinjer och rekommendationer för centrala finansmarknadsaktörer så att den systemrisk som de utgör beaktas. |
| --- | --- |

—

Utarbeta ytterligare riktlinjer och rekommendationer för centrala finansmarknadsaktörer så att den systemrisk som de utgör beaktas.

| — | Undersöka en särskild typ av finansiell verksamhet, produkttyp eller typ av beteende för att bedöma potentiella hot mot finansmarknaders integritet eller stabiliteten i det finansiella systemet och rekommendera lämpliga åtgärder till de berörda behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

—

Undersöka en särskild typ av finansiell verksamhet, produkttyp eller typ av beteende för att bedöma potentiella hot mot finansmarknaders integritet eller stabiliteten i det finansiella systemet och rekommendera lämpliga åtgärder till de berörda behöriga myndigheterna.

| — | Utföra uppgifter och ansvar som delegerats av behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

—

Utföra uppgifter och ansvar som delegerats av behöriga myndigheter.

| — | Avge yttranden till behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

—

Avge yttranden till behöriga myndigheter.

| — | Genomföra inbördes utvärderingar av de behöriga myndigheternas verksamheter. |
| --- | --- |

—

Genomföra inbördes utvärderingar av de behöriga myndigheternas verksamheter.

| — | Svara för samordningen mellan de behöriga myndigheterna, särskilt i situationer då en ogynnsam utveckling kan komma att äventyra finansmarknadernas korrekta funktion och integritet, eller stabiliteten i det finansiella systemet i unionen. |
| --- | --- |

—

Svara för samordningen mellan de behöriga myndigheterna, särskilt i situationer då en ogynnsam utveckling kan komma att äventyra finansmarknadernas korrekta funktion och integritet, eller stabiliteten i det finansiella systemet i unionen.

| — | Ta initiativ till och samordna unionsomfattande utvärderingar av finansmarknadsaktörernas förmåga att stå emot en ogynnsam utveckling på marknaden. |
| --- | --- |

—

Ta initiativ till och samordna unionsomfattande utvärderingar av finansmarknadsaktörernas förmåga att stå emot en ogynnsam utveckling på marknaden.

| — | Fatta beslut om ansökningar om certifiering och registrering av kreditvärderingsinstitut och om återkallande av sådan certifiering och registrering. |
| --- | --- |

—

Fatta beslut om ansökningar om certifiering och registrering av kreditvärderingsinstitut och om återkallande av sådan certifiering och registrering.

| — | Ingå samarbetsavtal med de behöriga tillsynsmyndigheterna i tredjeländer. |
| --- | --- |

—

Ingå samarbetsavtal med de behöriga tillsynsmyndigheterna i tredjeländer.

| — | Genomföra utredningar och kontroller på plats i kreditvärderingsinstitutens, de kreditvärderade enheternas och anknutna tredje parters lokaler. |
| --- | --- |

—

Genomföra utredningar och kontroller på plats i kreditvärderingsinstitutens, de kreditvärderade enheternas och anknutna tredje parters lokaler.

| — | Om ett kreditvärderingsinstitut har gjort sig skyldig till en överträdelse besluta att återkalla registreringen av det, tillfälligt förbjuda det att utfärda kreditbetyg, tillfälligt upphäva användningen, i rättsligt reglerade sammanhang, av kreditbetyg som det har utfärdat, kräva att överträdelsen upphör och/eller utfärda offentliga underrättelser. |
| --- | --- |

—

Om ett kreditvärderingsinstitut har gjort sig skyldig till en överträdelse besluta att återkalla registreringen av det, tillfälligt förbjuda det att utfärda kreditbetyg, tillfälligt upphäva användningen, i rättsligt reglerade sammanhang, av kreditbetyg som det har utfärdat, kräva att överträdelsen upphör och/eller utfärda offentliga underrättelser.

| — | Om ett kreditvärderingsinstitut har gjort sig skyldig till en överträdelse uppsåtligen eller av oaktsamhet, besluta att utdöma böter. |
| --- | --- |

—

Om ett kreditvärderingsinstitut har gjort sig skyldig till en överträdelse uppsåtligen eller av oaktsamhet, besluta att utdöma böter.

Organisation

Tillsynsstyrelsen

Sammansättning

Ordföranden (utan rösträtt), varje medlemsstats chef för den nationella offentliga myndighet som är behörig att utöva tillsyn över finansmarknadsaktörer, en företrädare (utan rösträtt) för kommissionen, en företrädare (utan rösträtt) för Europeiska systemrisknämnden, en företrädare (utan rösträtt) för var och en av de båda andra europeiska tillsynsmyndigheterna.

Uppgift

Ska ge myndigheten vägledning i dess arbete och ansvara för att fatta sådana beslut som avses i kapitel II i inrättandeförordningen.

Förvaltningsstyrelsen

Sammansättning

Ordföranden och sex andra ledamöter av tillsynsstyrelsen som valts av och bland tillsynsstyrelsens röstberättigade ledamöter. Verkställande direktören och en företrädare för kommissionen ska delta utan rösträtt i förvaltningsstyrelsens sammanträden (företrädaren för kommissionen har rätt att rösta i budgetfrågor).

Uppgifter

Ska se till att myndigheten utför sitt uppdrag och de uppgifter den tilldelas i enlighet med inrättandeförordningen.

Ordförande

Företrädare för myndigheten med ansvar för att förbereda arbetet i tillsynsstyrelsen och leda sammanträdena i tillsynsstyrelsen och förvaltningsstyrelsen. Utses av tillsynsstyrelsen efter att ha hörts av Europaparlamentet.

Verkställande direktör

Ska efter det att Europaparlamentet har tillstyrkt beslutet utses av tillsynsstyrelsen. Ska ansvara för förvaltningen av myndigheten och förbereda arbetet i förvaltningsstyrelsen.

Intern revision

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till myndighetens förfogande 2012

Slutlig budget

Total budget: 20,279 miljoner euro, varav

| | bidrag från unionen: 7,12 miljoner euro |
| --- | --- |

bidrag från unionen: 7,12 miljoner euro

| | bidrag från nationella behöriga myndigheter: 10,158 miljoner euro |
| --- | --- |

bidrag från nationella behöriga myndigheter: 10,158 miljoner euro

| | avgifter från övervakade enheter: 3,001 miljoner euro |
| --- | --- |

avgifter från övervakade enheter: 3,001 miljoner euro

Personalstyrka den 31 december 2012

| — | Anställda som omfattas av tjänsteföreskrifterna: 75 tillfälliga tjänster enligt tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 75 |
| --- | --- |

—

Anställda som omfattas av tjänsteföreskrifterna: 75 tillfälliga tjänster enligt tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 75

| — | Kontraktsanställda: 10 tjänster för kontraktsanställda budgeterade, varav tillsatta: 12 |
| --- | --- |

—

Kontraktsanställda: 10 tjänster för kontraktsanställda budgeterade, varav tillsatta: 12

| — | Utstationerade nationella experter: 16 tjänster för nationella experter budgeterade, varav tillsatta: 10 |
| --- | --- |

—

Utstationerade nationella experter: 16 tjänster för nationella experter budgeterade, varav tillsatta: 10

Produkter och tjänster 2012

| — | Registrering av nitton kreditvärderingsinstitut och certifiering av ett kreditvärderingsinstitut. |
| --- | --- |

—

Registrering av nitton kreditvärderingsinstitut och certifiering av ett kreditvärderingsinstitut.

| — | Kontinuerlig tillsyn, däribland tematiska genomgångar såsom kreditbetyg på banker. |
| --- | --- |

—

Kontinuerlig tillsyn, däribland tematiska genomgångar såsom kreditbetyg på banker.

| — | Bedömning av överensstämmelse i nya förslag till MiFID-dispenser från krav på transparens före handel. |
| --- | --- |

—

Bedömning av överensstämmelse i nya förslag till MiFID-dispenser från krav på transparens före handel.

| — | Slutlig ståndpunkt i frågan om automatiserad högfrekvenshandel offentliggjordes. |
| --- | --- |

—

Slutlig ståndpunkt i frågan om automatiserad högfrekvenshandel offentliggjordes.

| — | Fortsatt arbete med att förbereda översynen av MiFID/MAD/PD. |
| --- | --- |

—

Fortsatt arbete med att förbereda översynen av MiFID/MAD/PD.

| — | Utarbetande av tekniska standarder (både för tillsyn och genomförande) till förordningen om Europas marknadsinfrastrukturer, centrala motparter (CCP-clearing) och transaktionsregister (förordning om Europas marknadsinfrastruktur). |
| --- | --- |

—

Utarbetande av tekniska standarder (både för tillsyn och genomförande) till förordningen om Europas marknadsinfrastrukturer, centrala motparter (CCP-clearing) och transaktionsregister (förordning om Europas marknadsinfrastruktur).

| — | Förberedelser inför att förordningen om Europas marknadsinfrastruktur träder i kraft då myndigheten tar över tillsynen av transaktionsregister. |
| --- | --- |

—

Förberedelser inför att förordningen om Europas marknadsinfrastruktur träder i kraft då myndigheten tar över tillsynen av transaktionsregister.

| — | Utarbetande av tekniska standarder till den nya förordningen om blankning. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av tekniska standarder till den nya förordningen om blankning.

| — | Första yttrandena om kontrollen av blankning i Grekland och Spanien. |
| --- | --- |

—

Första yttrandena om kontrollen av blankning i Grekland och Spanien.

| — | Utarbetande av tillämpningsföreskrifter för ersättningen till förvaltare av alternativa investeringsfonder. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av tillämpningsföreskrifter för ersättningen till förvaltare av alternativa investeringsfonder.

| — | Bidrag till utarbetandet av de internationella redovisningsstandarderna International Financial Reporting Standards (IFRS). |
| --- | --- |

—

Bidrag till utarbetandet av de internationella redovisningsstandarderna International Financial Reporting Standards (IFRS).

| — | Förtydliganden till företag om hur de korrekt ska tillämpa IFRS-reglerna (hanteringen av anstånd och goodwill). |
| --- | --- |

—

Förtydliganden till företag om hur de korrekt ska tillämpa IFRS-reglerna (hanteringen av anstånd och goodwill).

| — | Utbyte av erfarenheter och diskussioner om konsekvenser med nationella tillsynsmyndigheter om frågor som gäller tillsyn av marknaden och direktiven om prospekt och öppenhet, uppköpserbjudanden etc. |
| --- | --- |

—

Utbyte av erfarenheter och diskussioner om konsekvenser med nationella tillsynsmyndigheter om frågor som gäller tillsyn av marknaden och direktiven om prospekt och öppenhet, uppköpserbjudanden etc.

| — | Gemensamt arbete med de andra europeiska värdepappersmyndigheterna. |
| --- | --- |

—

Gemensamt arbete med de andra europeiska värdepappersmyndigheterna.

| — | Bidrag till Europeiska systemrisknämnden (ESRB) om finansiell stabilitet, bland annat genom regelbundna riskrapporter och interna informationstillfällen varje vecka. |
| --- | --- |

—

Bidrag till Europeiska systemrisknämnden (ESRB) om finansiell stabilitet, bland annat genom regelbundna riskrapporter och interna informationstillfällen varje vecka.

| — | Förstärkt finansiellt konsumentskydd genom fler regler och krav för mellanhänder och fondförvaltare, finansiell rådgivning och lämplighet (MiFID) och regler för offentliggörande till den europeiska finansieringsordningen för teknik (ETF). |
| --- | --- |

—

Förstärkt finansiellt konsumentskydd genom fler regler och krav för mellanhänder och fondförvaltare, finansiell rådgivning och lämplighet (MiFID) och regler för offentliggörande till den europeiska finansieringsordningen för teknik (ETF).

| — | Alleuropeisk produktvarning till investerare om fällor vid investeringar via internet. |
| --- | --- |

—

Alleuropeisk produktvarning till investerare om fällor vid investeringar via internet.

| — | En investerardag anordnades i myndighetens lokaler. |
| --- | --- |

—

En investerardag anordnades i myndighetens lokaler.

| — | Ansvar för en EU-omfattande databas för transaktionsrapporter. |
| --- | --- |

—

Ansvar för en EU-omfattande databas för transaktionsrapporter.

| — | Utveckling av en framgångsrik it-lösning för offentliggörandet av kreditvärderingsinstitutens tidigare kreditbetyg. |
| --- | --- |

—

Utveckling av en framgångsrik it-lösning för offentliggörandet av kreditvärderingsinstitutens tidigare kreditbetyg.

| — | Samordnande av de nationella tillsynsmyndigheternas svar på finanskrisen och förstärkning av den egna riskanalysen. |
| --- | --- |

—

Samordnande av de nationella tillsynsmyndigheternas svar på finanskrisen och förstärkning av den egna riskanalysen.

| — | Genomförande av två inbördes utvärderingar om reglerna om marknadsmissbruk och direktivet om prospekt. |
| --- | --- |

—

Genomförande av två inbördes utvärderingar om reglerna om marknadsmissbruk och direktivet om prospekt.

Källa: Uppgifter från myndigheten.

---

MYNDIGHETENS SVAR

| 11. | Rapporten om godkännandet av redovisningssystemen håller på att bli färdig. För att bekräfta tillförlitligheten i resultatet av förfarandena som tillämpas använde sig räkenskapsföraren innan rapporten började utarbetas av den metod som innebär hundraprocentiga kontroller av samtliga finansiella transaktioner istället för stickprov och systemtestning. |
| --- | --- |

11.

Rapporten om godkännandet av redovisningssystemen håller på att bli färdig. För att bekräfta tillförlitligheten i resultatet av förfarandena som tillämpas använde sig räkenskapsföraren innan rapporten började utarbetas av den metod som innebär hundraprocentiga kontroller av samtliga finansiella transaktioner istället för stickprov och systemtestning.

| 12. | Under 2012 införde vi en funktion för intern kontroll och antog en riskbaserad handlingsplan för intern kontroll som utvecklas och övervakas aktivt. I slutet av 2012 hade vi genomfört 19 av 20 verksamheter som planerats för året. Arbetsprogram för intern kontroll har tagits fram för 2013 och 2014. De interna lednings- och kontrollsystemen är anpassade till utförandet av våra verksamhetsuppgifter i enlighet med artikel 38.4 i myndighetens budgetförordning och vi har här tagit vederbörlig hänsyn till de risker som är förenade med ledningsmiljön. |
| --- | --- |

12.

Under 2012 införde vi en funktion för intern kontroll och antog en riskbaserad handlingsplan för intern kontroll som utvecklas och övervakas aktivt. I slutet av 2012 hade vi genomfört 19 av 20 verksamheter som planerats för året. Arbetsprogram för intern kontroll har tagits fram för 2013 och 2014. De interna lednings- och kontrollsystemen är anpassade till utförandet av våra verksamhetsuppgifter i enlighet med artikel 38.4 i myndighetens budgetförordning och vi har här tagit vederbörlig hänsyn till de risker som är förenade med ledningsmiljön.

| 13. | Under 2012 var vi tvungna att göra nya upphandlingar av flera kontrakt som vi tagit över från vår föregångare CESR. Nästan hela upphandlingsplanen genomfördes, dock med vissa förseningar för att resurserna inte räckte till. Under 2013 kommer vi att göra förbättringar på detta område genom att rekrytera ytterligare personal till vår upphandlingsgrupp, samtidigt som vi förbättrar förfarandena genom ytterligare interna kontroller. |
| --- | --- |

13.

Under 2012 var vi tvungna att göra nya upphandlingar av flera kontrakt som vi tagit över från vår föregångare CESR. Nästan hela upphandlingsplanen genomfördes, dock med vissa förseningar för att resurserna inte räckte till. Under 2013 kommer vi att göra förbättringar på detta område genom att rekrytera ytterligare personal till vår upphandlingsgrupp, samtidigt som vi förbättrar förfarandena genom ytterligare interna kontroller.

| 14. | Vi uppskattar de korrekta förklaringar som revisionsrätten ger i sina kommentarer. Dessa förklaringar speglar situationen under 2012. |
| --- | --- |

14.

Vi uppskattar de korrekta förklaringar som revisionsrätten ger i sina kommentarer. Dessa förklaringar speglar situationen under 2012.

| 15. | Budgeten för 2012 utarbetades i januari 2011, den första månaden då myndigheten var verksam. Det var till största delen Europeiska kommissionen som utarbetade budgeten och det fanns då ingen erfarenhet av att leda myndigheten. |
| --- | --- |

15.

Budgeten för 2012 utarbetades i januari 2011, den första månaden då myndigheten var verksam. Det var till största delen Europeiska kommissionen som utarbetade budgeten och det fanns då ingen erfarenhet av att leda myndigheten.

| 16. | När det gäller förvaltningen av budgeten för vårt it-arbetsprogram bör det noteras att it-arbetsprogrammet för 2012 byggde på krav som kom från lagstiftning som EU-institutionerna fortfarande diskuterade. De slutliga förhandlingarna om några av dessa bestämmelser har påverkat både it-arbetsprogrammet och upphandlingsplanen under året. |
| --- | --- |

16.

När det gäller förvaltningen av budgeten för vårt it-arbetsprogram bör det noteras att it-arbetsprogrammet för 2012 byggde på krav som kom från lagstiftning som EU-institutionerna fortfarande diskuterade. De slutliga förhandlingarna om några av dessa bestämmelser har påverkat både it-arbetsprogrammet och upphandlingsplanen under året.

| 17. | Efter revisionsrättens besök har vi tagit fram bättre processer och infört kontroller för att ta itu med de problem som tagits upp liksom budgetplaneringen och annan planering. |
| --- | --- |

17.

Efter revisionsrättens besök har vi tagit fram bättre processer och infört kontroller för att ta itu med de problem som tagits upp liksom budgetplaneringen och annan planering.

| 18. | Vi instämmer i resultatet. Efter revisionsrättens kommentar har vi gjort en efterhandsgranskning av alla rekryteringsprocesser för tillfälligt anställda som genomfördes 2012. I denna bekräftades att det inte förekommit några andra liknande fall. För att begränsa risken för liknande misstag i framtiden har vi infört nya förfaranden för att fastställa minimikrav för uppförande på förteckningen över godkända sökande och förhandskontrollåtgärder för att bekräfta de sökandes behörighet med hjälp av ett elektroniskt verktyg för beräkning av hur många års erfarenhet de sökande har. |
| --- | --- |

18.

Vi instämmer i resultatet. Efter revisionsrättens kommentar har vi gjort en efterhandsgranskning av alla rekryteringsprocesser för tillfälligt anställda som genomfördes 2012. I denna bekräftades att det inte förekommit några andra liknande fall. För att begränsa risken för liknande misstag i framtiden har vi infört nya förfaranden för att fastställa minimikrav för uppförande på förteckningen över godkända sökande och förhandskontrollåtgärder för att bekräfta de sökandes behörighet med hjälp av ett elektroniskt verktyg för beräkning av hur många års erfarenhet de sökande har.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/206 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/206

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2012 med stiftelsens svar

2013/C 365/29

INLEDNING

| 1. | Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (nedan kallad stiftelsen) ligger i Turin och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1360/90 (omarbetad genom nr 1339/2008) (1). Stiftelsens uppdrag är att stödja en reform av yrkesutbildningen i Europeiska unionens partnerländer. I detta syfte bistår den kommissionen i genomförandet av olika program (Phare, Tacis, Cards och Meda) (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (nedan kallad stiftelsen) ligger i Turin och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1360/90 (omarbetad genom nr 1339/2008) (1). Stiftelsens uppdrag är att stödja en reform av yrkesutbildningen i Europeiska unionens partnerländer. I detta syfte bistår den kommissionen i genomförandet av olika program (Phare, Tacis, Cards och Meda) (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i stiftelsens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i stiftelsens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | stiftelsens årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

stiftelsens årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för stiftelsen som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för stiftelsens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner stiftelsens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han bland annat förklarar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av stiftelsens finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för stiftelsen som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för stiftelsens årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner stiftelsens årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han bland annat förklarar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av stiftelsens finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida stiftelsens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida stiftelsens årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att stiftelsens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av stiftelsens finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i stiftelsens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att stiftelsens årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av stiftelsens finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i stiftelsens budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 11. | Under 2012 var den samlade andelen gjorda åtaganden 99,9 %, vilket visar att åtagandena gjordes i tid. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2013 var dock höga under avdelning II (administrativa utgifter) med 0,6 miljoner euro (36,8 %). De viktigaste orsakerna var att fakturor för byggtjänster som hade levererats under 2012 fakturerades sent (0,3 miljoner euro) och att ett antal inköp av hård- och mjukvara för it beställdes som planerat i slutet av 2012 (0,3 miljoner euro) men inte leverades förrän 2013. |
| --- | --- |

11.

Under 2012 var den samlade andelen gjorda åtaganden 99,9 %, vilket visar att åtagandena gjordes i tid. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2013 var dock höga under avdelning II (administrativa utgifter) med 0,6 miljoner euro (36,8 %). De viktigaste orsakerna var att fakturor för byggtjänster som hade levererats under 2012 fakturerades sent (0,3 miljoner euro) och att ett antal inköp av hård- och mjukvara för it beställdes som planerat i slutet av 2012 (0,3 miljoner euro) men inte leverades förrän 2013.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 12. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

12.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 9 juli 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 131, 23.5.1990, s. 1.

1

(2)  I bilaga II ges en sammanfattning av stiftelsens behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

7

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Stiftelsen har ännu inte antagit och tillämpat en likviditetsförvaltning för att minimera och sprida finansiella risker och samtidigt försöka få en lämplig avkastning. Kontot finns hos en bank som inte längre har den lägsta kreditvärdering som kommissionen föreskriver. | Har genomförts |
| 2011 | Revisionsrätten fann 64 kontrakt till ett sammanlagt värde av 2 miljoner euro som inte hade kontrasignerats av stiftelsens leverantör, vilket skapar rättsosäkerhet. | Har genomförts |
| 2011 | Underhåll och bastjänster såsom uppvärmning, vatten och elektricitet är inte tryggade för stiftelsens lokaler eftersom det konsortium som ansvarade för anläggningens förvaltning trädde i likvidation i november 2011. Situationen när det gäller stiftelsens lokaler är otillfredsställande och innebär en risk för att dess verksamhet kan störas. | Har genomförts |
| 2011 | Stiftelsen behöver ytterligare förbättra insynen i rekryteringsförfarandena. De minimikrav som de sökande måste uppfylla för att kallas till intervjuer och skriftliga prov hade inte fastställts i förväg, och frågor till de muntliga och skriftliga proven hade inte fastställts innan uttagningskommittéerna gick igenom ansökningarna. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Stiftelsen har ännu inte antagit och tillämpat en likviditetsförvaltning för att minimera och sprida finansiella risker och samtidigt försöka få en lämplig avkastning. Kontot finns hos en bank som inte längre har den lägsta kreditvärdering som kommissionen föreskriver.

Har genomförts

2011

Revisionsrätten fann 64 kontrakt till ett sammanlagt värde av 2 miljoner euro som inte hade kontrasignerats av stiftelsens leverantör, vilket skapar rättsosäkerhet.

Har genomförts

2011

Underhåll och bastjänster såsom uppvärmning, vatten och elektricitet är inte tryggade för stiftelsens lokaler eftersom det konsortium som ansvarade för anläggningens förvaltning trädde i likvidation i november 2011. Situationen när det gäller stiftelsens lokaler är otillfredsställande och innebär en risk för att dess verksamhet kan störas.

Har genomförts

2011

Stiftelsen behöver ytterligare förbättra insynen i rekryteringsförfarandena. De minimikrav som de sökande måste uppfylla för att kallas till intervjuer och skriftliga prov hade inte fastställts i förväg, och frågor till de muntliga och skriftliga proven hade inte fastställts innan uttagningskommittéerna gick igenom ansökningarna.

Har genomförts

---

BILAGA II

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (Turin)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 166.3 i EUF-fördraget) | Unionen och medlemsstaterna ska främja samarbetet med tredje land och behöriga internationella organisationer på yrkesutbildningens område. |
| --- | --- |
| Stiftelsens behörighetsområde


  (Rådets förordning (EEG) nr 1360/90) | Mål







  — | Att mot bakgrund av EU:s politik för yttre förbindelser bidra till att förbättra utvecklingen av humankapitalet i följande länder: stödberättigade länder enligt förordning (EG) nr 1085/2006 och förordning (EG) nr 1638/2006 och senare tillhörande rättsakter; andra länder som efter beslut av styrelsen på grundval av ett förslag som har stöd av två tredjedelar av styrelsens medlemmar och ett yttrande från kommissionen och som omfattas av ett unionsinstrument eller internationellt avtal där det ingår ett element som avser utveckling av humankapitalet, och i den mån som resurserna tillåter. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 166.3 i EUF-fördraget)

Unionen och medlemsstaterna ska främja samarbetet med tredje land och behöriga internationella organisationer på yrkesutbildningens område.

Stiftelsens behörighetsområde

(Rådets förordning (EEG) nr 1360/90)

Mål

—

Att mot bakgrund av EU:s politik för yttre förbindelser bidra till att förbättra utvecklingen av humankapitalet i följande länder: stödberättigade länder enligt förordning (EG) nr 1085/2006 och förordning (EG) nr 1638/2006 och senare tillhörande rättsakter; andra länder som efter beslut av styrelsen på grundval av ett förslag som har stöd av två tredjedelar av styrelsens medlemmar och ett yttrande från kommissionen och som omfattas av ett unionsinstrument eller internationellt avtal där det ingår ett element som avser utveckling av humankapitalet, och i den mån som resurserna tillåter.

| — | I denna förordning avses med utveckling av humankapital arbete som bidrar till livslång utveckling av varje individs kompetens och skicklighet genom en förbättring av yrkesutbildningssystemen. |
| --- | --- |

—

I denna förordning avses med utveckling av humankapital arbete som bidrar till livslång utveckling av varje individs kompetens och skicklighet genom en förbättring av yrkesutbildningssystemen.

Uppgift

För att nå målet ska stiftelsen, under iakttagande av de befogenheter som tilldelats styrelsen och enligt de allmänna riktlinjer som har dragits upp för verksamheten på unionsnivå, ha följande uppgifter:

| — | Tillhandahålla information, politiska analyser och råd om frågor som rör utveckling av humankapitalet i partnerländerna. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla information, politiska analyser och råd om frågor som rör utveckling av humankapitalet i partnerländerna.

| — | Främja kunskap och analys av de färdigheter som behövs på de nationella och lokala arbetsmarknaderna. |
| --- | --- |

—

Främja kunskap och analys av de färdigheter som behövs på de nationella och lokala arbetsmarknaderna.

| — | Stödja berörda parter i partnerländer med kapacitetsuppbyggnad inom utveckling av humankapitalet. |
| --- | --- |

—

Stödja berörda parter i partnerländer med kapacitetsuppbyggnad inom utveckling av humankapitalet.

| — | Underlätta utbyte av information och erfarenheter mellan givare som deltar i reformarbetet inom utveckling av humankapitalet i partnerländerna. |
| --- | --- |

—

Underlätta utbyte av information och erfarenheter mellan givare som deltar i reformarbetet inom utveckling av humankapitalet i partnerländerna.

| — | Stödja förmedling av unionsstöd för utveckling av humankapitalet till partnerländer. |
| --- | --- |

—

Stödja förmedling av unionsstöd för utveckling av humankapitalet till partnerländer.

| — | Sprida information, uppmuntra nätverksverksamhet och utbyte av erfarenhet och god praxis mellan EU och partnerländerna och mellan partnerländerna sinsemellan om frågor med anknytning till utveckling av humankapitalet. |
| --- | --- |

—

Sprida information, uppmuntra nätverksverksamhet och utbyte av erfarenhet och god praxis mellan EU och partnerländerna och mellan partnerländerna sinsemellan om frågor med anknytning till utveckling av humankapitalet.

| — | På kommissionens begäran bidra till att analysera den samlade effektiviteten hos yrkesutbildningsstödet till partnerländerna. |
| --- | --- |

—

På kommissionens begäran bidra till att analysera den samlade effektiviteten hos yrkesutbildningsstödet till partnerländerna.

| — | Utföra andra uppgifter som kan överenskommas mellan styrelsen och kommissionen inom ramen för denna förordning. |
| --- | --- |

—

Utföra andra uppgifter som kan överenskommas mellan styrelsen och kommissionen inom ramen för denna förordning.

Organisation

Styrelse

En företrädare för varje medlemsstat.

Tre företrädare för kommissionen.

Tre experter utan rösträtt som utses av Europaparlamentet.

Dessutom kan tre företrädare för partnerländerna delta som observatörer vid styrelsens möten.

Direktör

Utses av styrelsen på förslag av kommissionen.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Intern revision

Kommissionens tjänst för internrevision.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till stiftelsens förfogande 2012 (2011)

Budget

20,1 (20,3) miljoner euro för åtaganden och 20,1 (19,8) miljoner euro för betalningar, varav 19,3 miljoner euro finansieras med bidrag från kommissionen.

Personalstyrka den 31 december 2012

96 (96) tjänster för tillfälligt anställda i tjänsteförteckningen, varav 93 (90) tillsatta.

37 (35) övrig personal (lokalt anställda, kontraktsanställda och utstationerade nationella experter).

Personalstyrka totalt: 130 (125) varav anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten: 73 (70) |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten: 73 (70)

| — | administrativa uppgifter: 28 (28) |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter: 28 (28)

| — | uppgifter som rör intern samordning och kommunikation: 29 (27) |
| --- | --- |

—

uppgifter som rör intern samordning och kommunikation: 29 (27)

Produkter och tjänster 2012 (2011)

Verksamhet

Stiftelsen bidrar inom ramen för EU:s politik för yttre förbindelser till att förbättra utvecklingen av humankapitalet i de 30 partnerländer som anges i förordningen och av styrelsen. Stiftelsens viktigaste uppgifter är att stödja EU:s politik och projekt, göra politiska analyser, sprida och utbyta information och erfarenhet och stödja kapacitetsuppbyggnad i partnerländerna.

Stiftelsens mervärde bygger på den neutrala, icke-kommersiella och unika etablerade kunskapsbas som består av expertis om utveckling av humankapitalet och dess koppling till sysselsättning. Det innefattar även expertis om hur man anpassar de metoder för utveckling av humankapitalet som används i EU och dess medlemsstater till förhållandena i partnerländerna.

Turinprocessen, som genomfördes under 2012 i 27 av stiftelsens partnerländer, bygger på deltagande och en faktabaserad analys av politik och system för yrkesutbildning. Den genomfördes för första gången 2010. En viktig del av den andra upplagan av Turinprocessen 2012 är att frågan om styrning fördes in i analysramen och att regionala policylärande konferenser anordnades där intressenterna kunde utbyta gränsöverskridande erfarenheter om utvecklingen av politiken. Stiftelsen anordnade två konferenser under 2012 – en i maj om flernivåstyrning av yrkesutbildning och en annan i november om företagande.

Stiftelsen har även arbetat med sina huvuduppgifter i rådets förordning enligt följande:

| | Output under |
| --- | --- |
| 2012 | 2011 |
| Stöd till unionens politik och projektcykel med instrument inom yttre förbindelser för partnerländerna | 36 | 30 |
| Kapacitetsuppbyggnad i partnerländerna | 66 | 72 |
| Politisk analys | 31 | 22 |
| Spridning och nätverksarbete | 28 | 24 |
| Totalt | 161 | 148 |

Output under

2012

2011

Stöd till unionens politik och projektcykel med instrument inom yttre förbindelser för partnerländerna

36

30

Kapacitetsuppbyggnad i partnerländerna

66

72

Politisk analys

31

22

Spridning och nätverksarbete

28

24

Totalt

161

148

Output är ett mått på vilka resultat som uppnåtts i ett projekt och kopplar budgeten till stiftelsens uppgifter.

Utöver dessa uppgifter som utfördes inom ramen för stiftelsens arbetsprogram arbetade stiftelsen under året även med direkta förfrågningar från Europeiska kommissionen.

| | 2012 | 2011 |
| --- | --- | --- |
| Pågående förfrågningar från kommissionen | 107 | 100 |
| Förfrågningar till länderna på Västra Balkan och Turkiet | 42 % | 44 % |
| Förfrågningar till länderna i sydöstra Medelhavsområdet | 32 % | 45 % |
| Förfrågningar till länderna i Östeuropa | 12 % |
| Förfrågningar till länderna i Centralasien | 14 % | 10 % |

2012

2011

Pågående förfrågningar från kommissionen

107

100

Förfrågningar till länderna på Västra Balkan och Turkiet

42 %

44 %

Förfrågningar till länderna i sydöstra Medelhavsområdet

32 %

45 %

Förfrågningar till länderna i Östeuropa

12 %

Förfrågningar till länderna i Centralasien

14 %

10 %

Källa: Uppgifter från stiftelsen.

---

STIFTELSENS SVAR

| 11. | Av de 0,59 miljoner euro i åtaganden som överfördes under avdelning II avsåg omkring 0,3 miljoner euro verksamheter som slutfördes under 2012, men som betalades först under 2013 på grund av behandlingstiderna för fakturering och betalning. Det belopp som fördes över och som avsåg verksamheter som skulle genomföras och betalas under 2013 uppgick endast till 0,29 miljoner euro, eller 18 procent av totalsumman för åtaganden under avdelning II. Vi kommer att fortsätta bemöda oss att följa budgetprincipen om ettårighet och säkra en sund förvaltning av de finansiella medlen som är avsatta i budgeten. |
| --- | --- |

11.

Av de 0,59 miljoner euro i åtaganden som överfördes under avdelning II avsåg omkring 0,3 miljoner euro verksamheter som slutfördes under 2012, men som betalades först under 2013 på grund av behandlingstiderna för fakturering och betalning. Det belopp som fördes över och som avsåg verksamheter som skulle genomföras och betalas under 2013 uppgick endast till 0,29 miljoner euro, eller 18 procent av totalsumman för åtaganden under avdelning II. Vi kommer att fortsätta bemöda oss att följa budgetprincipen om ettårighet och säkra en sund förvaltning av de finansiella medlen som är avsatta i budgeten.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/213 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/213

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Euratoms försörjningsbyrå för budgetåret 2012 med byråns svar

2013/C 365/30

INLEDNING

| 1. | Euratoms försörjningsbyrå (nedan kallad byrån) ligger i Luxemburg och inrättades 1958 (1). Byråns tidigare stadgar har ersatts genom rådets beslut om stadgar för Euratoms försörjningsbyrå (2008/114/EG, Euratom (2). Byråns viktigaste uppgifter är att biträda unionen med expertkunskaper om marknaden för kärnmaterial och nukleära tjänster och att övervaka marknaden. |
| --- | --- |

1.

Euratoms försörjningsbyrå (nedan kallad byrån) ligger i Luxemburg och inrättades 1958 (1). Byråns tidigare stadgar har ersatts genom rådets beslut om stadgar för Euratoms försörjningsbyrå (2008/114/EG, Euratom (2). Byråns viktigaste uppgifter är att biträda unionen med expertkunskaper om marknaden för kärnmaterial och nukleära tjänster och att övervaka marknaden.

| 2. | Från 2008 till och med 2011 fick byrån ingen egen budget för sin verksamhet. Kommissionen stod för byråns alla kostnader för genomförandet av verksamheten. För 2012 fick byrån en egen budget av kommissionen som dock endast täcker en mindre del av utgifterna, vilket förklaras närmare i en upplysning av särskild betydelse (punkterna 10 och 11). |
| --- | --- |

2.

Från 2008 till och med 2011 fick byrån ingen egen budget för sin verksamhet. Kommissionen stod för byråns alla kostnader för genomförandet av verksamheten. För 2012 fick byrån en egen budget av kommissionen som dock endast täcker en mindre del av utgifterna, vilket förklaras närmare i en upplysning av särskild betydelse (punkterna 10 och 11).

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han bland annat förklarar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han bland annat förklarar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (6) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (6) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

Upplysningar av särskild betydelse

| 10. | Utan att det påverkar uttalandet i punkt 9 vill revisionsrätten uppmärksamma följande omständighet. Mellan 2008 och 2011 fick byrån ingen egen budget och Europeiska kommissionen finansierade och betalade direkt alla utgifter. Revisionsrätten ansåg att detta stred mot byråns stadgar. |
| --- | --- |

10.

Utan att det påverkar uttalandet i punkt 9 vill revisionsrätten uppmärksamma följande omständighet. Mellan 2008 och 2011 fick byrån ingen egen budget och Europeiska kommissionen finansierade och betalade direkt alla utgifter. Revisionsrätten ansåg att detta stred mot byråns stadgar.

| 11. | För 2012, och i enlighet med revisionsrättens rekommendationer, gav kommissionen byrån en egen budget på 98 000 euro (104 000 euro inklusive finansiella inkomster från egna investeringar). Trots att artikel 54 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen och artikel 6 i byråns stadgar anger att byrån ska vara ekonomiskt självbestämmande finansieras fortfarande merparten av byråns utgifter (personal, kontorslokaler och it-system) direkt av kommissionen. Detta föreskrivs i artikel 4 i stadgarna när det gäller personalkostnader. Bestämmelserna är motstridiga vilket motverkar det ekonomiska självbestämmande som byrån ska ha. |
| --- | --- |

11.

För 2012, och i enlighet med revisionsrättens rekommendationer, gav kommissionen byrån en egen budget på 98 000 euro (104 000 euro inklusive finansiella inkomster från egna investeringar). Trots att artikel 54 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen och artikel 6 i byråns stadgar anger att byrån ska vara ekonomiskt självbestämmande finansieras fortfarande merparten av byråns utgifter (personal, kontorslokaler och it-system) direkt av kommissionen. Detta föreskrivs i artikel 4 i stadgarna när det gäller personalkostnader. Bestämmelserna är motstridiga vilket motverkar det ekonomiska självbestämmande som byrån ska ha.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 12. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

12.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 15 juli 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT 27, 6.12.1958, s. 534.

1

(2)  EUT L 41, 15.2.2008, s. 15.

2

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

5

(6)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

6

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Utan att det påverkar uttalandet i punkt 10 vill revisionsrätten än en gång uppmärksamma följande omständighet: Enligt artikel 54 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen ska byrån vara ekonomiskt självbestämmande. Enligt artikel 7 i byråns stadgar ska byråns utgifter ”omfatta administrativa utgifter för dess personal och för kommittén, samt utgifter som föranleds av avtal som sluts med tredje part”. Sedan 2008 har byrån inte fått någon budget. På grund av detta har Europeiska kommissionen direkt beviljat ansvarsfrihet för de utgifter som byrån har haft och som nämns i artikel 7 ovan. Revisionsrätten anser att detta strider mot byråns stadgar och att byrån och kommissionen, tillsammans med alla berörda parter, bör överväga åtgärder för att komma till rätta med denna situation. | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Utan att det påverkar uttalandet i punkt 10 vill revisionsrätten än en gång uppmärksamma följande omständighet: Enligt artikel 54 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen ska byrån vara ekonomiskt självbestämmande. Enligt artikel 7 i byråns stadgar ska byråns utgifter ”omfatta administrativa utgifter för dess personal och för kommittén, samt utgifter som föranleds av avtal som sluts med tredje part”. Sedan 2008 har byrån inte fått någon budget. På grund av detta har Europeiska kommissionen direkt beviljat ansvarsfrihet för de utgifter som byrån har haft och som nämns i artikel 7 ovan. Revisionsrätten anser att detta strider mot byråns stadgar och att byrån och kommissionen, tillsammans med alla berörda parter, bör överväga åtgärder för att komma till rätta med denna situation.

Pågår

---

BILAGA II

Euratoms försörjningsbyrå (Luxemburg)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget | En gemensam försörjningspolitik när det gäller kärnmaterial (dvs. malmer, råmaterial och speciella klyvbara material) enligt de principer (särskilt principen om lika tillgång för alla användare) och de mål (försörjningstrygghet) som anges i Euratomfördraget:






  — | Euratoms försörjningsbyrå inrättades direkt genom artikel 52 i Euratomfördraget som undertecknades 1957. Hela kapitel 6 (”Försörjning”) i samma fördrag ägnas åt byrån och dess uppdrag och befogenheter. |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

En gemensam försörjningspolitik när det gäller kärnmaterial (dvs. malmer, råmaterial och speciella klyvbara material) enligt de principer (särskilt principen om lika tillgång för alla användare) och de mål (försörjningstrygghet) som anges i Euratomfördraget:

—

Euratoms försörjningsbyrå inrättades direkt genom artikel 52 i Euratomfördraget som undertecknades 1957. Hela kapitel 6 (”Försörjning”) i samma fördrag ägnas åt byrån och dess uppdrag och befogenheter.

| — | Euratoms försörjningsbyrå reglereras vidare av sina stadgar som antogs genom ett beslut av rådet och vilar på den rättsliga grunden i artikel 54 i Euratomfördraget. |
| --- | --- |

—

Euratoms försörjningsbyrå reglereras vidare av sina stadgar som antogs genom ett beslut av rådet och vilar på den rättsliga grunden i artikel 54 i Euratomfördraget.

Byråns behörighet

(Euratomfördraget, särskilt kapitel 6, och rådets beslut av den 12 februari 2008 om stadgar för Euratoms försörjningsbyrå (2008/114/EG, Euratom))

Mål

| — | Säkerställa försörjningen med kärnmaterial (enligt definitionen ovan) genom en gemensam försörjningspolitik och enligt principen om lika [och icke-diskriminerande] tillgång till resurserna (artikel 52 i the Euratomfördraget). |
| --- | --- |

—

Säkerställa försörjningen med kärnmaterial (enligt definitionen ovan) genom en gemensam försörjningspolitik och enligt principen om lika [och icke-diskriminerande] tillgång till resurserna (artikel 52 i the Euratomfördraget).

| — | Tillförsäkra samtliga förbrukare inom gemenskapen en regelbunden och rättvis försörjning med malmer och kärnbränslen (artikel 2 d Euratomfördraget). |
| --- | --- |

—

Tillförsäkra samtliga förbrukare inom gemenskapen en regelbunden och rättvis försörjning med malmer och kärnbränslen (artikel 2 d Euratomfördraget).

| — | Övervaka och identifiera marknadstendenser som kan påverka Europeiska unionens försörjningstrygghet i fråga om kärnmaterial och nukleära tjänster (artikel 1 i stadgarna för Euratoms försörjningsbyrå). |
| --- | --- |

—

Övervaka och identifiera marknadstendenser som kan påverka Europeiska unionens försörjningstrygghet i fråga om kärnmaterial och nukleära tjänster (artikel 1 i stadgarna för Euratoms försörjningsbyrå).

| — | Bidra till gemenskapspolitiken med expertkunskaper, information och råd i fråga om alla aspekter av hur marknaden för kärnmaterial och nukleära tjänster fungerar (artikel 1 i byråns stadgar). |
| --- | --- |

—

Bidra till gemenskapspolitiken med expertkunskaper, information och råd i fråga om alla aspekter av hur marknaden för kärnmaterial och nukleära tjänster fungerar (artikel 1 i byråns stadgar).

Uppgifter

Enligt Euratomfördraget ska Euratoms försörjningsbyrå ha optionsrätt till malmer, råmaterial och speciella klyvbara material som produceras inom medlemsstaternas territorier, samt ensamrätt att ingå avtal om leverans av malmer, råmaterial eller speciella klyvbara material från länder inom eller utom gemenskapen.

Mot denna bakgrund har byrån bland annat följande uppgifter:

| — | Bedöma de åtaganden som har förhandlats fram mellan de berörda parterna och därefter ingå, neka att ingå eller endast under vissa förutsättning ingå alla avtal eller ändringar av avtal som gäller försörjningen med de material som anges i artikel 52 i Euratomfördraget. |
| --- | --- |

—

Bedöma de åtaganden som har förhandlats fram mellan de berörda parterna och därefter ingå, neka att ingå eller endast under vissa förutsättning ingå alla avtal eller ändringar av avtal som gäller försörjningen med de material som anges i artikel 52 i Euratomfördraget.

| — | Underrättas om och handlägga alla avtal som gäller behandling, omvandling eller bearbetning av malmer, råmaterial eller speciella klyvbara material i enlighet med artikel 75 i Euratomfördraget. |
| --- | --- |

—

Underrättas om och handlägga alla avtal som gäller behandling, omvandling eller bearbetning av malmer, råmaterial eller speciella klyvbara material i enlighet med artikel 75 i Euratomfördraget.

| — | Underrättas om och handlägga all överlåtelse, import eller export av sådana mindre mängder malmer, råmaterial eller speciella klyvbara material som avses i artikel 74 i Euratomfördraget. |
| --- | --- |

—

Underrättas om och handlägga all överlåtelse, import eller export av sådana mindre mängder malmer, råmaterial eller speciella klyvbara material som avses i artikel 74 i Euratomfördraget.

| — | Utreda ärenden och vidta alla förberedelser inför ett kommissionsbeslut i de fall där det enligt Euratoms lagstiftning krävs ett godkännande av kollegiet (i enlighet med artikel 59 och 60 i Euratomfördraget). |
| --- | --- |

—

Utreda ärenden och vidta alla förberedelser inför ett kommissionsbeslut i de fall där det enligt Euratoms lagstiftning krävs ett godkännande av kollegiet (i enlighet med artikel 59 och 60 i Euratomfördraget).

| — | På lämpligt sätt förvalta de avtal som byrån har ingått eller underrättats om. |
| --- | --- |

—

På lämpligt sätt förvalta de avtal som byrån har ingått eller underrättats om.

| — | Samla in och hantera information i syfte att kontinuerligt övervaka marknaden för kärnmaterial och nukleära tjänster inom EU (artikel 1 i byråns stadgar). |
| --- | --- |

—

Samla in och hantera information i syfte att kontinuerligt övervaka marknaden för kärnmaterial och nukleära tjänster inom EU (artikel 1 i byråns stadgar).

| — | Regelbundet publicera rapporter för intern använding och/eller för allmänheten om hur marknaden för kärnmaterial och nukleära tjänster fungerar och utvecklas. |
| --- | --- |

—

Regelbundet publicera rapporter för intern använding och/eller för allmänheten om hur marknaden för kärnmaterial och nukleära tjänster fungerar och utvecklas.

| — | På begäran biträda gemenskapen med expertkunskaper, information och råd om alla aspekter av hur marknaden för kärnmaterial och nukleära tjänster fungerar (artikel 1 i byråns stadgar). |
| --- | --- |

—

På begäran biträda gemenskapen med expertkunskaper, information och råd om alla aspekter av hur marknaden för kärnmaterial och nukleära tjänster fungerar (artikel 1 i byråns stadgar).

| — | Hålla kontakt med byråns rådgivande kommitté och begära att den yttrar sig i enlighet med artikel 13 i byråns stadgar. |
| --- | --- |

—

Hålla kontakt med byråns rådgivande kommitté och begära att den yttrar sig i enlighet med artikel 13 i byråns stadgar.

| — | På lämpligt sätt bidra till kommitténs sammanträden som normalt äger rum två gånger per år, däribland förse den med ett sekretariat (artikel 14 i stadgarna). |
| --- | --- |

—

På lämpligt sätt bidra till kommitténs sammanträden som normalt äger rum två gånger per år, däribland förse den med ett sekretariat (artikel 14 i stadgarna).

Organisation

| — | Byrån är en juridisk person och har en självständig ekonomisk ställning (artikel 54 i Euratomfördraget). |
| --- | --- |

—

Byrån är en juridisk person och har en självständig ekonomisk ställning (artikel 54 i Euratomfördraget).

| — | Den står under tillsyn av kommissionen (artikel 53 av Euratomfördraget) och ska drivas utan vinstsyfte (artikel 2 i stadgarna). |
| --- | --- |

—

Den står under tillsyn av kommissionen (artikel 53 av Euratomfördraget) och ska drivas utan vinstsyfte (artikel 2 i stadgarna).

| — | Byråns generaldirektör och personal ska vara, eller bli, tjänstemän i Europeiska gemenskaperna. De ska ha klarat en säkerhetskontroll. Deras löner ska betalas av kommissionen (artikel 4 i stadgarna). |
| --- | --- |

—

Byråns generaldirektör och personal ska vara, eller bli, tjänstemän i Europeiska gemenskaperna. De ska ha klarat en säkerhetskontroll. Deras löner ska betalas av kommissionen (artikel 4 i stadgarna).

| — | Byråns kapital och hur det ska tecknas anges i Euratomfördraget (artikel 54) och byråns stadgar (artikel 9). |
| --- | --- |

—

Byråns kapital och hur det ska tecknas anges i Euratomfördraget (artikel 54) och byråns stadgar (artikel 9).

Generaldirektören

Utses av kommissionen (artikel 53 i Euratomfördraget) på obestämd tid.

Generaldirektörens arbetsuppgifter och befogenheter anges i byråns stadgar (särskilt artikel 3 men även artikel 13 och 14).

Kommissionens tillsyn över Euratoms försörjningsbyrå

I enlighet med artikel 53 Euratomfördraget och artikel 5 i byråns stadgar

| — | får kommissionen utfärda direktiv till byrån, |
| --- | --- |

—

får kommissionen utfärda direktiv till byrån,

| — | har kommissionen vetorätt mot byråns beslut. |
| --- | --- |

—

har kommissionen vetorätt mot byråns beslut.

Rådgivande kommittén

| — | I enlighet med artikel 11 i byråns stadgar ska den rådgivande kommittén bestå av ledamöter från medlemsstaterna som utses på personliga meriter för en mandatperioden på tre år (som kan förnyas). |
| --- | --- |

—

I enlighet med artikel 11 i byråns stadgar ska den rådgivande kommittén bestå av ledamöter från medlemsstaterna som utses på personliga meriter för en mandatperioden på tre år (som kan förnyas).

| — | Kommittén ska biträda byrån i dess arbete. Den ska fungera som en förbindelselänk mellan, å ena sidan, byrån och, å andra sidan, producenterna och förbrukarna inom kärnkraftsindustrin (artikel 13 i stadgarna). |
| --- | --- |

—

Kommittén ska biträda byrån i dess arbete. Den ska fungera som en förbindelselänk mellan, å ena sidan, byrån och, å andra sidan, producenterna och förbrukarna inom kärnkraftsindustrin (artikel 13 i stadgarna).

| — | Kommittén kan höras i alla frågor som omfattas av byråns behörighetsområde. Den ska yttra sig om alla frågor som räknas upp i artikel 13 av stadgarna. Den sammanträder vanligen två gånger per år. |
| --- | --- |

—

Kommittén kan höras i alla frågor som omfattas av byråns behörighetsområde. Den ska yttra sig om alla frågor som räknas upp i artikel 13 av stadgarna. Den sammanträder vanligen två gånger per år.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Intern revision

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet.

Medel till byråns förfogande 2012

Budget

| — | 104 000 euro, varav






  — | bidrag från kommissionen: 98 000 euro |
| --- | --- | --- |

—

104 000 euro, varav

—

bidrag från kommissionen: 98 000 euro

| — | investeringsinkomster och bankränta: 6 000 euro |
| --- | --- |

—

investeringsinkomster och bankränta: 6 000 euro

Personalstyrka den 31 december 2012

Antal tjänster som öronmärkts för byrån i EU:s budget: 9 AD (däribland generaldirektören) och 16 AST.

Antal tjänster som byrån faktiskt har tilldelats: 7 AD (en innehas av en tillfälligt anställd) och 10 AST (en innehas av en tillfälligt anställd).

Övrig personal: 1 utstationerad nationell expert, vakant (kontraktsanställd personal och utstationerade nationella experter).

Personalstyrka totalt: 17 (däribland generaldirektören).

Produkter och tjänster 2012

Försörjningen säkerställd

Handlagda transaktioner

Byrån handlade 2012 omkring 270 transaktioner, däribland kontrakt, ändringar och underrättelser om verksamhet som föregår elproduktion från kärnkraft.

Samråd mellan avdelningar. Förbereda kommissionens beslut

Byrån förberedde kommissionens beslut om ett förfarande baserat på artikel 65 i anslutning till artikel 60 i Euratomfördraget.

Byrån bidrog med input till förfarandet för dess budget för 2013.

Byrån har förvaltat 46 samråd, varav 11 initierades av kommissionens generaldirektorat för energi.

Rapporter

Under 2012 publicerade byrån följande rapporter:

| — | Byråns årsrapport för 2011. |
| --- | --- |

—

Byråns årsrapport för 2011.

| — | Tre Quarterly Uranium Market Reports. |
| --- | --- |

—

Tre Quarterly Uranium Market Reports.

| — | Sex Nuclear News Digests som utkommer varannan månad. |
| --- | --- |

—

Sex Nuclear News Digests som utkommer varannan månad.

| — | 45 Weekly Nuclear News Briefs för läsare inom Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

—

45 Weekly Nuclear News Briefs för läsare inom Europeiska kommissionen.

Deltagande vid aktiviteter som anordnades av byråns rådgivande kommitté

Byråns rådgivande kommitté höll två sammanträden vid vilka byrån deltog och bidrog med stöd efter behov, ett den 10 maj och ett den 8 november 2012.

Byrån hjälpte till med verksamheten i två av den rådgivande kommitténs arbetsgrupper.

It-stöd till insatser

Vidareutveckling/underhåll av databasen Pluto som används för förvaltning av kontrakt.

Det webbaserade kommunikationsverktyget Circabc infördes och ska vara ett stöd för den rådgivande kommitténs arbetsgrupper.

Byråns webbplats uppdaterades.

Relationer med andra EU-institutioner och internationellt samarbete

Byrån arbetar under tillsyn av kommissionen som utfärdar direktiv, har vetorätt över besluten och utser generaldirektören (artikel 53 i Euratomfördraget). Vidare ska kommissionen i förväg godkänna vissa av byråns beslut (i enlighet med artikel 60 i samma fördrag).

Varje år ska byrån till Europaparlamentet, rådet och kommissionen överlämna en verksamhetsrapport för det gångna året och sitt arbetsprogram för det kommande året.

Internationellt samarbete med IAEA (internationella atomenergiorganet) och OECD:s kärnenergibyrå NEA. I detta sammanhang bidrog byrån till:

| — | NEA/IAEA:s gemensamma grupp om uran. |
| --- | --- |

—

NEA/IAEA:s gemensamma grupp om uran.

| — | NEA:s högnivågrupp för en tryggad försörjning av medicinska radioisotoper. |
| --- | --- |

—

NEA:s högnivågrupp för en tryggad försörjning av medicinska radioisotoper.

Källa: Uppgifter från byrån.

---

BYRÅNS SVAR

| 11. | Byrån håller med revisionsrätten om att stödet endast gör det möjligt för den att betala en mindre del av sina administrativa utgifter och att huvuddelen fortfarande behöver finansieras direkt av kommissionen.
  Byrån ser inte någon motsägelse mellan bestämmelserna i artikel 4.1 och artikel 6.1 i byråns stadgar. |
| --- | --- |

11.

Byrån håller med revisionsrätten om att stödet endast gör det möjligt för den att betala en mindre del av sina administrativa utgifter och att huvuddelen fortfarande behöver finansieras direkt av kommissionen.

Byrån ser inte någon motsägelse mellan bestämmelserna i artikel 4.1 och artikel 6.1 i byråns stadgar.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/221 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/221

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2012 med institutets svar

2013/C 365/31

INLEDNING

| 1. | Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (nedan kallad institutet) ligger i Dublin och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1365/75 (1). Institutet ska bidra till planering och förverkligande av bättre levnads- och arbetsvillkor inom unionen genom att öka och sprida kunskap om detta område (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (nedan kallad institutet) ligger i Dublin och inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1365/75 (1). Institutet ska bidra till planering och förverkligande av bättre levnads- och arbetsvillkor inom unionen genom att öka och sprida kunskap om detta område (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i institutets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i institutets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | institutets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

institutets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för institutet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för institutets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner institutets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av institutets finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för institutet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för institutets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner institutets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av institutets finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida institutets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida institutets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att institutets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av institutets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i institutets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att institutets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av institutets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i institutets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN OCH DEN EKONOMISKA FÖRVALTNINGEN

| 11. | Budgetgenomförandet under avdelning I och II var högt med 98 respektive 82 %. Även om andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår under avdelning III är högt, 50 % (3 688 996 euro), motsvarar detta betalningsplaner och återspeglar att institutets verksamhet är flerårig till sin natur. En stor del av överföringarna under avdelning III (71 %) gäller två projekt (8) vars verksamhet genomfördes som planerat och i enlighet med det årliga arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

11.

Budgetgenomförandet under avdelning I och II var högt med 98 respektive 82 %. Även om andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår under avdelning III är högt, 50 % (3 688 996 euro), motsvarar detta betalningsplaner och återspeglar att institutets verksamhet är flerårig till sin natur. En stor del av överföringarna under avdelning III (71 %) gäller två projekt (8) vars verksamhet genomfördes som planerat och i enlighet med det årliga arbetsprogrammet.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 12. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

12.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 10 september 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 139, 30.5.1975, s. 1.

1

(2)  I bilaga II ges en sammanfattning av institutets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

7

(8)  Projektet om nätverket av europeiska observationsorgan (NEO) och projektet om europeiska företagsundersökningen.

8

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Institutet förde över 47 % av anslagen under avdelning III (driftsutgifter). Detta strider mot principen om budgetens ettårighet. | Har genomförts |
| 2011 | Revisionsrätten konstaterade att institutet behöver förbättra insynen i rekryteringsförfarandena: mötena i uttagningskommittén dokumenterades inte alltid ordentligt och det finns inga bevis för att frågorna till intervjuer och skriftliga prov hade fastställts före provtillfällena. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Institutet förde över 47 % av anslagen under avdelning III (driftsutgifter). Detta strider mot principen om budgetens ettårighet.

Har genomförts

2011

Revisionsrätten konstaterade att institutet behöver förbättra insynen i rekryteringsförfarandena: mötena i uttagningskommittén dokumenterades inte alltid ordentligt och det finns inga bevis för att frågorna till intervjuer och skriftliga prov hade fastställts före provtillfällena.

Har genomförts

---

BILAGA II

Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Dublin)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 151 i EUF-fördraget) | Unionens och medlemsstaternas mål ska under beaktande av sådana grundläggande sociala rättigheter som anges i den europeiska sociala stadgan, som undertecknades i Turin den 18 oktober 1961, och i 1989 års gemenskapsstadga om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter, vara att främja sysselsättningen, att förbättra levnads- och arbetsvillkor och därigenom möjliggöra en harmonisering samtidigt som förbättringarna bibehålls, att åstadkomma ett fullgott socialt skydd, en dialog mellan arbetsmarknadens parter och en utveckling av de mänskliga resurserna för att möjliggöra en varaktigt hög sysselsättning samt att bekämpa social utslagning. [...] |
| --- | --- |
| Institutets behörighets-område


  (Rådets förordning (EEG) nr 1365/75, ändrad genom förordning (EG) nr 1111/2005) | Mål

  Institutets mål är att bidra till förverkligande av bättre levnads- och arbetsvillkor genom att öka och sprida kunskap som är relevant för detta område. Den ska särskilt behandla följande ämnen:






  — | Villkoren på arbetsplatser. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 151 i EUF-fördraget)

Unionens och medlemsstaternas mål ska under beaktande av sådana grundläggande sociala rättigheter som anges i den europeiska sociala stadgan, som undertecknades i Turin den 18 oktober 1961, och i 1989 års gemenskapsstadga om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter, vara att främja sysselsättningen, att förbättra levnads- och arbetsvillkor och därigenom möjliggöra en harmonisering samtidigt som förbättringarna bibehålls, att åstadkomma ett fullgott socialt skydd, en dialog mellan arbetsmarknadens parter och en utveckling av de mänskliga resurserna för att möjliggöra en varaktigt hög sysselsättning samt att bekämpa social utslagning. [...]

Institutets behörighets-område

(Rådets förordning (EEG) nr 1365/75, ändrad genom förordning (EG) nr 1111/2005)

Mål

Institutets mål är att bidra till förverkligande av bättre levnads- och arbetsvillkor genom att öka och sprida kunskap som är relevant för detta område. Den ska särskilt behandla följande ämnen:

—

Villkoren på arbetsplatser.

| — | Organisering av arbetet och särskilt arbetsutformning. |
| --- | --- |

—

Organisering av arbetet och särskilt arbetsutformning.

| — | Problem som är specifika för vissa kategorier av arbetstagare. |
| --- | --- |

—

Problem som är specifika för vissa kategorier av arbetstagare.

| — | Långsiktiga aspekter på förbättringar på miljöområdet. |
| --- | --- |

—

Långsiktiga aspekter på förbättringar på miljöområdet.

| — | Fördelning i tid och rum av mänsklig verksamhet. |
| --- | --- |

—

Fördelning i tid och rum av mänsklig verksamhet.

Uppgift

| — | Främja utbyte av information och erfarenheter på dessa områden. |
| --- | --- |

—

Främja utbyte av information och erfarenheter på dessa områden.

| — | Underlätta kontakter mellan universitet, undersöknings- och forskningsinstitut, förvaltningsorgan och ekonomiska och sociala organisationer. |
| --- | --- |

—

Underlätta kontakter mellan universitet, undersöknings- och forskningsinstitut, förvaltningsorgan och ekonomiska och sociala organisationer.

| — | Göra eller låta göra undersökningar och främja pilotprojekt. |
| --- | --- |

—

Göra eller låta göra undersökningar och främja pilotprojekt.

| — | Samarbeta så nära som möjligt med befintliga specialiserade institutioner i medlemsstaterna och på internationell nivå. |
| --- | --- |

—

Samarbeta så nära som möjligt med befintliga specialiserade institutioner i medlemsstaterna och på internationell nivå.

Organisation

Styrelse

| — | Per medlemsstat: En ledamot som företräder regeringen, en företrädare för arbetsgivarorganisationerna och en företrädare för arbetstagarorganisationerna. |
| --- | --- |

—

Per medlemsstat: En ledamot som företräder regeringen, en företrädare för arbetsgivarorganisationerna och en företrädare för arbetstagarorganisationerna.

| — | tre företrädare för kommissionen. |
| --- | --- |

—

tre företrädare för kommissionen.

| — | ett ordinarie sammanträde per år. |
| --- | --- |

—

ett ordinarie sammanträde per år.

Styrelsens arbetsutskott

| — | Består av elva ledamöter: tre ledamöter från varje arbetsmarknadspart och regeringarna, två från kommissionen. |
| --- | --- |

—

Består av elva ledamöter: tre ledamöter från varje arbetsmarknadspart och regeringarna, två från kommissionen.

| — | Övervakar genomförandet av styrelsens beslut och vidtar alla nödvändiga åtgärder för institutets förvaltning mellan styrelsesammanträdena. |
| --- | --- |

—

Övervakar genomförandet av styrelsens beslut och vidtar alla nödvändiga åtgärder för institutets förvaltning mellan styrelsesammanträdena.

| — | Sex ordinarie sammanträden per år. |
| --- | --- |

—

Sex ordinarie sammanträden per år.

Direktören och biträdande direktören utses av kommissionen på grundval av en kandidatlista som lagts fram av styrelsen. Direktören genomför styrelsens och arbetsutskottets beslut och förvaltar institutet.

Intern revision

Kommissionens tjänst för internrevision.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till institutets förfogande 2012 (2011)

Budget

21,4 (20,6) miljoner euro

Personalstyrka den 31 december 2012

Tjänstemän och tillfälligt anställda:

101 tjänster enligt tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 98 (97) den 31 december 2012

Övrig personal:

| | Utstationerade nationella exporter: 0 (0) |
| --- | --- |

Utstationerade nationella exporter: 0 (0)

| | Kontraktsanställda: 12 (9) |
| --- | --- |

Kontraktsanställda: 12 (9)

| | Personalstyrka totalt: 110 (106) |
| --- | --- |

Personalstyrka totalt: 110 (106)

Varav anställda med

| | uppgifter inom verksamheten: 77 (72) |
| --- | --- |

uppgifter inom verksamheten: 77 (72)

| | administrativa uppgifter: 28 (29) |
| --- | --- |

administrativa uppgifter: 28 (29)

| | blandade uppgifter: 5 (5) |
| --- | --- |

blandade uppgifter: 5 (5)

Produkter och tjänster 2012

Bevakning och enkäter

Nätverk av europeiska observationsorgan (NEO):

| — | Europeiska observationsorganet för arbetsmarknadsrelationer (EIRO): 279 uppdateringar av information, sex representativitetsstudier, två årliga uppdateringar om löner och arbetstid, arbetsmarknadsrelationer och utveckling av arbetsvillkor i Europa 2011, fyra jämförande analytiska rapporter och två enkätrapporter. |
| --- | --- |

—

Europeiska observationsorganet för arbetsmarknadsrelationer (EIRO): 279 uppdateringar av information, sex representativitetsstudier, två årliga uppdateringar om löner och arbetstid, arbetsmarknadsrelationer och utveckling av arbetsvillkor i Europa 2011, fyra jämförande analytiska rapporter och två enkätrapporter.

| — | Europeiska observationsorganet för arbetsvillkor (EWCO): 90 uppdateringar av information, fyra jämförande analytiska rapporter, arbetsmarknadsrelationer och utveckling av arbetsvillkor i Europa 2011 och sju enkätrapporter. |
| --- | --- |

—

Europeiska observationsorganet för arbetsvillkor (EWCO): 90 uppdateringar av information, fyra jämförande analytiska rapporter, arbetsmarknadsrelationer och utveckling av arbetsvillkor i Europa 2011 och sju enkätrapporter.

| — | European Restructuring Monitor (ERM, omstruktureringsfrågor): 1 566 faktablad om omstrukturering och två jämförande analytiska rapporter. |
| --- | --- |

—

European Restructuring Monitor (ERM, omstruktureringsfrågor): 1 566 faktablad om omstrukturering och två jämförande analytiska rapporter.

Enkäter:

| — | Femte undersökningen om arbetsvillkor i Europa: En översiktsrapport offentliggjordes liksom två rapporter om sekundära analyser: en om trender när det gäller kvalitet i arbetet i Europa och en om acceptabla arbetsvillkor och en åldrande arbetskraft. |
| --- | --- |

—

Femte undersökningen om arbetsvillkor i Europa: En översiktsrapport offentliggjordes liksom två rapporter om sekundära analyser: en om trender när det gäller kvalitet i arbetet i Europa och en om acceptabla arbetsvillkor och en åldrande arbetskraft.

| — | Tredje europeiska undersökningen om livskvalitet (EQLS): fältarbete i 34 länder slutfört, en översiktsrapport offentliggjordes. |
| --- | --- |

—

Tredje europeiska undersökningen om livskvalitet (EQLS): fältarbete i 34 länder slutfört, en översiktsrapport offentliggjordes.

| — | Andra Europeiska företagsundersökningen: tre rapporter: Politikens relevans och konsekvenser för framtida enkäter, Social dialog på arbetsplatsen i Europa, Praxis för personalförvaltning och företagets resultat samt förberedelser inför tredje upplagan av Europeiska företagsundersökningen (2013). |
| --- | --- |

—

Andra Europeiska företagsundersökningen: tre rapporter: Politikens relevans och konsekvenser för framtida enkäter, Social dialog på arbetsplatsen i Europa, Praxis för personalförvaltning och företagets resultat samt förberedelser inför tredje upplagan av Europeiska företagsundersökningen (2013).

Sysselsättning och konkurrenskraft

| — | European Restructuring Monitor: ERM-rapport 2012: Efter omstrukturering: arbetsmarknader, arbetsförhållanden och tillfredsställelse med tillvaron. |
| --- | --- |

—

European Restructuring Monitor: ERM-rapport 2012: Efter omstrukturering: arbetsmarknader, arbetsförhållanden och tillfredsställelse med tillvaron.

| — | Rapporter dels om unga som saknar anställning, utbildning eller fortbildning NEET (Not in Employment, Education or Training): Kännetecken, kostnader och politiska svar i Europa, dels om de politiska åtgärdernas ändamålsenlighet när det gäller att höja sysselsättningen bland unga. |
| --- | --- |

—

Rapporter dels om unga som saknar anställning, utbildning eller fortbildning NEET (Not in Employment, Education or Training): Kännetecken, kostnader och politiska svar i Europa, dels om de politiska åtgärdernas ändamålsenlighet när det gäller att höja sysselsättningen bland unga.

| — | Rapport om utveckling och politik för sysselsättning av äldre arbetstagare i lågkonjunktur med fallstudier. |
| --- | --- |

—

Rapport om utveckling och politik för sysselsättning av äldre arbetstagare i lågkonjunktur med fallstudier.

| — | Rapport om andra steget av flexibilitet och trygghet: en analys av praxis och politik i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Rapport om andra steget av flexibilitet och trygghet: en analys av praxis och politik i medlemsstaterna.

| — | Databas med lagstiftning om omstrukturering. |
| --- | --- |

—

Databas med lagstiftning om omstrukturering.

Arbetsmarknadsrelationer och arbetsplatsutveckling

| — | Arbetsmarknadsrelationer och utvecklingen av arbetsvillkor i Europa 2011. |
| --- | --- |

—

Arbetsmarknadsrelationer och utvecklingen av arbetsvillkor i Europa 2011.

| — | Organisering av arbetet och innovation. |
| --- | --- |

—

Organisering av arbetet och innovation.

| — | Organisering av arbetstiden: konsekvenser för produktivitet och arbetsförhållanden – en översiktsrapport. |
| --- | --- |

—

Organisering av arbetstiden: konsekvenser för produktivitet och arbetsförhållanden – en översiktsrapport.

| — | Arbetsförhållanden i detaljhandeln. |
| --- | --- |

—

Arbetsförhållanden i detaljhandeln.

| — | Den sociala dialogen i tider av global ekonomisk kris. |
| --- | --- |

—

Den sociala dialogen i tider av global ekonomisk kris.

| — | Flexibilitet och trygghet: insatser på företagsnivå. |
| --- | --- |

—

Flexibilitet och trygghet: insatser på företagsnivå.

Social sammanhållning och livskvalitet

| — | Aktiv integration av unga människor med funktionshinder eller hälsoproblem. |
| --- | --- |

—

Aktiv integration av unga människor med funktionshinder eller hälsoproblem.

| — | Inkomst från arbete efter pensioneringen inom EU. |
| --- | --- |

—

Inkomst från arbete efter pensioneringen inom EU.

| — | Stöd till föräldrar inom EU. |
| --- | --- |

—

Stöd till föräldrar inom EU.

| — | Arbetskraftens rörlighet inom EU: effekterna av återflyttning. |
| --- | --- |

—

Arbetskraftens rörlighet inom EU: effekterna av återflyttning.

| — | Skuldrådgivning till hushållen i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

—

Skuldrådgivning till hushållen i Europeiska unionen.

Kommunikation och utbyte av idéer och erfarenheter

| — | 94 238 nedladdningar av rapporter från institutets webbplats, 2 118 666 användarbesök. |
| --- | --- |

—

94 238 nedladdningar av rapporter från institutets webbplats, 2 118 666 användarbesök.

| — | Publicering av 86 163 tryckta publikationer och 932 nya publikationer på webben och i tryckt form. |
| --- | --- |

—

Publicering av 86 163 tryckta publikationer och 932 nya publikationer på webben och i tryckt form.

| — | 21 medieaktiviteter nådde 92 miljoner EU-medborgare och ledde till 269 förfrågningar från journalister och över 1 460 omnämnanden i europeiska medier. |
| --- | --- |

—

21 medieaktiviteter nådde 92 miljoner EU-medborgare och ledde till 269 förfrågningar från journalister och över 1 460 omnämnanden i europeiska medier.

| — | 1 178 kontakter och informationsmöten med beslutsfattare på Europanivå. |
| --- | --- |

—

1 178 kontakter och informationsmöten med beslutsfattare på Europanivå.

| — | 204 EU-politiska dokument med hänvisningar till institutets resultat och expertkunskaper. |
| --- | --- |

—

204 EU-politiska dokument med hänvisningar till institutets resultat och expertkunskaper.

| — | 39 utställningar och 32 besök av 99 besökare vid institutet. |
| --- | --- |

—

39 utställningar och 32 besök av 99 besökare vid institutet.

Källa: Uppgifter från institutet.

---

INSTITUTETS SVAR

| 11. | Revisionsrättens kommentar välkomnas då den bekräftar att de flesta av institutets forskningsprojekt är av flerårig natur. Vi kommer att fortsätta granska överföringen av åtagandebemyndiganden genom att varje år fastställa ett anslagsbelopp som ska överföras i enlighet med vårt årliga arbetsprogram (planerade överföringar) och jämföra det med det oplanerade belopp som beror på förseningar eller ändringar i genomförandet av arbetsprogrammet (oplanerade överföringar). |
| --- | --- |

11.

Revisionsrättens kommentar välkomnas då den bekräftar att de flesta av institutets forskningsprojekt är av flerårig natur. Vi kommer att fortsätta granska överföringen av åtagandebemyndiganden genom att varje år fastställa ett anslagsbelopp som ska överföras i enlighet med vårt årliga arbetsprogram (planerade överföringar) och jämföra det med det oplanerade belopp som beror på förseningar eller ändringar i genomförandet av arbetsprogrammet (oplanerade överföringar).

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/228 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/228

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2012 med Eurojusts svar

2013/C 365/32

INLEDNING

| 1. | Europeiska unionens enhet för rättsligt samarbete (nedan kallad Eurojust) ligger i Haag och inrättades genom rådets beslut 2002/187/RIF (1) för att stärka kampen mot grov organiserad brottslighet. Dess uppdrag är att förbättra samordningen av gränsöverskridande utredningar och åtal mellan medlemsstaterna i Europeiska unionen och mellan medlemsstater och tredje land (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska unionens enhet för rättsligt samarbete (nedan kallad Eurojust) ligger i Haag och inrättades genom rådets beslut 2002/187/RIF (1) för att stärka kampen mot grov organiserad brottslighet. Dess uppdrag är att förbättra samordningen av gränsöverskridande utredningar och åtal mellan medlemsstaterna i Europeiska unionen och mellan medlemsstater och tredje land (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i Eurojusts system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i Eurojusts system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | Eurojusts årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

Eurojusts årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för Eurojust som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för Eurojusts årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner Eurojusts årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av Eurojusts finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för Eurojust som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för Eurojusts årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner Eurojusts årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av Eurojusts finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida Eurojusts årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida Eurojusts årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att Eurojusts årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av Eurojusts finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i Eurojusts budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att Eurojusts årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av Eurojusts finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i Eurojusts budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM TRANSAKTIONERNAS LAGLIGHET OCH KORREKTHET

| 11. | Ett ramkontrakt för säkerhetstjänster undertecknades 2008 och ändrades 2009. De ändrade bestämmelserna för beräkning av priser ledde till en successiv ökning med upp till 22 %, trots att priserna enligt det ursprungliga ramkontraktet fick stiga med högst 4 %. Den totala prisökning som översteg taket på 4 % uppgick till ungefär 440 000 euro för perioden 2008–2012, varav ungefär 68 000 euro betalades ut 2012. En så stor ökning kan innebära en risk för att öppenheten och rättvisan i den ursprungliga upphandlingen minskar och för att konkurrensen snedvrids. |
| --- | --- |

11.

Ett ramkontrakt för säkerhetstjänster undertecknades 2008 och ändrades 2009. De ändrade bestämmelserna för beräkning av priser ledde till en successiv ökning med upp till 22 %, trots att priserna enligt det ursprungliga ramkontraktet fick stiga med högst 4 %. Den totala prisökning som översteg taket på 4 % uppgick till ungefär 440 000 euro för perioden 2008–2012, varav ungefär 68 000 euro betalades ut 2012. En så stor ökning kan innebära en risk för att öppenheten och rättvisan i den ursprungliga upphandlingen minskar och för att konkurrensen snedvrids.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 12. | Insynen i rekryteringsförfarandena kan förbättras. Det fanns inga bevis för att uttagningskommittén hade fastställt provfrågor och intervjufrågor innan den gick igenom ansökningarna och inga bevis för att viktningen mellan skriftliga prov och intervjuer fastställdes innan den bedömde de sökande. |
| --- | --- |

12.

Insynen i rekryteringsförfarandena kan förbättras. Det fanns inga bevis för att uttagningskommittén hade fastställt provfrågor och intervjufrågor innan den gick igenom ansökningarna och inga bevis för att viktningen mellan skriftliga prov och intervjuer fastställdes innan den bedömde de sökande.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 13. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

13.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 15 juli 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 63, 6.3.2002, s. 1.

1

(2)  I bilaga II sammanfattas Eurojusts behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

7

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Detta är återigen en alltför stor överföring och strider mot budgetprincipen om ettårighet. | Har genomförts |
| 2011 | I rapporten för budgetåret 2010 noterade revisionsrätten att de respektive rollerna och ansvarsområdena för direktören och Eurojusts kollegium behöver omdefinieras för att man ska undvika den överlappning i fråga om redovisningsskyldighet som nu uppkommer på grund av inrättandeförordningen (1). Inga korrigerande åtgärder har vidtagits under 2011. | Pågår |
| 2011 | Eurojust har ännu inte antagit alla tillämpningsföreskrifter till tjänsteföreskrifterna (2). | Pågår |
| 2011 | Revisionsrätten identifierade återigen brister i rekryteringsförfarandena. Uttagningskommittéerna var i flera fall inte sammansatta helt i enlighet med kraven i tjänsteföreskrifterna: alla medlemmar av uttagningskommittén hade inte den lägsta lönegrad som krävdes. I ett urvalsförfarande var kommitténs ordförande även chef för den enda sökande som bjöds in till intervju och valdes ut till tjänsten. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Detta är återigen en alltför stor överföring och strider mot budgetprincipen om ettårighet.

Har genomförts

2011

I rapporten för budgetåret 2010 noterade revisionsrätten att de respektive rollerna och ansvarsområdena för direktören och Eurojusts kollegium behöver omdefinieras för att man ska undvika den överlappning i fråga om redovisningsskyldighet som nu uppkommer på grund av inrättandeförordningen (1). Inga korrigerande åtgärder har vidtagits under 2011.

Pågår

2011

Eurojust har ännu inte antagit alla tillämpningsföreskrifter till tjänsteföreskrifterna (2).

Pågår

2011

Revisionsrätten identifierade återigen brister i rekryteringsförfarandena. Uttagningskommittéerna var i flera fall inte sammansatta helt i enlighet med kraven i tjänsteföreskrifterna: alla medlemmar av uttagningskommittén hade inte den lägsta lönegrad som krävdes. I ett urvalsförfarande var kommitténs ordförande även chef för den enda sökande som bjöds in till intervju och valdes ut till tjänsten.

Har genomförts

---

(1)  Artiklarna 28, 29, 30 och 36 i rådets beslut 2002/187/RIF, ändrat genom rådets beslut 2003/659/RIF (EUT L 245, 29.9.2003, s. 44) och 2009/426/RIF (EUT L 138, 4.6.2009, s. 14).

(2)  Det saknas tillämpningsföreskrifter för följande områden: ändring av lönegradsplacering, administrativa utredningar och disciplinära ärenden, deltidsarbete, arbetsdelning, chefer på mellannivå, tillfällig tjänstgöring på chefstjänster, bedömning av högre tjänstemän, förtida avgångspensionering utan minskning av pensionsrättigheter, tjänstledighet, personalkommitté och handledning för tjänsteresor.

---

BILAGA II

Eurojust (Haag)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 85 i EUF- fördraget) | Eurojusts uppgift ska vara att stödja och stärka samordning och samarbete mellan de nationella myndigheter som har till uppgift att utreda och lagföra allvarlig brottslighet som berör två eller flera medlemsstater [...] |
| --- | --- |
| Eurojusts behörighet


  (Artiklarna 3, 5, 6 och 7 i rådets beslut 2002/187/RIF, ändrat genom 2003/659/RIF och 2009/426/RIF) | Mål


  Artikel 3 i rådets beslut om Eurojust

  Vid sådana utredningar och åtal som berör två eller flera medlemsstater och som rör brottsliga beteenden enligt artikel 4 i samband med grov brottslighet, särskilt om den är organiserad, ska målen för Eurojust vara att






  a) | främja och förbättra samordningen mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter av utredningar och åtal i medlemsstaterna, med beaktande av varje begäran från en medlemsstats behöriga myndighet och all information från varje behörigt organ enligt de bestämmelser som fastställts inom ramen för fördragen, |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 85 i EUF- fördraget)

Eurojusts uppgift ska vara att stödja och stärka samordning och samarbete mellan de nationella myndigheter som har till uppgift att utreda och lagföra allvarlig brottslighet som berör två eller flera medlemsstater [...]

Eurojusts behörighet

(Artiklarna 3, 5, 6 och 7 i rådets beslut 2002/187/RIF, ändrat genom 2003/659/RIF och 2009/426/RIF)

Mål

Artikel 3 i rådets beslut om Eurojust

Vid sådana utredningar och åtal som berör två eller flera medlemsstater och som rör brottsliga beteenden enligt artikel 4 i samband med grov brottslighet, särskilt om den är organiserad, ska målen för Eurojust vara att

a)

främja och förbättra samordningen mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter av utredningar och åtal i medlemsstaterna, med beaktande av varje begäran från en medlemsstats behöriga myndighet och all information från varje behörigt organ enligt de bestämmelser som fastställts inom ramen för fördragen,

| b) | förbättra samarbetet mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter, särskilt genom att underlätta genomförandet av begäranden och beslut om rättsligt samarbete, inbegripet när det gäller instrument som ger verkan åt principen om ömsesidigt erkännande, |
| --- | --- |

b)

förbättra samarbetet mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter, särskilt genom att underlätta genomförandet av begäranden och beslut om rättsligt samarbete, inbegripet när det gäller instrument som ger verkan åt principen om ömsesidigt erkännande,

| c) | på annat sätt stödja medlemsstaternas behöriga myndigheter för att effektivisera deras utredningar och åtal. |
| --- | --- |

c)

på annat sätt stödja medlemsstaternas behöriga myndigheter för att effektivisera deras utredningar och åtal.

Uppgifter

Artikel 5 i rådets beslut om Eurojust

| 1. | För att kunna uppfylla sina mål ska Eurojust fullgöra sina uppgifter






  a) | genom en eller flera berörda nationella medlemmar i enlighet med artikel 6, eller |
| --- | --- | --- |

1.

För att kunna uppfylla sina mål ska Eurojust fullgöra sina uppgifter

a)

genom en eller flera berörda nationella medlemmar i enlighet med artikel 6, eller

| b) | som ett kollegium i enlighet med artikel 7, när






  i) | en eller flera nationella medlemmar som berörs av ett ärende som behandlas av Eurojust begär det, eller |
| --- | --- | --- |

b)

som ett kollegium i enlighet med artikel 7, när

i)

en eller flera nationella medlemmar som berörs av ett ärende som behandlas av Eurojust begär det, eller

| ii) | det är fråga om utredningar eller åtal som har konsekvenser för unionen eller kan röra andra medlemsstater än de direkt inblandade, eller |
| --- | --- |

ii)

det är fråga om utredningar eller åtal som har konsekvenser för unionen eller kan röra andra medlemsstater än de direkt inblandade, eller

| iii) | det rör sig om en allmän fråga som gäller genomförandet av Eurojusts målsättning, eller |
| --- | --- |

iii)

det rör sig om en allmän fråga som gäller genomförandet av Eurojusts målsättning, eller

| iv) | det i övrigt föreskrivs i detta beslut. |
| --- | --- |

iv)

det i övrigt föreskrivs i detta beslut.

| 2. | När Eurojust fullgör sina uppgifter ska enheten ange om den agerar genom en eller flera nationella medlemmar i enlighet med artikel 6 eller som kollegium i enlighet med artikel 7. |
| --- | --- |

2.

När Eurojust fullgör sina uppgifter ska enheten ange om den agerar genom en eller flera nationella medlemmar i enlighet med artikel 6 eller som kollegium i enlighet med artikel 7.

Artikel 6 i rådets beslut om Eurojust

| 1. | När Eurojust agerar genom sina berörda nationella medlemmar,






  a) | får den, med angivande av sina skäl därför, anmoda de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna att






  i) | göra en utredning eller väcka åtal beträffande specificerade gärningar, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

När Eurojust agerar genom sina berörda nationella medlemmar,

a)

får den, med angivande av sina skäl därför, anmoda de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna att

i)

göra en utredning eller väcka åtal beträffande specificerade gärningar,

| ii) | godta att en av dem kan vara bättre skickad att göra en utredning eller väcka åtal beträffande specificerade gärningar, |
| --- | --- |

ii)

godta att en av dem kan vara bättre skickad att göra en utredning eller väcka åtal beträffande specificerade gärningar,

| iii) | skapa samordning mellan de behöriga myndigheterna i berörda medlemsstater, |
| --- | --- |

iii)

skapa samordning mellan de behöriga myndigheterna i berörda medlemsstater,

| iv) | inrätta en gemensam utredningsgrupp i enlighet med relevanta samarbetsinstrument, |
| --- | --- |

iv)

inrätta en gemensam utredningsgrupp i enlighet med relevanta samarbetsinstrument,

| v) | tillhandahålla all information som Eurojust behöver för att fullgöra sina uppgifter, |
| --- | --- |

v)

tillhandahålla all information som Eurojust behöver för att fullgöra sina uppgifter,

| vi) | vidta särskilda utredningsåtgärder, |
| --- | --- |

vi)

vidta särskilda utredningsåtgärder,

| vii) | vidta andra åtgärder som är motiverade med anledning av utredningen eller åtalet. |
| --- | --- |

vii)

vidta andra åtgärder som är motiverade med anledning av utredningen eller åtalet.

| b) | ska den sörja för att de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna informerar varandra om de utredningar och åtal som Eurojust har kännedom om, |
| --- | --- |

b)

ska den sörja för att de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna informerar varandra om de utredningar och åtal som Eurojust har kännedom om,

| c) | ska den på begäran bistå medlemsstaternas behöriga myndigheter för att säkerställa bästa möjliga samordning av utredningar och åtal, |
| --- | --- |

c)

ska den på begäran bistå medlemsstaternas behöriga myndigheter för att säkerställa bästa möjliga samordning av utredningar och åtal,

| d) | ska den bidra till ett förbättrat samarbete mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter, |
| --- | --- |

d)

ska den bidra till ett förbättrat samarbete mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter,

| e) | ska den samarbeta och samråda med det europeiska rättsliga nätverket, bland annat genom att använda och bidra till att förbättra dess dokumentationsdatabas, |
| --- | --- |

e)

ska den samarbeta och samråda med det europeiska rättsliga nätverket, bland annat genom att använda och bidra till att förbättra dess dokumentationsdatabas,

| f) | ska den, i de fall som avses i artikel 3.2 och 3.3 och med kollegiets samtycke, bistå vid utredningar och åtal som berör de behöriga myndigheterna i en enda medlemsstat. |
| --- | --- |

f)

ska den, i de fall som avses i artikel 3.2 och 3.3 och med kollegiets samtycke, bistå vid utredningar och åtal som berör de behöriga myndigheterna i en enda medlemsstat.

| 2. | Medlemsstaterna ska se till att de behöriga nationella myndigheterna utan dröjsmål svarar på begäranden som görs enligt denna artikel. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna ska se till att de behöriga nationella myndigheterna utan dröjsmål svarar på begäranden som görs enligt denna artikel.

Artikel 7 i rådets beslut om Eurojust

| 1. | När Eurojust agerar som ett kollegium






  a) | får den vid de typer av brottslighet och de brott som avses i artikel 4.1 genom en motiverad begäran uppmana de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna att






  i) | göra en utredning eller väcka åtal beträffande specificerade gärningar, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

När Eurojust agerar som ett kollegium

a)

får den vid de typer av brottslighet och de brott som avses i artikel 4.1 genom en motiverad begäran uppmana de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna att

i)

göra en utredning eller väcka åtal beträffande specificerade gärningar,

| ii) | godta att en av dem kan vara bättre skickad att göra en utredning eller väcka åtal beträffande specificerade gärningar, |
| --- | --- |

ii)

godta att en av dem kan vara bättre skickad att göra en utredning eller väcka åtal beträffande specificerade gärningar,

| iii) | skapa samordning mellan de behöriga myndigheterna i berörda medlemsstater, |
| --- | --- |

iii)

skapa samordning mellan de behöriga myndigheterna i berörda medlemsstater,

| iv) | inrätta en gemensam utredningsgrupp i enlighet med relevanta samarbetsinstrument, |
| --- | --- |

iv)

inrätta en gemensam utredningsgrupp i enlighet med relevanta samarbetsinstrument,

| v) | tillhandahålla den information som Eurojust behöver för att fullgöra sina uppgifter, |
| --- | --- |

v)

tillhandahålla den information som Eurojust behöver för att fullgöra sina uppgifter,

| b) | ska den sörja för att de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna informerar varandra om de utredningar och åtal som Eurojust har kännedom om och som har konsekvenser för unionen, eller som kan beröra andra medlemsstater än de direkt berörda, |
| --- | --- |

b)

ska den sörja för att de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna informerar varandra om de utredningar och åtal som Eurojust har kännedom om och som har konsekvenser för unionen, eller som kan beröra andra medlemsstater än de direkt berörda,

| c) | ska den, på deras begäran, bistå medlemsstaternas behöriga myndigheter för att säkerställa bästa möjliga samordning av utredningar och åtal, |
| --- | --- |

c)

ska den, på deras begäran, bistå medlemsstaternas behöriga myndigheter för att säkerställa bästa möjliga samordning av utredningar och åtal,

| d) | ska den bidra till ett förbättrat samarbete mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter, bland annat på grundval av Europols analys, |
| --- | --- |

d)

ska den bidra till ett förbättrat samarbete mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter, bland annat på grundval av Europols analys,

| e) | ska den samarbeta och samråda med det europeiska rättsliga nätverket, bland annat genom att använda och bidra till att förbättra dess dokumentationsdatabas, |
| --- | --- |

e)

ska den samarbeta och samråda med det europeiska rättsliga nätverket, bland annat genom att använda och bidra till att förbättra dess dokumentationsdatabas,

| f) | får den bistå Europol, bland annat genom att lämna yttranden på grundval av Europols analyser, |
| --- | --- |

f)

får den bistå Europol, bland annat genom att lämna yttranden på grundval av Europols analyser,

| g) | får den ge logistiskt stöd i de fall som avses i leden a, c och d. Detta logistiska stöd kan bland annat utgöras av stöd till översättning, tolkning och anordnande av samordningsmöten. |
| --- | --- |

g)

får den ge logistiskt stöd i de fall som avses i leden a, c och d. Detta logistiska stöd kan bland annat utgöras av stöd till översättning, tolkning och anordnande av samordningsmöten.

| 2. | När två eller flera nationella medlemmar inte kan enas om hur man ska lösa ett fall av behörighetskonflikt när det gäller att göra utredningar eller väcka åtal i enlighet med artikel 6, och särskilt artikel 6.1 c, ska kollegiet ombes att avge ett skriftligt icke-bindande yttrande om fallet, om frågan inte kan lösas i samförstånd mellan de berörda nationella myndigheterna. Kollegiets yttrande ska omedelbart vidarebefordras till de berörda medlemsstaterna. Denna punkt påverkar inte tillämpningen av punkt 1a ii. |
| --- | --- |

2.

När två eller flera nationella medlemmar inte kan enas om hur man ska lösa ett fall av behörighetskonflikt när det gäller att göra utredningar eller väcka åtal i enlighet med artikel 6, och särskilt artikel 6.1 c, ska kollegiet ombes att avge ett skriftligt icke-bindande yttrande om fallet, om frågan inte kan lösas i samförstånd mellan de berörda nationella myndigheterna. Kollegiets yttrande ska omedelbart vidarebefordras till de berörda medlemsstaterna. Denna punkt påverkar inte tillämpningen av punkt 1a ii.

| 3. | Utan hinder av bestämmelserna i de instrument som Europeiska unionen antagit om rättsligt samarbete får en behörig myndighet rapportera till Eurojust om upprepade avslag eller svårigheter beträffande verkställigheten av begäranden och beslut om rättsligt samarbete, inbegripet när det gäller instrument som ger verkan åt principen om ömsesidigt erkännande, och be kollegiet utfärda ett skriftligt icke-bindande yttrande om frågan, om den inte kan lösas i samförstånd mellan de berörda nationella myndigheterna eller genom ingripande av de berörda nationella medlemmarna. Kollegiets yttrande ska omedelbart vidarebefordras till de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.

Utan hinder av bestämmelserna i de instrument som Europeiska unionen antagit om rättsligt samarbete får en behörig myndighet rapportera till Eurojust om upprepade avslag eller svårigheter beträffande verkställigheten av begäranden och beslut om rättsligt samarbete, inbegripet när det gäller instrument som ger verkan åt principen om ömsesidigt erkännande, och be kollegiet utfärda ett skriftligt icke-bindande yttrande om frågan, om den inte kan lösas i samförstånd mellan de berörda nationella myndigheterna eller genom ingripande av de berörda nationella medlemmarna. Kollegiets yttrande ska omedelbart vidarebefordras till de berörda medlemsstaterna.

Organisation

(Artiklarna 2, 9, 23, 28, 29 och 36 i rådets beslut om Eurojust 2002/187/RIF; artikel 3 i Eurojusts arbetsordning)

Kollegiet

Kollegiet ska ansvara för Eurojusts organisation och funktion. Kollegiet ska bestå av nationella medlemmar från varje medlemsstat som har sänts ut i enlighet med medlemsstatens rättsliga system och som är åklagare, domare eller polistjänsteman med motsvarande behörighet. Kollegiet ska bland de nationella medlemmarna välja en ordförande.

Direktör

Den administrativa direktören ska utses av kollegiet med två tredjedels majoritet.

Den gemensamma tillsynsmyndigheten

Ska kontrollera behandlingen av personuppgifter.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation som ska antas med kvalificerad majoritet.

Medel till Eurojusts förfogande 2012 (2011)

Slutlig budget

33,3 (31,4) miljoner euro inklusive inkomster avsatta för särskilda ändamål

Personalstyrka den 31 december 2012

Nationella medlemmar: 27 (varav två baserade i medlemsstaterna) (27, varav en baserad i medlemsstaten)

Ersättare till nationella medlemmar: 17 (varav tio baserade i medlemsstaterna) (16, varav sex baserade i medlemsstaterna)

Assistenter till nationella medlemmar: 22 (varav elva baserade i medlemsstaterna) (20, varav åtta baserade i medlemsstaterna)

Tillfälligt anställda: 188 (167)

Kontraktsanställda: 29 (43)

Utstationerade nationella experter: 18 (17)

Produkter och tjänster 2012 (2011)

Antal samordningssammanträden: 194 (204)

Antal ärenden totalt: 1 533(1 441)

Bedrägeri: 382 (575); 12,2 % (39 %)
   (1)

Narkotikahandel: 263 (242); 8,4 % (16 %)
   (1)

Terrorism: 32 (27); 1,03 % (1 %)
   (1)

Mord: 89 (88); 2,8 % (6 %)
   (1)

Människohandel: 60 (79); 1,9 % (5 %)
   (1)

Källa: Uppgifter från Eurojust.

---

(1)  Den förteckning över brott som används för klassificering av fallen ändrades och gjordes mer exakt 2012 och de kategorier som används nu är mer detaljerade, vilket förklarar att det förekommer en nedgång inom vissa områden trots att det totala antalet fall har ökat med 6,4 %. Procentsatserna avser inte antalet fall (ett fall kan gälla flera olika typer av brott) utan de avser de olika typerna av brott.

Källa: Uppgifter från Eurojust.

---

EUROJUSTS SVAR

| 11. | Eurojust accepterar faktumet att retroaktiva ökningar i pris, utöver det som fastställts i kontraktet, kan urholka insynen och rättvisan i den ursprungliga anskaffningsproceduren, samt snedvrida konkurrensen. Ökningen i det föreliggande tillfället baserades på förändringar i det nederländska kollektivavtalet och skulle därmed också i lika stor grad påverka alla konkurrenter som erbjuder sina tjänster i Nederländerna. |
| --- | --- |

11.

Eurojust accepterar faktumet att retroaktiva ökningar i pris, utöver det som fastställts i kontraktet, kan urholka insynen och rättvisan i den ursprungliga anskaffningsproceduren, samt snedvrida konkurrensen. Ökningen i det föreliggande tillfället baserades på förändringar i det nederländska kollektivavtalet och skulle därmed också i lika stor grad påverka alla konkurrenter som erbjuder sina tjänster i Nederländerna.

| 12. | Eurojust accepterar anmärkningen och har redan implementerat domstolens rättsnöre. |
| --- | --- |

12.

Eurojust accepterar anmärkningen och har redan implementerat domstolens rättsnöre.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/236 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/236

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska polisbyrån för budgetåret 2012 med byråns svar

2013/C 365/33

INLEDNING

| 1. | Europeiska polisbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Haag och inrättades genom rådets beslut (2009/371/RIF) (1). Byråns mål är att stödja och stärka medlemsstaternas polismyndigheters och andra brottsbekämpande organs insatser samt deras ömsesidiga samarbete för att förebygga och bekämpa allvarlig brottslighet som berör två eller flera medlemsstater, terrorism och sådana former av brottslighet som skadar ett gemensamt intresse som omfattas av unionens politik (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska polisbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Haag och inrättades genom rådets beslut (2009/371/RIF) (1). Byråns mål är att stödja och stärka medlemsstaternas polismyndigheters och andra brottsbekämpande organs insatser samt deras ömsesidiga samarbete för att förebygga och bekämpa allvarlig brottslighet som berör två eller flera medlemsstater, terrorism och sådana former av brottslighet som skadar ett gemensamt intresse som omfattas av unionens politik (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han bland annat förklarar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han bland annat förklarar att han har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatetet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatetet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM TRANSAKTIONERNAS LAGLIGHET OCH KORREKTHET

| 11. | Byrån förde över 1,2 miljoner euro för ändringar av lokalerna i samband med att Europeiska it-brottscentrumet inrättades. Byrån kom överens med värdstaten om ändringarna i juli 2012 men kontraktet för det arbete som behövde göras undertecknades inte förrän i april 2013. Byrån förde även över 0,1 miljoner euro för införandet av ett nytt system för personalförvaltning. Kontraktet löpte ut vid årets slut och förlängdes inte. För båda överföringarna saknades ett rättsligt åtagande vid årets slut och de var därför oriktiga. |
| --- | --- |

11.

Byrån förde över 1,2 miljoner euro för ändringar av lokalerna i samband med att Europeiska it-brottscentrumet inrättades. Byrån kom överens med värdstaten om ändringarna i juli 2012 men kontraktet för det arbete som behövde göras undertecknades inte förrän i april 2013. Byrån förde även över 0,1 miljoner euro för införandet av ett nytt system för personalförvaltning. Kontraktet löpte ut vid årets slut och förlängdes inte. För båda överföringarna saknades ett rättsligt åtagande vid årets slut och de var därför oriktiga.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 12. | Byrån begär inte regelbundet information från de anställda om hur mycket barntillägg de får från andra källor. Följaktligen påträffades ett antal fall där barntillägget inte hade minskats i motsvarande grad och de felaktigt utbetalda beloppen ska återkrävas. |
| --- | --- |

12.

Byrån begär inte regelbundet information från de anställda om hur mycket barntillägg de får från andra källor. Följaktligen påträffades ett antal fall där barntillägget inte hade minskats i motsvarande grad och de felaktigt utbetalda beloppen ska återkrävas.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 13. | Åtaganden på 2,6 miljoner euro (av 15 miljoner euro) som hade förts över från 2011 förföll 2012 eftersom de översteg de verkliga behoven. |
| --- | --- |

13.

Åtaganden på 2,6 miljoner euro (av 15 miljoner euro) som hade förts över från 2011 förföll 2012 eftersom de översteg de verkliga behoven.

| 14. | Byrån förde över 16,3 miljoner euro av gjorda åtaganden (19,64 % av totala gjorda åtaganden) till 2013. Överföringarna gällde främst avdelning II övriga administrativa utgifter (4,2 miljoner euro) och avdelning III drift (11,2 miljoner euro) och hör till största delen ihop med den nya uppgift byrån fick i juni 2012 att driva Europeiska it-brottscentrumet. Genomförandet av denna uppgift ledde till att stora budgetåtaganden gjordes i slutet av året och påverkade det belopp som fördes över till 2013. |
| --- | --- |

14.

Byrån förde över 16,3 miljoner euro av gjorda åtaganden (19,64 % av totala gjorda åtaganden) till 2013. Överföringarna gällde främst avdelning II övriga administrativa utgifter (4,2 miljoner euro) och avdelning III drift (11,2 miljoner euro) och hör till största delen ihop med den nya uppgift byrån fick i juni 2012 att driva Europeiska it-brottscentrumet. Genomförandet av denna uppgift ledde till att stora budgetåtaganden gjordes i slutet av året och påverkade det belopp som fördes över till 2013.

| 15. | Byrån gjorde 19 budgetöverföringar till ett belopp av 4,5 miljoner euro, som påverkade 82 av de 115 budgetposterna. De gjordes främst för att köpa in it-utrustning till Europeiska it-brottscentrumet. |
| --- | --- |

15.

Byrån gjorde 19 budgetöverföringar till ett belopp av 4,5 miljoner euro, som påverkade 82 av de 115 budgetposterna. De gjordes främst för att köpa in it-utrustning till Europeiska it-brottscentrumet.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 16. | De rekryteringsförfaranden som granskades hade följande brister: frågorna till skriftliga prov och intervjuer fastställdes efter det att urvalskommittén hade gått igenom ansökningarna, det fanns inga bevis för att viktningen av de urvalskriterier som användes för att föra upp sökande på förteckningen hade antagits innan ansökningarna gicks igenom och urvalskommittéerna dokumenterade inte alla sina sammanträden och beslut på ett lämpligt sätt. |
| --- | --- |

16.

De rekryteringsförfaranden som granskades hade följande brister: frågorna till skriftliga prov och intervjuer fastställdes efter det att urvalskommittén hade gått igenom ansökningarna, det fanns inga bevis för att viktningen av de urvalskriterier som användes för att föra upp sökande på förteckningen hade antagits innan ansökningarna gicks igenom och urvalskommittéerna dokumenterade inte alla sina sammanträden och beslut på ett lämpligt sätt.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 17. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

17.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 17 september 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 121, 15.5.2009, s 37.

1

(2)  I bilaga II ges en sammanfattning av byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

7

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Den stora andelen överföringar och förfallna anslag och också det stora antal budgetöverföringar som gjordes 2011 tyder på svårigheter med planeringen och/eller genomförandet av byråns verksamhet. | Pågår |
| 2011 | Andelen betalningar i förhållande till åtaganden var låg, 34 % inom avdelning II och 45 % inom avdelning III, vilket strider mot budgetprincipen om ettårighet. | Pågår |
| 2011 | Förfaranden för att fastställa, godkänna och registrera undantag och avvikelser från principer och rutiner har inte antagits. Undantag och avvikelser registrerades i 7 % av betalningarna 2011. | Pågår |
| 2011 | Redovisningssystemet har inte godkänts fullt ut av räkenskapsföraren. Nyckelprocesser som bokslut och fastställande av personalens ekonomiska rättigheter ingår ännu inte i det. | Pågår |
| 2011 | Brister konstaterades när det gällde fysisk kontroll och redovisning av tillgångar före och efter flytten till de nya lokalerna. Försäkringsavtalen återspeglar inte heller värdet på byråns tillgångar. Före flytten var nettotillgångarna överförsäkrade med omkring 17 miljoner euro, medan de nu är underförsäkrade med omkring 21 miljoner euro. | Fysisk inventering: Pågår
  Försäkrade tillgångar: Har genomförts |
| 2011 | Utarbetandet, genomförandet och dokumenteringen av upphandlingsförfaranden kan förbättras betydligt. | Har genomförts |
| 2011 | Byråns budgetförordning hänvisar till detaljerade bestämmelser och förfaranden som anges i dess genomförandebestämmelser. De har dock ännu inte antagits. | Pågår |
| 2011 | De allmänna villkoren i avtalet mellan byrån och värdlandet om användningen av de nya lokalerna innehåller ingen bestämmelse om slitagekostnader (1). I bilaga IV till hyresavtalet fastställs dock att byrån är skyldig att avlägsna ett betydande antal föremål när avtalet löper ut. Kostnaderna för detta har inte beräknats och inga avsättningar har gjorts i räkenskaperna. | Har genomförts |
| 2011 | Byrån behöver förbättra insynen i rekryteringsförfarandena betydligt: frågor till de skriftliga proven och intervjuerna fastställdes efter det att ansökningarna hade gåtts igenom av uttagningskommittén, minimikrav för att få tillträde till skriftliga prov och intervjuer eller för att tas upp på förteckningen över lämpliga sökande hade inte fastställts och uttagningskommittéerna dokumenterade inte alla sina möten och beslut. | Pågår |
| 2011 | Enligt EU:s tjänsteföreskrifter får högst 12 dagar som inte har tagits ut av den årliga semestern föras över till det följande året. Fler dagar kan endast föras över i undantagsfall. Byrån godkände dock överföringar på mer än 12 dagar för omkring 25 % av sin personal på cirka 500 personer. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Den stora andelen överföringar och förfallna anslag och också det stora antal budgetöverföringar som gjordes 2011 tyder på svårigheter med planeringen och/eller genomförandet av byråns verksamhet.

Pågår

2011

Andelen betalningar i förhållande till åtaganden var låg, 34 % inom avdelning II och 45 % inom avdelning III, vilket strider mot budgetprincipen om ettårighet.

Pågår

2011

Förfaranden för att fastställa, godkänna och registrera undantag och avvikelser från principer och rutiner har inte antagits. Undantag och avvikelser registrerades i 7 % av betalningarna 2011.

Pågår

2011

Redovisningssystemet har inte godkänts fullt ut av räkenskapsföraren. Nyckelprocesser som bokslut och fastställande av personalens ekonomiska rättigheter ingår ännu inte i det.

Pågår

2011

Brister konstaterades när det gällde fysisk kontroll och redovisning av tillgångar före och efter flytten till de nya lokalerna. Försäkringsavtalen återspeglar inte heller värdet på byråns tillgångar. Före flytten var nettotillgångarna överförsäkrade med omkring 17 miljoner euro, medan de nu är underförsäkrade med omkring 21 miljoner euro.

Fysisk inventering: Pågår

Försäkrade tillgångar: Har genomförts

2011

Utarbetandet, genomförandet och dokumenteringen av upphandlingsförfaranden kan förbättras betydligt.

Har genomförts

2011

Byråns budgetförordning hänvisar till detaljerade bestämmelser och förfaranden som anges i dess genomförandebestämmelser. De har dock ännu inte antagits.

Pågår

2011

De allmänna villkoren i avtalet mellan byrån och värdlandet om användningen av de nya lokalerna innehåller ingen bestämmelse om slitagekostnader (1). I bilaga IV till hyresavtalet fastställs dock att byrån är skyldig att avlägsna ett betydande antal föremål när avtalet löper ut. Kostnaderna för detta har inte beräknats och inga avsättningar har gjorts i räkenskaperna.

Har genomförts

2011

Byrån behöver förbättra insynen i rekryteringsförfarandena betydligt: frågor till de skriftliga proven och intervjuerna fastställdes efter det att ansökningarna hade gåtts igenom av uttagningskommittén, minimikrav för att få tillträde till skriftliga prov och intervjuer eller för att tas upp på förteckningen över lämpliga sökande hade inte fastställts och uttagningskommittéerna dokumenterade inte alla sina möten och beslut.

Pågår

2011

Enligt EU:s tjänsteföreskrifter får högst 12 dagar som inte har tagits ut av den årliga semestern föras över till det följande året. Fler dagar kan endast föras över i undantagsfall. Byrån godkände dock överföringar på mer än 12 dagar för omkring 25 % av sin personal på cirka 500 personer.

Har genomförts

---

(1)  Kostnaderna för att återställa byggnaden i ursprungligt skick efter det att hyresavtalet har löpt ut.

---

BILAGA II

Europeiska polisbyrån (Haag)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artikel 88 i EUF-fördraget) | ”Europol uppgift ska vara att stödja och stärka medlemsstaternas polismyndigheters och andra brottsbekämpande organs insatser samt deras ömsesidiga samarbete för att förebygga och bekämpa allvarlig brottslighet som berör två eller flera medlemsstater, terrorism och sådana former av brottslighet som skadar ett gemensamt intresse som omfattas av unionens politik”. |
| --- | --- |
| Byråns behörighet


  (Rådets beslut 2009/371/RIF om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol)) | Behörighet

  Europols behörighet ska omfatta organiserad brottslighet, terrorism och andra former av allvarlig brottslighet som berör två eller flera medlemsstater, på ett sådant sätt att det krävs en gemensam åtgärd från medlemsstaternas sida på grund av brottslighetens omfattning, betydelse och följder.
  Europols behörighet ska också omfatta brott som hör samman med sådan brottslighet, såsom fastställs i artikel 4.3 i rådsbeslutet.

  Huvuduppgifter







  — | Samla in, lagra, behandla, analysera och utbyta information och underrättelser. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artikel 88 i EUF-fördraget)

”Europol uppgift ska vara att stödja och stärka medlemsstaternas polismyndigheters och andra brottsbekämpande organs insatser samt deras ömsesidiga samarbete för att förebygga och bekämpa allvarlig brottslighet som berör två eller flera medlemsstater, terrorism och sådana former av brottslighet som skadar ett gemensamt intresse som omfattas av unionens politik”.

Byråns behörighet

Byråns behörighet

(Rådets beslut 2009/371/RIF om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol))

(Rådets beslut 2009/371/RIF om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol))

Behörighet

Behörighet

Europols behörighet ska omfatta organiserad brottslighet, terrorism och andra former av allvarlig brottslighet som berör två eller flera medlemsstater, på ett sådant sätt att det krävs en gemensam åtgärd från medlemsstaternas sida på grund av brottslighetens omfattning, betydelse och följder.

Europols behörighet ska också omfatta brott som hör samman med sådan brottslighet, såsom fastställs i artikel 4.3 i rådsbeslutet.

Huvuduppgifter

Huvuduppgifter

—

Samla in, lagra, behandla, analysera och utbyta information och underrättelser.

| — | Utan dröjsmål underrätta de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna via den nationella enhet som anges i artikel 8 om information som berör dem och om eventuella samband som konstaterats mellan brottsliga gärningar. |
| --- | --- |

—

Utan dröjsmål underrätta de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna via den nationella enhet som anges i artikel 8 om information som berör dem och om eventuella samband som konstaterats mellan brottsliga gärningar.

| — | Underlätta utredningar i medlemsstaterna, särskilt genom att översända all relevant information till de nationella enheterna. |
| --- | --- |

—

Underlätta utredningar i medlemsstaterna, särskilt genom att översända all relevant information till de nationella enheterna.

| — | Anmoda de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna att inleda, genomföra eller samordna utredningar och att föreslå att en gemensam utredningsgrupp i särskilda fall inrättas. |
| --- | --- |

—

Anmoda de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna att inleda, genomföra eller samordna utredningar och att föreslå att en gemensam utredningsgrupp i särskilda fall inrättas.

| — | Förse medlemsstaterna med underrättelser och analytiskt stöd i samband med större internationella händelser. |
| --- | --- |

—

Förse medlemsstaterna med underrättelser och analytiskt stöd i samband med större internationella händelser.

| — | Utarbeta hotbildsbedömningar, strategiska analyser och allmänna lägesrapporter i samband med byråns målsättning, inbegripet hotbildsbedömningar avseende organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

—

Utarbeta hotbildsbedömningar, strategiska analyser och allmänna lägesrapporter i samband med byråns målsättning, inbegripet hotbildsbedömningar avseende organiserad brottslighet.

| — | Stödja medlemsstaterna när de samlar in och analyserar information från internet för att bidra till att identifiera brottslig verksamhet som underlättats eller bedrivits genom användning av internet. |
| --- | --- |

—

Stödja medlemsstaterna när de samlar in och analyserar information från internet för att bidra till att identifiera brottslig verksamhet som underlättats eller bedrivits genom användning av internet.

Ytterligare uppgifter

Ytterligare uppgifter

| — | Utveckla specialkunskaper om utredningsförfarandena vid medlemsstaternas behöriga myndigheter och ge råd om utredningar. |
| --- | --- |

—

Utveckla specialkunskaper om utredningsförfarandena vid medlemsstaternas behöriga myndigheter och ge råd om utredningar.

| — | Tillhandahålla strategiska underrättelser för att underlätta och främja en effektiv och rationell användning av tillgängliga resurser på nationell nivå och unionsnivå för operativ verksamhet och stöd till sådan verksamhet. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla strategiska underrättelser för att underlätta och främja en effektiv och rationell användning av tillgängliga resurser på nationell nivå och unionsnivå för operativ verksamhet och stöd till sådan verksamhet.

Dessutom bistå medlemsstaterna genom stöd, rådgivning och forskning särskilt på följande områden:

Dessutom bistå medlemsstaterna genom stöd, rådgivning och forskning särskilt på följande områden:

| — | Utbildning av personal vid deras behöriga myndigheter, eventuellt i samarbete med Europeiska polisakademin. |
| --- | --- |

—

Utbildning av personal vid deras behöriga myndigheter, eventuellt i samarbete med Europeiska polisakademin.

| — | Organisation av och utrustning till dessa myndigheter genom att underlätta tillhandahållandet av tekniskt bistånd mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Organisation av och utrustning till dessa myndigheter genom att underlätta tillhandahållandet av tekniskt bistånd mellan medlemsstaterna.

| — | Brottsförebyggande metoder. |
| --- | --- |

—

Brottsförebyggande metoder.

| — | Tekniska och forensiska metoder och analys samt utredningsförfaranden. |
| --- | --- |

—

Tekniska och forensiska metoder och analys samt utredningsförfaranden.

Och byrån ska även verka som centralbyrå för bekämpande av förfalskning av euron i enlighet med rådets beslut 2005/511/RIF av den 12 juli 2005 om skydd av euron mot förfalskning genom att byrån utses till centralbyrå för bekämpande av förfalskning av euron.

Och

centralbyrå för bekämpande av förfalskning av euron

Byrån ska behandla och överföra uppgifter om finansiella betalningsmeddelanden i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen och Amerikas förenta stater om behandling och överföring av uppgifter om finansiella betalningsmeddelanden från Europeiska unionen till Förenta staterna i enlighet med programmet för att spåra finansiering av terrorism (TFTP).

programmet för att spåra finansiering av terrorism (TFTP)

Och byrån ska fortsätta sina ansträngningar för att inrätta stöd- och informationspunkten för Prümfrågor i syfte att stödja den dagliga tillämpningen av Prümbesluten i enlighet med rådets slutsatser av den 13 december 2011 om ett förstärkt genomförande av Prümbesluten.

Och

stöd- och informationspunkten för Prümfrågor

Och byrån ska vara värd för Europeiska it-brottscentrumet och fungera som kontaktpunkt för Europas bekämpning av it-brottslighet i enlighet med rådets och Europaparlamentets meddelande COM(2012) 140 final av den 28 mars 2012Brottsbekämpning i vår digitala tidsålder: inrättande av ett Europeiskt centrum mot it-brottslighet.

Och

Europeiska it-brottscentrumet

Brottsbekämpning i vår digitala tidsålder: inrättande av ett Europeiskt centrum mot it-brottslighet

Organisation

Organisation

Styrelse

Styrelse

Styrelsen ska bestå av en företrädare för varje medlemsstat och en företrädare från kommissionen.

Direktör

Direktör

| — | Direktören ska med kvalificerad majoritet utses av rådet från en förteckning över minst tre kandidater som lagts fram av styrelsen, för en period av fyra år (direktörens mandat kan förlängas en gång för en period som inte överstiger fyra år). |
| --- | --- |

—

Direktören ska med kvalificerad majoritet utses av rådet från en förteckning över minst tre kandidater som lagts fram av styrelsen, för en period av fyra år (direktörens mandat kan förlängas en gång för en period som inte överstiger fyra år).

| — | Direktören ska bistås av tre biträdande direktörer för en period av fyra år som kan förnyas en gång. |
| --- | --- |

—

Direktören ska bistås av tre biträdande direktörer för en period av fyra år som kan förnyas en gång.

| — | Direktören ska leda byrån och ansvara för utförandet av sina uppgifter inför styrelsen. |
| --- | --- |

—

Direktören ska leda byrån och ansvara för utförandet av sina uppgifter inför styrelsen.

| — | Direktören ska vara Europols lagliga företrädare. |
| --- | --- |

—

Direktören ska vara Europols lagliga företrädare.

Extern revision

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Intern revision

Intern revision

| — | Kommissionens tjänst för internrevision. |
| --- | --- |

—

Kommissionens tjänst för internrevision.

| — | Internrevisionsfunktionen. |
| --- | --- |

—

Internrevisionsfunktionen.

Dataskydd och skydd av personuppgifter

Dataskydd och skydd av personuppgifter

| — | Gemensam tillsynsmyndighet. |
| --- | --- |

—

Gemensam tillsynsmyndighet.

| — | Uppgiftsskyddsombud – ska agera på ett oberoende sätt och vara anställd vid byrån (inrättad på grundval av rådets beslut om inrättande av byrån). |
| --- | --- |

—

Uppgiftsskyddsombud – ska agera på ett oberoende sätt och vara anställd vid byrån (inrättad på grundval av rådets beslut om inrättande av byrån).

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rekommendation av rådet som ska fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet.

Medel till byråns förfogande 2012 (2011)

Medel till byråns förfogande 2012 (2011

Slutlig budget 2012

Slutlig budget 2012

84,2 (84,8) miljoner euro

84,8

Personalstyrka 2012

Personalstyrka 2012

| — | Tillfälligt anställda: 457 (457) tjänster enligt tjänsteförteckningen. Verkligt antal den 31 december 2012 = 434. |
| --- | --- |

—

Tillfälligt anställda: 457 (457) tjänster enligt tjänsteförteckningen. Verkligt antal den 31 december 2012 = 434.

457

| — | Utstationerade nationella experter: 37 (32) (verkligt antal vid årets slut). |
| --- | --- |

—

Utstationerade nationella experter: 37 (32) (verkligt antal vid årets slut).

32

| — | Kontraktsanställda: 94 (86) (verkligt antal vid årets slut). |
| --- | --- |

—

Kontraktsanställda: 94 (86) (verkligt antal vid årets slut).

86

Produkter och tjänster 2012 (2011)

Produkter och tjänster 2012 (2011

Byrån som EU:s främsta stödcentrum för brottsbekämpande insatser

Byrån som EU:s främsta stödcentrum för brottsbekämpande insatser

Det operativa stödet till insatser och gemensamma utredningsgrupper innefattade databehandling, matchningsrapporter, träffmeddelanden, tekniskt och forensiskt stöd och sakkunskap, tillhandahållande av mobila kontor, analysrapporter, operativ samordning vid byråns huvudkontor, operativa möten, ekonomiskt stöd etc. Mängden operativt stöd till medlemsstaterna ökade markant, vilket bekräftar de senaste årens trend mot ökad efterfrågan av byråns alla tjänster.

| — | Stöd till 15 949 gränsöverskridande fall, en ökning med 16 % jämfört med 2011 (13 697). |
| --- | --- |

—

Stöd till 15 949 gränsöverskridande fall, en ökning med 16 % jämfört med 2011 (13 697).

13 697

| — | Byrån tog initiativ till eller deltog aktivt i 645 utredningar i medlemsstaterna som gällde prioriterade brottsområden. |
| --- | --- |

—

Byrån tog initiativ till eller deltog aktivt i 645 utredningar i medlemsstaterna som gällde prioriterade brottsområden.

| — | Byrån producerade 1 429 matchningsrapporter jämfört med 984 under 2011 (en ökning med 45 %). |
| --- | --- |

—

Byrån producerade 1 429 matchningsrapporter jämfört med 984 under 2011 (en ökning med 45 %).

| — | 712 rapporter med operativa analyser levererades jämfört med 340 under 2011 (en ökning med 109 %). |
| --- | --- |

—

712 rapporter med operativa analyser levererades jämfört med 340 under 2011 (en ökning med 109 %).

| — | Utredare med ansvar för insatser i medlemsstaterna och medlemsstaternas experter var mycket nöjda med de analyser och det operativa stöd som byrån hade tillhandahållit. |
| --- | --- |

—

Utredare med ansvar för insatser i medlemsstaterna och medlemsstaternas experter var mycket nöjda med de analyser och det operativa stöd som byrån hade tillhandahållit.

| — | Byrån gav ekonomiskt stöd till 208 operativa möten och 30 möten i Empact (Europeisk sektorsövergripande plattform mot brottshot). |
| --- | --- |

—

Byrån gav ekonomiskt stöd till 208 operativa möten och 30 möten i Empact (Europeisk sektorsövergripande plattform mot brottshot).

| — | 30 utredningar om förfalskning av euron fick ekonomiskt stöd av byrån. |
| --- | --- |

—

30 utredningar om förfalskning av euron fick ekonomiskt stöd av byrån.

| — | Stöd till 30 (17) gemensamma utredningsgrupper där byrån är ordinarie medlem. |
| --- | --- |

—

Stöd till 30 (17) gemensamma utredningsgrupper där byrån är ordinarie medlem.

17

| — | Artiklarna 4, 9, 10 i TFTP-överenskommelsen genomfördes genom att byrån behandlade alla relaterade förfrågningar och informationstips från USA. |
| --- | --- |

—

Artiklarna 4, 9, 10 i TFTP-överenskommelsen genomfördes genom att byrån behandlade alla relaterade förfrågningar och informationstips från USA.

Strategisk analysförmåga

Strategisk analysförmåga

Strategiska produkter: hotbedömningar, lägesrapporter och anmälningar av underrättelser:

| — | Fjorton strategiska rapporter om organiserad brottslighet och sex strategiska rapporter om terrorism producerades, t.ex. hotbedömning om västra Balkan, lägesrapport om rörliga grupper som ägnar sig åt organiserad brottslighet, rapport om den rådande situationen och tendenserna inom terrorismen i Europa (TE-SAT), en rapport om kriminell finansiering av terrorism och olika hotvarningar om organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

—

Fjorton strategiska rapporter om organiserad brottslighet och sex strategiska rapporter om terrorism producerades, t.ex. hotbedömning om västra Balkan, lägesrapport om rörliga grupper som ägnar sig åt organiserad brottslighet, rapport om den rådande situationen och tendenserna inom terrorismen i Europa (TE-SAT), en rapport om kriminell finansiering av terrorism och olika hotvarningar om organiserad brottslighet.

Byrån som EU:s centrum för information om brottslighet

Byrån som EU:s centrum för information om brottslighet

Kapacitet för informationshantering, Europols säkra kommunikationsmedel Siena (Secure Information Exchange Network Application), Europols informationssystem (EIS) och nätverket av sambandskontor.

Secure Information Exchange Network Application

| — | Totalt utbyttes 414 334 operativa meddelanden mellan byrån, medlemsstaterna och externa parter via Siena, en ökning med 25 % jämfört med 2011 (330 633). |
| --- | --- |

—

Totalt utbyttes 414 334 operativa meddelanden mellan byrån, medlemsstaterna och externa parter via Siena, en ökning med 25 % jämfört med 2011 (330 633).

330 633

| — | Vid utgången av 2012 delades 65 % (53 %) av alla Siena-meddelanden med byrån. |
| --- | --- |

—

Vid utgången av 2012 delades 65 % (53 %) av alla Siena-meddelanden med byrån.

53 %

| — | EIS innehöll 186 896 (183 240) objekt vid utgången av 2012 och andelen personobjekt ökar (viktigast och mest värdefullt ur ordningsmaktens perspektiv). |
| --- | --- |

—

EIS innehöll 186 896 (183 240) objekt vid utgången av 2012 och andelen personobjekt ökar (viktigast och mest värdefullt ur ordningsmaktens perspektiv).

183 240

| — | Vid utgången av 2012 var nitton nationella kontor för återvinning av tillgångar i medlemsstaterna kopplade till Siena. |
| --- | --- |

—

Vid utgången av 2012 var nitton nationella kontor för återvinning av tillgångar i medlemsstaterna kopplade till Siena.

| — | Ett unikt nätverk med närmare 150 sambandsmän utgör en levande länk mellan byråns huvudkontror i Haag och byråns 27 nationella enheter i medlemsstaternas huvudstäder. De underlättar informationsutbyte och stöder och samordnar pågående utredningar. Byrån är även värd för poliser från tio länder utanför EU och organisationer som samarbetar utifrån samarbetsavtal. Byrån har dessutom skickat två kontaktpersoner till Washington (USA) och en kontaktperson till Interpols högkvarter i Lyon (Frankrike). |
| --- | --- |

—

Ett unikt nätverk med närmare 150 sambandsmän utgör en levande länk mellan byråns huvudkontror i Haag och byråns 27 nationella enheter i medlemsstaternas huvudstäder. De underlättar informationsutbyte och stöder och samordnar pågående utredningar. Byrån är även värd för poliser från tio länder utanför EU och organisationer som samarbetar utifrån samarbetsavtal. Byrån har dessutom skickat två kontaktpersoner till Washington (USA) och en kontaktperson till Interpols högkvarter i Lyon (Frankrike).

Byrån som EU:s expertcentrum för brottsbekämpning

Byrån som EU:s expertcentrum för brottsbekämpning

Europols expertforum (Europol Platform for Experts, EPE), forum för utbyte och lösningar för lagring av information, kunskapsprodukter och kunskapstjänster, utbildning, konferenser och informationskampanjer:

Europol Platform for Experts

| — | 28 expertområden ingår i Europol Platform for Experts inklusive 2 663 aktiva konton (12 plattformar och 500 användare vid utgången av 2011). |
| --- | --- |

—

28 expertområden ingår i Europol Platform for Experts inklusive 2 663 aktiva konton (12 plattformar och 500 användare vid utgången av 2011).

Europol Platform for Experts

| — | Kapaciteten att bekämpa it-brottslighet har förstärkts ytterligare och byrån har förberett sig för att vara värd för Europeiska it-brottscentrumet från januari 2013. |
| --- | --- |

—

Kapaciteten att bekämpa it-brottslighet har förstärkts ytterligare och byrån har förberett sig för att vara värd för Europeiska it-brottscentrumet från januari 2013.

| — | Stöd- och informationspunkten för Prümfrågor inrättades i januari 2012 och fungerar fullt ut sedan den 1 april 2012. |
| --- | --- |

—

Stöd- och informationspunkten för Prümfrågor inrättades i januari 2012 och fungerar fullt ut sedan den 1 april 2012.

| — | Byrån gav stöd till 55 utbildningskurser (som anordnades av byrån, Europeiska polisakademin eller medlemsstaterna). |
| --- | --- |

—

Byrån gav stöd till 55 utbildningskurser (som anordnades av byrån, Europeiska polisakademin eller medlemsstaterna).

| — | Den årliga storskaliga konferensen European Police anordnades vid byråns huvudkontor. |
| --- | --- |

—

Den årliga storskaliga konferensen European Police anordnades vid byråns huvudkontor.

European Police

Yttre förbindelser

Yttre förbindelser

Byrån samarbetar med ett antal EU-parter, tredjeländer och internationella organisationer. Utbytet av information med dessa parter bygger på samarbetsavtal. Strategiska avtal gör att de två berörda samarbetsparterna kan utbyta all information med undantag av personuppgifter, medan operativa avtal även gör det möjligt att utbyta personuppgifter.

| — | Det fanns tjugo strategiska överenskommelser och elva operativa överenskommelser vid utgången av 2012 (arton med länder utanför EU, tio med EU-organ och EU-byråer och tre med andra internationella organisationer, däribland Interpol). |
| --- | --- |

—

Det fanns tjugo strategiska överenskommelser och elva operativa överenskommelser vid utgången av 2012 (arton med länder utanför EU, tio med EU-organ och EU-byråer och tre med andra internationella organisationer, däribland Interpol).

| — | Informationsutbytet med externa parter (8 547) ökade med 29 % jämfört med 2011 (6 608). |
| --- | --- |

—

Informationsutbytet med externa parter (8 547) ökade med 29 % jämfört med 2011 (6 608).

(6 608).

| — | Sammanlagt tretton operativa samarbetsparter har direkt tillgång till Siena (nio fler än 2011). |
| --- | --- |

—

Sammanlagt tretton operativa samarbetsparter har direkt tillgång till Siena (nio fler än 2011).

Källa: Uppgifter från byrån.

Källa:

---

BYRÅNS SVAR

| 11. | När det gäller de två budgetåtaganden som nämns agerade Europol i god tro då man uppfattat det som att rättsliga åtaganden gjorts i båda fallen.
  Ytterligare åtgärder kommer att vidtas för att förbereda och bedöma att de tekniska kraven för ”automatiska” överföringar är uppfyllda i tid före det aktuella budgetårets utgång. Om det blir nödvändigt kommer “icke-automatiska” överföringar att läggas fram inför Europols styrelse för godkännande. |
| --- | --- |

11.

När det gäller de två budgetåtaganden som nämns agerade Europol i god tro då man uppfattat det som att rättsliga åtaganden gjorts i båda fallen.

Ytterligare åtgärder kommer att vidtas för att förbereda och bedöma att de tekniska kraven för ”automatiska” överföringar är uppfyllda i tid före det aktuella budgetårets utgång. Om det blir nödvändigt kommer “icke-automatiska” överföringar att läggas fram inför Europols styrelse för godkännande.

| 12. | Efter Europols godkännande av information och processer avseende personal för budgetår 2012 har korrigerande åtgärder vidtagits. Sedan början av 2013 påminner Europol all sin personal en gång i månaden när lönebeskedet lämnas ut om deras skyldighet att meddela Europol om varje förändring av hans eller hennes personliga situation. Det fall som revisionsrätten nämner hade liten inverkan. |
| --- | --- |

12.

Efter Europols godkännande av information och processer avseende personal för budgetår 2012 har korrigerande åtgärder vidtagits. Sedan början av 2013 påminner Europol all sin personal en gång i månaden när lönebeskedet lämnas ut om deras skyldighet att meddela Europol om varje förändring av hans eller hennes personliga situation. Det fall som revisionsrätten nämner hade liten inverkan.

| 13. | De åtaganden som förföll hörde till stor del samman det nya huvudkontoret (1,1 miljoner euro). I slutet av 2011 hade Europol mycket liten erfarenhet av användarrelaterade kostnader i det nya huvudkontoret. Dessutom var åtagandena för IKT högre än planerat, olika rättsliga skadestånd behövde inte betalas och budgeten för vissa aktivitetsrelaterade administrativa och operativa utgifter förföll. |
| --- | --- |

13.

De åtaganden som förföll hörde till stor del samman det nya huvudkontoret (1,1 miljoner euro). I slutet av 2011 hade Europol mycket liten erfarenhet av användarrelaterade kostnader i det nya huvudkontoret. Dessutom var åtagandena för IKT högre än planerat, olika rättsliga skadestånd behövde inte betalas och budgeten för vissa aktivitetsrelaterade administrativa och operativa utgifter förföll.

| 14. | Europol fick ansvaret för Europeiska it-brottscentrumet (EC3) under budgetåret 2012 (genom beslut av rådet (rättsliga och inrikes frågor) i juni 2012). Inga anslag ingick för denna nya uppgift i planeringen för den ursprungliga budgeten för budgetår 2012 och i slutet av 2012 stod det klart att den nya uppgiften inte skulle tilldelas extra resurser i budgeten 2013. Åtaganden för denna nya uppgift fick därför tas från budgeten 2012 i slutet av året vilket påverkade storleken på överföringarna till 2013. |
| --- | --- |

14.

Europol fick ansvaret för Europeiska it-brottscentrumet (EC3) under budgetåret 2012 (genom beslut av rådet (rättsliga och inrikes frågor) i juni 2012). Inga anslag ingick för denna nya uppgift i planeringen för den ursprungliga budgeten för budgetår 2012 och i slutet av 2012 stod det klart att den nya uppgiften inte skulle tilldelas extra resurser i budgeten 2013. Åtaganden för denna nya uppgift fick därför tas från budgeten 2012 i slutet av året vilket påverkade storleken på överföringarna till 2013.

| 15. | Överföringarna var nödvändiga för att garantera verksamhetens kontinuitet under hela budgetåret och särskilt för att se till att det fanns medel för EC3. |
| --- | --- |

15.

Överföringarna var nödvändiga för att garantera verksamhetens kontinuitet under hela budgetåret och särskilt för att se till att det fanns medel för EC3.

| 16. | Kommentarer gällande rekrytering: | Frågor till skriftliga prov och intervjuer:

  Europol anser att sekretessen vid urvalsprov är mycket viktig och vill påpeka att det inte finns något rättsligt krav (eller någon rättspraxis) som säger att tidpunkten för att fastställa provfrågorna måste vara före det att listan över lämpliga kandidater upprättas. |
| --- | --- | --- |

16.

Kommentarer gällande rekrytering:

Frågor till skriftliga prov och intervjuer:

Europol anser att sekretessen vid urvalsprov är mycket viktig och vill påpeka att det inte finns något rättsligt krav (eller någon rättspraxis) som säger att tidpunkten för att fastställa provfrågorna måste vara före det att listan över lämpliga kandidater upprättas.

| | Viktning av urvalskriterier:

  Viktningen av urvalskriterierna har alltid bestämts innan listan över lämpliga kandidater upprättas och sedan juli 2012 registreras denna process i särskilda beslut av urvalskommitténs ordförande. |
| --- | --- |

Viktning av urvalskriterier:

Viktningen av urvalskriterierna har alltid bestämts innan listan över lämpliga kandidater upprättas och sedan juli 2012 registreras denna process i särskilda beslut av urvalskommitténs ordförande.

| | Dokumentation av urvalskommitténs beslut:

  Europol anser att alla de viktigaste resultaten som uttagningskommittéerna kommit fram till och som är av betydelse för tillsättningarna har dokumenterats på rätt sätt. För att garantera effektiv administration anser Europol inte att varje enskild tanke som en ledamot i urvalskommittén har måste tas med i ett "protokoll". Enligt Europols analys kan detta krav inte hänföras till relevant rättspraxis. |
| --- | --- |

Dokumentation av urvalskommitténs beslut:

Europol anser att alla de viktigaste resultaten som uttagningskommittéerna kommit fram till och som är av betydelse för tillsättningarna har dokumenterats på rätt sätt. För att garantera effektiv administration anser Europol inte att varje enskild tanke som en ledamot i urvalskommittén har måste tas med i ett "protokoll". Enligt Europols analys kan detta krav inte hänföras till relevant rättspraxis.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/245 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/245

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter för budgetåret 2012 med byråns svar

2013/C 365/34

INLEDNING

| 1. | Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (nedan kallad byrån) ligger i Wien och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 168/2007 (1). Byråns mål är att ge berörda myndigheter i unionen och dess medlemsstater stöd och sakkunskap i samband med genomförandet av unionslagstiftningen om grundläggande rättigheter (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (nedan kallad byrån) ligger i Wien och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 168/2007 (1). Byråns mål är att ge berörda myndigheter i unionen och dess medlemsstater stöd och sakkunskap i samband med genomförandet av unionslagstiftningen om grundläggande rättigheter (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i myndighetens system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM TRANSAKTIONERNAS LAGLIGHET OCH KORREKTHET

| 11. | Under 2012 upphandlade byrån städtjänster med hjälp av kaskadkontrakt med två leverantörer. På grund av ett skrivfel vid utvärderingen av anbuden rangordnades uppdragstagarna fel. Ett specifikt kontrakt på 56 784 euro som tilldelades 2012 och de tillhörande betalningarna är oriktiga. Efter revisionsrättens revision har byrån rättat till rangordningen av uppdragstagarna. |
| --- | --- |

11.

Under 2012 upphandlade byrån städtjänster med hjälp av kaskadkontrakt med två leverantörer. På grund av ett skrivfel vid utvärderingen av anbuden rangordnades uppdragstagarna fel. Ett specifikt kontrakt på 56 784 euro som tilldelades 2012 och de tillhörande betalningarna är oriktiga. Efter revisionsrättens revision har byrån rättat till rangordningen av uppdragstagarna.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 12. | Byrån hade under 2012 inget formellt förfarande för efterhandskontroll. Ett formellt förfarande infördes dock i början av 2013 sedan byrån hade gjort en omfattande riskanalys. |
| --- | --- |

12.

Byrån hade under 2012 inget formellt förfarande för efterhandskontroll. Ett formellt förfarande infördes dock i början av 2013 sedan byrån hade gjort en omfattande riskanalys.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 13. | Utnyttjandet av budgetanslagen var lågt inom avdelning III (driftsutgifter), nämligen 49 % av gjorda åtaganden, men det berodde inte på förseningar i genomförandet av byråns årliga arbetsprogram utan återspeglar verksamhetens fleråriga karaktär. Byrån har antagit en modul för budgetplanering som är kopplad direkt till det årliga arbetsprogrammet, och betalningar planerades och genomfördes enligt verksamhetens behov. |
| --- | --- |

13.

Utnyttjandet av budgetanslagen var lågt inom avdelning III (driftsutgifter), nämligen 49 % av gjorda åtaganden, men det berodde inte på förseningar i genomförandet av byråns årliga arbetsprogram utan återspeglar verksamhetens fleråriga karaktär. Byrån har antagit en modul för budgetplanering som är kopplad direkt till det årliga arbetsprogrammet, och betalningar planerades och genomfördes enligt verksamhetens behov.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 15 juli 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 53, 22.2.2007, s. 1.

1

(2)  I bilagan ges en sammanfattning av byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilagan

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

7

---

BILAGA

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (Wien)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget | Informationsinsamling







  — | Kommissionen får inom de gränser och på de villkor som med enkel majoritet fastställts av rådet i enlighet med bestämmelserna i fördragen inhämta den information och företa de kontroller som behövs för att fullgöra de uppgifter som anförtrotts kommissionen. Unionens behörighetsområde enligt fördraget (Artikel 337) |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

Informationsinsamling

—

Kommissionen får inom de gränser och på de villkor som med enkel majoritet fastställts av rådet i enlighet med bestämmelserna i fördragen inhämta den information och företa de kontroller som behövs för att fullgöra de uppgifter som anförtrotts kommissionen. Unionens behörighetsområde enligt fördraget (Artikel 337)

Genomförandeorganets behörighet

(Rådets förordning (EG) nr 168/2007)

Mål

| — | Att ge unionens och dess medlemsstaters berörda institutioner, organ, kontor och byråer stöd och sakkunskap i fråga om grundläggande rättigheter i samband med genomförandet av gemenskapslagstiftningen, för att stödja dem när de vidtar åtgärder eller utformar handlingsplaner inom sina respektive behörighetsområden som avser att skapa full respekt för de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

—

Att ge unionens och dess medlemsstaters berörda institutioner, organ, kontor och byråer stöd och sakkunskap i fråga om grundläggande rättigheter i samband med genomförandet av gemenskapslagstiftningen, för att stödja dem när de vidtar åtgärder eller utformar handlingsplaner inom sina respektive behörighetsområden som avser att skapa full respekt för de grundläggande rättigheterna.

Uppgift

| — | Samla in, registrera, analysera och sprida relevanta, objektiva, tillförlitliga och jämförbara uppgifter och data. |
| --- | --- |

—

Samla in, registrera, analysera och sprida relevanta, objektiva, tillförlitliga och jämförbara uppgifter och data.

| — | Utveckla metoder och normer för att förbättra jämförbarheten, objektiviteten och tillförlitligheten av data på europeisk nivå. |
| --- | --- |

—

Utveckla metoder och normer för att förbättra jämförbarheten, objektiviteten och tillförlitligheten av data på europeisk nivå.

| — | Bedriva, samarbeta om eller uppmuntra forskning och vetenskapliga undersökningar, förberedande studier och genomförbarhetsstudier. |
| --- | --- |

—

Bedriva, samarbeta om eller uppmuntra forskning och vetenskapliga undersökningar, förberedande studier och genomförbarhetsstudier.

| — | Utarbeta och offentliggöra slutsatser och yttranden om särskilda tematiska ämnen, för unionens institutioner och medlemsstaterna i samband med genomförandet av unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

—

Utarbeta och offentliggöra slutsatser och yttranden om särskilda tematiska ämnen, för unionens institutioner och medlemsstaterna i samband med genomförandet av unionslagstiftningen.

| — | Offentliggöra en årlig rapport om de frågor om de grundläggande rättigheterna som omfattas av byråns verksamhetsområden. |
| --- | --- |

—

Offentliggöra en årlig rapport om de frågor om de grundläggande rättigheterna som omfattas av byråns verksamhetsområden.

| — | Offentliggöra tematiska rapporter som grundas på dess analyser, forskning och undersökningar. |
| --- | --- |

—

Offentliggöra tematiska rapporter som grundas på dess analyser, forskning och undersökningar.

| — | Offentliggöra en årlig rapport om sin verksamhet. |
| --- | --- |

—

Offentliggöra en årlig rapport om sin verksamhet.

| — | Utveckla en kommunikationsstrategi och främja dialog med det civila samhället för att öka allmänhetens medvetenhet om grundläggande rättigheter och aktivt sprida information om sitt arbete. |
| --- | --- |

—

Utveckla en kommunikationsstrategi och främja dialog med det civila samhället för att öka allmänhetens medvetenhet om grundläggande rättigheter och aktivt sprida information om sitt arbete.

Organisation

Styrelse

Sammansättning

En oberoende person som utses av varje medlemsstat, en oberoende person som utses av Europarådet samt två företrädare för kommissionen.

Uppgifter

Anta budgeten, arbetsprogrammet och årliga rapporter. Anta den slutliga budgeten och tjänsteförteckningen. Avge ett yttrande över de slutliga räkenskaperna.

Direktion

Sammansättning

| — | Styrelsens ordförande. |
| --- | --- |

—

Styrelsens ordförande.

| — | Styrelsens vice ordförande. |
| --- | --- |

—

Styrelsens vice ordförande.

| — | En företrädare för kommissionen. |
| --- | --- |

—

En företrädare för kommissionen.

| — | Två andra styrelseledamöter. |
| --- | --- |

—

Två andra styrelseledamöter.

| — | Den person som Europarådet utser till styrelsen får delta i direktionens möten. |
| --- | --- |

—

Den person som Europarådet utser till styrelsen får delta i direktionens möten.

Vetenskaplig kommitté

Sammansättning

| — | Elva oberoende personer som är högt kvalificerade inom området grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

—

Elva oberoende personer som är högt kvalificerade inom området grundläggande rättigheter.

| — | Styrelsen ska utse ledamöterna genom en öppen infordran av intresseanmälningar och ett öppet urvalsförfarande. |
| --- | --- |

—

Styrelsen ska utse ledamöterna genom en öppen infordran av intresseanmälningar och ett öppet urvalsförfarande.

Direktör

Utses av styrelsen på förslag från kommissionen och efter yttranden från Europaparlamentet och rådet (som anger sin prioritetsordning).

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Intern revision

Europeiska kommissionens tjänst för internrevision.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande under 2012 (2011)

Slutlig budget

20,376 (20,180) miljoner euro, varav bidrag från unionen100 % (99 %)

Personalstyrka den 31 december 2012

72 (72) tjänster i tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 70 (70) +

- 22 (22) övrig personal (kontraktsanställda och utstationerade nationella experter).

Personalstyrka totalt: 94 (94),

| — | varav anställda med 58 (59) |
| --- | --- |

—

varav anställda med 58 (59)

| — | med administrative uppgifter: 29 (29) |
| --- | --- |

—

med administrative uppgifter: 29 (29)

| — | blandade uppgifter: 7 (6) |
| --- | --- |

—

blandade uppgifter: 7 (6)

Produkter och tjänster 2012 (2011)
   (1)

FRANET

Antal bidrag från de 28 nationella kontaktpunkterna (nationella poster): 185 (29)

Antal bidrag från parten med ansvar för den internationella analysen av EU: 1 (0)

Antal bidrag från parten med ansvar för den jämförande analysen: 1 (0)

Antal möten: 3 (2) (1 med 4 deltagare, 1 med 10 deltagare och 1 med 20 deltagare).

Forskningsrapporter

Antal rapporter: 13 (26) plus 23 (113) språkversioner

Antal möten: 2 (11)

Årliga rapporter: 2 (2) plus 3 (2) språkversioner. Årlig rapport, sammanfattning: 1 (1) plus 2 (4) språkversioner

Yttranden från byrån: 3

Faktablad: 11 (10) plus 118 (149) språkversioner

Ej forskningsrelaterat material

Olika publikationer från byrån: 5 (5) plus 31 (27) språkversioner

Affischer: 20 (1)

Centrala konferenser och evenemang

Konferens om grundläggande rättigheter: 1 (1)

Evenemang om mångfald: 1 (1)

Byråns symposium: 1 (1)

Sammanträde i Plattform för grundläggande rättigheter: 1 (0)

Gemensamt seminarium med (det danska) ordförandeskapet för EU 1 (0)

Samarbete med EU-institutioner och EU-organ och med medlemsstaterna

Medlemsstaterna: 7 (13)

Europeiska unionens råd: 9 (9)

Europeiska kommissionen: 12 (18)

Europaparlamentet: 20 (10)

Europeiska unionens domstol: 1 (1)

Regionkommittén: 1 (3)

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén: 1 (1)

Europeiska ombudsmannen: 1 (0)

Plattform för grundläggande rättigheter: 3 (3)

Europarådet: 24 (10)

Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE): 2 (3)

Förenta nationerna: 2 (2)

Specialiserade organ (nationella institutioner för mänskliga rättigheter och organ för främjande av likabehandling): 3 (4)

Andra möten och rundabordskonferenser: 12 (20)

Källa: Uppgifter från genomförandeorganet

---

(1)  Från och med år 2011 har vi skilt rapporter från faktablad och vi anger också uttryckligen hur många språkversioner det finns totalt för varje kategori.

Källa: Uppgifter från genomförandeorganet

---

BYRÅNS SVAR

| 11. | Vi rättade till skrivfelet i samband med utvärderingen av anbuden och ändrade därmed också ramavtalet, med alla inblandades samtycke. För övrigt håller vi på att förbättra programvaran för hantering av upphandlingar och avtal med leverantörer så att den här typen av skrivfel inte ska ske i fortsättningen. Programvaran används för att åstadkomma upphandlingar och kommer nu att omfatta en modul för elektronisk utvärdering. Efter en förfrågan från kommissionen har byrån genom ett servicenivåavtal samtyckt till att ställa programvaran till förfogande för kommissionens avdelningar. |
| --- | --- |

11.

Vi rättade till skrivfelet i samband med utvärderingen av anbuden och ändrade därmed också ramavtalet, med alla inblandades samtycke. För övrigt håller vi på att förbättra programvaran för hantering av upphandlingar och avtal med leverantörer så att den här typen av skrivfel inte ska ske i fortsättningen. Programvaran används för att åstadkomma upphandlingar och kommer nu att omfatta en modul för elektronisk utvärdering. Efter en förfrågan från kommissionen har byrån genom ett servicenivåavtal samtyckt till att ställa programvaran till förfogande för kommissionens avdelningar.

| 12. | Vi anser att systemet för internkontroll är lämpligt och ger rimliga garantier, bland annat för god praxis. Efter en intern riskbedömning och i linje med revisionsrättens önskemål införde vi också under 2013 ett formellt förfarande för efterhandskontroll. |
| --- | --- |

12.

Vi anser att systemet för internkontroll är lämpligt och ger rimliga garantier, bland annat för god praxis. Efter en intern riskbedömning och i linje med revisionsrättens önskemål införde vi också under 2013 ett formellt förfarande för efterhandskontroll.

| 13. | Vi välkomnar revisionsrättens kommentar eftersom den bekräftar att de flesta av våra operativa projekt är av flerårig natur. Byråns budgetgenomförande för budgetåret 2012 visade att betalningarna under avdelningarna I och II har verkställts i tillfredsställande grad. Andelen gjorda betalningar låg på 98 respektive 89 procent. Andelen gjorda betalningar under avdelning III, som låg på 49 procent, är berättigad eftersom detta är i linje med genomförandet av byråns årliga arbetsprogram. För att bli ännu effektivare har vi antagit en modul för budgetplanering som är kopplad direkt till det årliga arbetsprogrammet. Överföringarna rör sig om betalningsbemyndiganden och är nödvändiga för att täcka de rättsliga åtagandena. |
| --- | --- |

13.

Vi välkomnar revisionsrättens kommentar eftersom den bekräftar att de flesta av våra operativa projekt är av flerårig natur. Byråns budgetgenomförande för budgetåret 2012 visade att betalningarna under avdelningarna I och II har verkställts i tillfredsställande grad. Andelen gjorda betalningar låg på 98 respektive 89 procent. Andelen gjorda betalningar under avdelning III, som låg på 49 procent, är berättigad eftersom detta är i linje med genomförandet av byråns årliga arbetsprogram. För att bli ännu effektivare har vi antagit en modul för budgetplanering som är kopplad direkt till det årliga arbetsprogrammet. Överföringarna rör sig om betalningsbemyndiganden och är nödvändiga för att täcka de rättsliga åtagandena.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/251 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/251

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser för budgetåret 2012 med byråns svar

2013/C 365/35

INLEDNING

| 1. | Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (nedan kallad byrån) ligger i Warszawa och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2007/2004 (1). Byråns uppgift är att samordna medlemsstaternas åtgärder när det gäller förvaltningen av de yttre gränserna (stöd till operativt samarbete, tekniskt och operativt bistånd samt riskanalys) (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (nedan kallad byrån) ligger i Warszawa och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2007/2004 (1). Byråns uppgift är att samordna medlemsstaternas åtgärder när det gäller förvaltningen av de yttre gränserna (stöd till operativt samarbete, tekniskt och operativt bistånd samt riskanalys) (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Grund för att revisorn avstår från att uttala sig om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Utgifterna för bidrag 2012 var 56 miljoner euro, vilket motsvarar 63 % av de totala driftsutgifterna. För att kontrollera de utgifter som stödmottagarna begär ersättning för gör byrån rimlighetskontroller före utbetalningarna men begär i regel inte in styrkande handlingar. |
| --- | --- |

9.

Utgifterna för bidrag 2012 var 56 miljoner euro, vilket motsvarar 63 % av de totala driftsutgifterna. För att kontrollera de utgifter som stödmottagarna begär ersättning för gör byrån rimlighetskontroller före utbetalningarna men begär i regel inte in styrkande handlingar.

| 10. | Byråns strategi för efterhandsrevision antogs under 2012 och är en nyckelkontroll vid bedömningen av lagligheten och korrektheten i byråns transaktioner. Tre revisioner genomfördes under 2012 för att kontrollera utgifter för vilka ersättning betalades ut 2011. Inga utgifter för 2012 har ännu kontrollerats. |
| --- | --- |

10.

Byråns strategi för efterhandsrevision antogs under 2012 och är en nyckelkontroll vid bedömningen av lagligheten och korrektheten i byråns transaktioner. Tre revisioner genomfördes under 2012 för att kontrollera utgifter för vilka ersättning betalades ut 2011. Inga utgifter för 2012 har ännu kontrollerats.

| 11. | Eftersom inga förhands- eller efterhandskontroller har genomförts finns det inga garantier för att de transaktioner under 2012 som gäller bidrag är lagliga och korrekta. Revisionsrätten kunde inte inhämta tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis för de granskade budgettransaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

11.

Eftersom inga förhands- eller efterhandskontroller har genomförts finns det inga garantier för att de transaktioner under 2012 som gäller bidrag är lagliga och korrekta. Revisionsrätten kunde inte inhämta tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis för de granskade budgettransaktionernas laglighet och korrekthet.

Revisorn avstår från att uttala sig om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 12. | På grund av att det förhållande som beskrivs i grunden för att revisorn avstår från att uttala sig (punkterna 9–11) är väsentligt och har avgörande effekter har revisionsrätten inte kunnat inhämta tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till grund för ett revisionsuttalande, och därför gör inte revisionsrätten något uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

12.

På grund av att det förhållande som beskrivs i grunden för att revisorn avstår från att uttala sig (punkterna 9–11) är väsentligt och har avgörande effekter har revisionsrätten inte kunnat inhämta tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till grund för ett revisionsuttalande, och därför gör inte revisionsrätten något uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

| 13. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden om räkenskapernas tillförlitlighet eller det faktum att den avstår från att uttala sig om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

13.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden om räkenskapernas tillförlitlighet eller det faktum att den avstår från att uttala sig om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 14. | Den fysiska inventeringen var inte fullständig och täckte inte alla tillgångar som byrån ägde. Tillgångar under uppförande och tillgångar som köpts i slutet av året beaktades inte. |
| --- | --- |

14.

Den fysiska inventeringen var inte fullständig och täckte inte alla tillgångar som byrån ägde. Tillgångar under uppförande och tillgångar som köpts i slutet av året beaktades inte.

| 15. | Det finns inget förfarande för avyttring av anläggningstillgångar. Anläggningstillgångar som inte används längre skrivs av från anläggningsregistret utan att man fysiskt har gjort sig av med dem. Det finns inget register över dessa tillgångar. |
| --- | --- |

15.

Det finns inget förfarande för avyttring av anläggningstillgångar. Anläggningstillgångar som inte används längre skrivs av från anläggningsregistret utan att man fysiskt har gjort sig av med dem. Det finns inget register över dessa tillgångar.

| 16. | Det noterades fortfarande brister i systemet för avstämning av leverantörernas uppgifter med byråns leverantörsreskontra. |
| --- | --- |

16.

Det noterades fortfarande brister i systemet för avstämning av leverantörernas uppgifter med byråns leverantörsreskontra.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 17. | Byråns budget för 2012 uppgick till 89,6 miljoner euro varav 21,8 miljoner euro (25 % av gjorda åtaganden) fördes över till 2013. De överföringar som avser avdelning III (driftsutgifter) uppgick till 19,6 miljoner euro. En så stor andel överföringar är alltför stor och strider mot budgetprincipen om ettårighet, även om den delvis beror på att byråns verksamhet genomförs under flera år. I slutet av februari 2013 hade 1,1 miljoner euro av dessa överföringar förfallit. |
| --- | --- |

17.

Byråns budget för 2012 uppgick till 89,6 miljoner euro varav 21,8 miljoner euro (25 % av gjorda åtaganden) fördes över till 2013. De överföringar som avser avdelning III (driftsutgifter) uppgick till 19,6 miljoner euro. En så stor andel överföringar är alltför stor och strider mot budgetprincipen om ettårighet, även om den delvis beror på att byråns verksamhet genomförs under flera år. I slutet av februari 2013 hade 1,1 miljoner euro av dessa överföringar förfallit.

| 18. | Under 2012 gjorde byrån 39 budgetöverföringar till ett belopp av 11,5 miljoner euro, som rörde 70 av de 79 budgetposterna. Detta beror delvis på att den andra budgetändringen 2012 godkändes först i oktober 2012 och att de anslag som behövdes för verksamheten under tiden hade förts över från andra budgetposter. |
| --- | --- |

18.

Under 2012 gjorde byrån 39 budgetöverföringar till ett belopp av 11,5 miljoner euro, som rörde 70 av de 79 budgetposterna. Detta beror delvis på att den andra budgetändringen 2012 godkändes först i oktober 2012 och att de anslag som behövdes för verksamheten under tiden hade förts över från andra budgetposter.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 19. | Det fanns betydande brister i de granskade rekryteringsförfarandena när det gäller insyn och likabehandling av de sökande. Frågor till de skriftliga proven och intervjuerna fastställdes efter det att ansökningarna hade gåtts igenom av uttagningskommittén, minimikrav för att få tillträde till skriftliga prov och intervjuer eller för att tas upp på reservlistan över godkända sökande hade inte fastställts och uttagningskommittén dokumenterade inte alla sina möten och beslut. |
| --- | --- |

19.

Det fanns betydande brister i de granskade rekryteringsförfarandena när det gäller insyn och likabehandling av de sökande. Frågor till de skriftliga proven och intervjuerna fastställdes efter det att ansökningarna hade gåtts igenom av uttagningskommittén, minimikrav för att få tillträde till skriftliga prov och intervjuer eller för att tas upp på reservlistan över godkända sökande hade inte fastställts och uttagningskommittén dokumenterade inte alla sina möten och beslut.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 20. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

20.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 9 juli 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 349, 25.11.2004, s. 1.

1

(2)  I bilaga II ges en sammanfattning av byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

7

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Liksom förra året är andelen överföringar alltför stor och strider mot principen om budgetens ettårighet. | Har inte genomförts |
| 2011 | Inom det totala överförda beloppet förde byrån över övergripande åtaganden på 5,1 miljoner euro. I byråns budgetförordning finns det dock ingen tydlig grund för en sådan överföring (1). | Ingen uppgift |
| 2011 | År 2011 finansierade byrån bidrag till gemensamma insatser för ett belopp av 74 miljoner euro. När byrån ska kontrollera de utgifter som stödmottagarna begär ersättning för (medlemsstaterna och de länder som deltar i Schengensamarbetet) gör den rimlighetskontroller men begär i regel inte in styrkande dokumentation som skulle kunna hantera risken för icke stödberättigande utgifter. | Pågår |
| 2011 | Liksom förra året har byråns redovisningssystem ännu inte validerats av räkenskapsföraren. | Har genomförts |
| 2011 | Brister i internkontrollen upptäcktes när det gällde förvaltningen av anläggningstillgångar. Det finns inget förfarande för avyttring av anläggningstillgångar, och den fysiska inventeringen är ofullständig. | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Liksom förra året är andelen överföringar alltför stor och strider mot principen om budgetens ettårighet.

Har inte genomförts

2011

Inom det totala överförda beloppet förde byrån över övergripande åtaganden på 5,1 miljoner euro. I byråns budgetförordning finns det dock ingen tydlig grund för en sådan överföring (1).

Ingen uppgift

2011

År 2011 finansierade byrån bidrag till gemensamma insatser för ett belopp av 74 miljoner euro. När byrån ska kontrollera de utgifter som stödmottagarna begär ersättning för (medlemsstaterna och de länder som deltar i Schengensamarbetet) gör den rimlighetskontroller men begär i regel inte in styrkande dokumentation som skulle kunna hantera risken för icke stödberättigande utgifter.

Pågår

2011

Liksom förra året har byråns redovisningssystem ännu inte validerats av räkenskapsföraren.

Har genomförts

2011

Brister i internkontrollen upptäcktes när det gällde förvaltningen av anläggningstillgångar. Det finns inget förfarande för avyttring av anläggningstillgångar, och den fysiska inventeringen är ofullständig.

Pågår

---

(1)  I artikel 62.2 i byråns budgetförordning anges följande: ”Övergripande budgetmässiga åtaganden ska täcka den totala kostnaden för alla enskilda rättsliga åtaganden som ingås fram till och med den 31 december år n+1.” Både EU:s budgetförordning och byråns budgetförordning är dock otydliga när det gäller användningen av övergripande åtaganden för icke differentierade anslag. Byrån använde övergripande åtaganden för att motivera en automatisk överföring av icke differentierade anslag.

---

BILAGA II

Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Warszawa)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  Artiklarna 74 och 77.2 b och d i EUF-fördraget | Artikel 74: ”Rådet ska besluta om åtgärder för att säkerställa ett administrativt samarbete mellan de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna på de områden som avses i denna avdelning och även mellan dessa myndigheter och kommissionen.” (...)”
  Artikel 77.2: ”[...] Europaparlamentet och rådet [ska] i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet besluta om åtgärder om






  [...] b) | kontroll av personer som passerar de yttre gränserna, [...] |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

Artiklarna 74 och 77.2 b och d i EUF-fördraget

Artikel 74: ”Rådet ska besluta om åtgärder för att säkerställa ett administrativt samarbete mellan de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna på de områden som avses i denna avdelning och även mellan dessa myndigheter och kommissionen.” (...)”

Artikel 77.2: ”[...] Europaparlamentet och rådet [ska] i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet besluta om åtgärder om

[...] b)

kontroll av personer som passerar de yttre gränserna, [...]

| [...] d) | alla nödvändiga åtgärder för att stegvis upprätta ett integrerat system för förvaltning av de yttre gränserna [...].” |
| --- | --- |

[...] d)

alla nödvändiga åtgärder för att stegvis upprätta ett integrerat system för förvaltning av de yttre gränserna [...].”

Byråns behörighet

Rådets förordning (EG) nr 2007/2004, ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 863/2007, ändrad genom Europaparlamentets och rådets (EU) förordning nr 1168/2011

Den senaste ändringen trädde i kraft den 12 december 2011; innehållet i bilagan speglar situationen efter den senaste ändringen.

Mål

Byrån inrättades för att förbättra den integrerade förvaltningen av Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser.

Huvuduppgifter

| a) | Samordna det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna när det gäller förvaltningen av de yttre gränserna. |
| --- | --- |

a)

Samordna det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna när det gäller förvaltningen av de yttre gränserna.

| b) | Bistå medlemsstaterna med utbildning av nationell gränsbevakningspersonal och fastställa gemensamma utbildningsnormer. |
| --- | --- |

b)

Bistå medlemsstaterna med utbildning av nationell gränsbevakningspersonal och fastställa gemensamma utbildningsnormer.

| c) | Utföra riskanalyser, däribland en bedömning av vilken kapacitet medlemsstaterna har att hantera hot och tryck vid sina yttre gränser. |
| --- | --- |

c)

Utföra riskanalyser, däribland en bedömning av vilken kapacitet medlemsstaterna har att hantera hot och tryck vid sina yttre gränser.

| d) | Bidra till utveckling av forskning som är betydelsefull för kontrollen och övervakningen av de yttre gränserna. |
| --- | --- |

d)

Bidra till utveckling av forskning som är betydelsefull för kontrollen och övervakningen av de yttre gränserna.

| e) | Bistå medlemsstaterna i situationer som kräver ökat tekniskt och operativt bistånd vid deras yttre gränser, i synnerhet de medlemsstater som är utsatta för särskilt och oproportionerligt starkt tryck. |
| --- | --- |

e)

Bistå medlemsstaterna i situationer som kräver ökat tekniskt och operativt bistånd vid deras yttre gränser, i synnerhet de medlemsstater som är utsatta för särskilt och oproportionerligt starkt tryck.

| f) | Erbjuda medlemsstaterna nödvändigt tekniskt bistånd, och även på begäran samordna eller organisera gemensamma insatser för återsändande. |
| --- | --- |

f)

Erbjuda medlemsstaterna nödvändigt tekniskt bistånd, och även på begäran samordna eller organisera gemensamma insatser för återsändande.

| g) | Placera ut gränsbevakningstjänstemän från de europeiska gränskontrollenheterna i medlemsstaterna vid gemensamma insatser, pilotprojekt eller snabba insatser. |
| --- | --- |

g)

Placera ut gränsbevakningstjänstemän från de europeiska gränskontrollenheterna i medlemsstaterna vid gemensamma insatser, pilotprojekt eller snabba insatser.

| h) | Utveckla och driva informationssystem för informationsutbyte, däribland Iconet. |
| --- | --- |

h)

Utveckla och driva informationssystem för informationsutbyte, däribland Iconet.

| i) | Tillhandahålla nödvändigt bistånd för att utveckla och driva ett europeiskt gränsövervakningssystem (Eurosur). |
| --- | --- |

i)

Tillhandahålla nödvändigt bistånd för att utveckla och driva ett europeiskt gränsövervakningssystem (Eurosur).

Organisation

Styrelse

Sammansättning:

En företrädare per medlemsstat, två företrädare för kommissionen och en företrädare per land som deltar i Schengensamarbetet.

Uppgift:

| a) | Utnämna den verkställande direktören. |
| --- | --- |

a)

Utnämna den verkställande direktören.

| b) | Anta byråns allmänna rapport. |
| --- | --- |

b)

Anta byråns allmänna rapport.

| c) | Anta byråns arbetsprogram. |
| --- | --- |

c)

Anta byråns arbetsprogram.

| d) | Fastställa förfaranden för beslut om byråns operativa uppgifter. |
| --- | --- |

d)

Fastställa förfaranden för beslut om byråns operativa uppgifter.

| e) | Utföra sina arbetsuppgifter avseende byråns budget. |
| --- | --- |

e)

Utföra sina arbetsuppgifter avseende byråns budget.

| f) | Vara ansvarig för disciplinåtgärder gentemot den (vice) verkställande direktören. |
| --- | --- |

f)

Vara ansvarig för disciplinåtgärder gentemot den (vice) verkställande direktören.

| g) | Fastställa sin arbetsordning. |
| --- | --- |

g)

Fastställa sin arbetsordning.

| h) | Fastställa byråns organisationsstruktur och anta byråns personalpolitik. |
| --- | --- |

h)

Fastställa byråns organisationsstruktur och anta byråns personalpolitik.

| i) | Anta byråns fleråriga plan. |
| --- | --- |

i)

Anta byråns fleråriga plan.

Verkställande direktören

Utses av styrelsen på förslag från kommissionen.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande under 2012 (2011)

Slutlig budget

89,6 (118,2) miljoner euro

Bidrag från unionen: 84 (111) miljoner euro

Personalstyrka den 31 december 2012

Antal tjänster enligt tjänsteförteckningen:

Planerat antal tillfälligt anställda: 143 (143) – Antal tjänster som tillsatts med tillfälligt anställda 137 (141)

Övriga:

Planerat antal kontraktsanställda: 87 (88) – Antal tjänster som tillsatts med kontraktsanställda 84 (85)

Planerat antal utstationerade nationella experter: 83 (83) – varav tillsatta: 82 (78)

Personalstyrka totalt: 313 (314), varav tillsatta: 303 (304)

Varav anställda: med uppgifter inom verksamheten: 216 (214) – med administrativa uppgifter 87 (90)

Produkter och tjänster 2012 (2011)

Riskanalysenheten
  utarbetade 80 (20) strategiska rapporter, inklusive tre vanliga årliga rapporter, två årliga rapporter av en ny typ, sex skräddarsydda rapporter, nio kvartalsrapporter med krisrapporter och analyser i medlemsstater och vissa av EU:s grannregioner och 60 strategiska övervakningsrapporter.

Enheten levererade 482 (469) analytiska produkter som stöd till planering, genomförande och utvärdering av gemensamma insatser, 52 (112) rapporter av annat slag, bland annat genomgångar för byråns ledning, EU-kommissionen och andra samt offentliggjorde sju (sex) strategiska rapporter för allmänheten via byråns webbplats.

Lanseringen av den uppdaterade gemensamma integrerade modellen för riskanalys (CIRAM v 2.0) inleddes med översättning till vissa utvalda EU-språk. Fyra (fyra) ordinarie möten i byråns nätverk för riskanalys, fem möten i det nya specialistnätverket med medlemsstater om dokumentförfalskning i EU, två (två) taktiska riskanalysmöten, sex (fem) möten/konferenser med regionala experter och tre regionala tekniska workshoppar anordnades.

I överensstämmelse med riskanalysenhetens uppgifter inom Eurosur gjordes följande under 2012, och medlemsstaterna informerades och rådfrågades vid behov inom ramen för användargruppen för analysskiktet: Inom analysskiktet i den gemensamma underrättelsebilden av situationen före gränserna (CPIP) och den europeiska situationsbilden (ESP): tillhandahållande av innehållet (281 produkter 2012), förberedelser för grundläggande tjänster och analysverktyg, utveckling av begreppet för metoden för fastställande av konsekvensnivåer.

Enheten för gemensamma insatser
  anordnade 17 (19) gemensamma insatser, 12 (14) pilotprojekt och 10 (15) konferenser och 25 möten. Vidare samordnade byrån 39 (42) gemensamma insatser för återsändande då 2 110 (2 059) människor återvände. Det totala antalet ackumulerade operativa dagar i alla gemensamma insatser var 3 503 (7 754) och antalet ackumulerade operativa arbetsdagar var 117 114 (105 038).

Byråns (Frontex) kriscentrum
  utfärdade 2 169 (1 900) krisrapporter, 31 rapporter om allvarliga incidenter, 27 snabba korta rapporter och 13 (11) rapporter om uppdragsutvärdering samt lade in 145 varningar om förfalskade dokument på FOSS-portalen (Frontex-One-Stop-Shop) och om 2 130 konstföremål till Eurosur. Dagliga nyhetsbrev skickades till 241 (400) konton. 308 bidrag lämnades till dagliga lägesrapporter och genomgångar i media. Kriscentrumet, som är den enda kontaktpunkten, hanterade cirka 24 000 (24 000) brevförsändelser och stärkte Frontex-One-Stop-Shop som den viktigaste plattformen för informationsutbyte mellan byrån och externa aktörer, med 6 000 inlagda dokument. Kriscentrumet tog emot omkring 30 000 rapporter om incidenter genom Joint Operations Reporting Application, JORA (program för överföring av information om gemensamma insatser) och anordnade JORA-utbildning för 500 anställda vid byrån och i medlemsstater och länder som deltar i Schengensamarbetet.

Utbildningsenheten
  anordnade 207 (223) aktiviteter med 2 980 (3 490) deltagare (utbildningsexperter, praktikanter m.fl.) inom ramen för tre program med totalt 19 (20) projekt, berörda aktörer ägnade totalt 13 300 (12 947) arbetsdagar åt utbildningsaktiviteter. Inom ramen för fortbildning som ligger till grund för karriärutveckling för gränsbevakningstjänstemän avslutade byrån arbetet med att utarbeta en ram för kvalifikationer inom gränsbevakningssektorn. Det är en övergripande ram för utbildning och fortbildning inom gränsbevakning, med särskild tonvikt vid hänsyn till principerna om grundläggande rättigheter. Ramen för kvalifikationer inom sektorn följer de utbildningsnormer som har fastställts på EU-nivå i Bologna- och Köpenhamnsprocesserna.

Reaktionsförmågan vid
  enheten för samlade resurser
  stärktes betydligt genom de nya grupper av gränsbevakningstjänstemän som har inrättats och administrerats och genom ny teknisk utrustning som ska användas vid gemensamma insatser, pilotprojekt och snabba insatser. Enheten för samlade resurser genomförde 7 (6) projekt som bestod i att göra byråns insatser mer ändamålsenliga på ett övergripande plan. Inom ramen för sina projekt anordnade enheten för samlade resurser 11 evenemang med 295 deltagare från medlemsstaterna. Sammanlagt investerade intressenterna 551 arbetsdagar i enhetens utbildningsaktiviteter.

Enheten för forskning och utveckling
  anordnade 39 (34) möten för 1 020 deltagare från medlemsstater, länder som deltar i Schengensamarbetet, EU-institutioner, mellanstatliga och internationella organisationer, akademier, forskningsinstitut och näringslivet. Personalen vid enheten deltog i cirka 100 (130) interna och externa evenemang. Enheten producerade ett flertal dokument, rapporter och studier: två sammanställningar av god praxis, tre riktlinjer, en studie, en kostnadsnyttoanalys och en teknisk rapport som levererades till berörda aktörer.

Partnerskap och samarbete med tredjeländer:
  Under 2012 ingicks två (två) samarbetsavtal med Nigerias myndighet för migrationsfrågor och med Armeniens nationella säkerhetsråd, vilket gjorde att det totala antalet samarbetsavtal ökade till 18 (16). Ett samförståndsavtal undertecknades med Turkiets utrikesministerium. Inom ramen för de olika samarbetsavtalen utökade man samarbetet i frågor som gäller gränssäkerhet/gränsförvaltning mellan byrån och myndigheter i tredjeländer ytterligare för att successivt utveckla ömsesidigt nyttiga och hållbara partnerskap. Konkreta resultat har uppnåtts framför allt när det gäller informationsutbyte, utbildning och gemensamma operativa insatser.

Samarbete med EU-organ och internationella organisationer:
  Under 2012 undertecknades två samarbetsavtal med FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå och Europeiska byrån för samarbete i asylfrågor, vilket gjorde att det totala antalet ökade till 12 (10). När det gäller samarbete med andra byråer var byrån under 2012 ordförande för kontaktgruppen för EU-byråer på området för rättsliga och inrikes frågor (RIF), och försökte främja samarbete och skapa synergieffekter mellan de olika RIF-byråerna. I detta sammanhang anordnade byrån flera klustermöten, en expertkonferens om uppgiftsskydd och det årliga mötet för cheferna för RIF-byråerna. Olika aktiviteter genomfördes också för att förverkliga byråns gemensamma förklaring om människohandel.

Källa: Uppgifter från byrån.

---

BYRÅNS SVAR

Byrån noterar att revisionsrätten avstår från att uttala sig om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

Med tanke på att våra stödmottagare är medlemsstaternas och Schengenassocierade länders nationella gränsbevakningsmyndigheter måste de när de begär ersättningar skriva under att all information som lämnas är fullständig, tillförlitlig och korrekt. Stödmottagarna måste också intyga att deras begäran om betalning stöds av lämplig underliggande dokumentation. Vi anser därför inte att förhandskontroller saknas, men att de baseras på försäkran från offentliga myndigheter och rimlighetskontroller. Vi har dock vidtagit åtgärder för att förstärka ramen för förhandskontroller och sedan juni 2013 har vi inrättat ett riskbaserat system för förhandskontroll.

| 14. | Den fysiska inventeringen var inte fullständig och täckte inte alla tillgångar som byrån ägde. Tillgångar under uppförande och tillgångar som köpts i slutet av året beaktades inte.
  De brister som nämns avseende inventeringsrapporten kommer att förbättras för den årliga inventeringen 2013. Ett ändrat dokument för inventeringspolicy kommer att antas under sommaren 2013. |
| --- | --- |

14.

Den fysiska inventeringen var inte fullständig och täckte inte alla tillgångar som byrån ägde. Tillgångar under uppförande och tillgångar som köpts i slutet av året beaktades inte.

De brister som nämns avseende inventeringsrapporten kommer att förbättras för den årliga inventeringen 2013. Ett ändrat dokument för inventeringspolicy kommer att antas under sommaren 2013.

| 15. | Det finns inget förfarande för avyttring av anläggningstillgångar. Anläggningstillgångar som inte används längre skrivs av från anläggningsregistret utan att man fysiskt har gjort sig av med dem. Det finns inget register över dessa tillgångar.
  Den nuvarande policyn för avyttrande av IKT-tillgångar kommer att uppdateras och utvecklas för att ta upp samtliga våra tillgångar. Detta planeras vara klart i augusti 2013. När policyn för avyttring av IKT-tillgångar väl har antagits kommer vi att göra oss av med avskrivna tillgångar under andra halvåret 2013. |
| --- | --- |

15.

Det finns inget förfarande för avyttring av anläggningstillgångar. Anläggningstillgångar som inte används längre skrivs av från anläggningsregistret utan att man fysiskt har gjort sig av med dem. Det finns inget register över dessa tillgångar.

Den nuvarande policyn för avyttrande av IKT-tillgångar kommer att uppdateras och utvecklas för att ta upp samtliga våra tillgångar. Detta planeras vara klart i augusti 2013. När policyn för avyttring av IKT-tillgångar väl har antagits kommer vi att göra oss av med avskrivna tillgångar under andra halvåret 2013.

| 16. | Det noterades fortfarande brister i systemet för avstämning av leverantörernas uppgifter med byråns leverantörsreskontra.
  Som vi redan angett under tidigare år har de flesta offentliga myndigheter som vi samarbetar med inte ett centraliserat redovisningssystem som gör att de kan avstämma saldona. Därför är avstämning mycket tidskrävande eftersom olika register hos olika myndigheter måste konsulteras. |
| --- | --- |

16.

Det noterades fortfarande brister i systemet för avstämning av leverantörernas uppgifter med byråns leverantörsreskontra.

Som vi redan angett under tidigare år har de flesta offentliga myndigheter som vi samarbetar med inte ett centraliserat redovisningssystem som gör att de kan avstämma saldona. Därför är avstämning mycket tidskrävande eftersom olika register hos olika myndigheter måste konsulteras.

| 17. | Byråns budget för 2012 uppgick till 89,6 miljoner euro varav 21,8 miljoner euro (25 % av gjorda åtaganden) fördes över till 2013. De överföringar som avser avdelning III (driftsutgifter) uppgick till 19,6 miljoner euro. En så stor andel överföringar är alltför stor och strider mot budgetprincipen om ettårighet, även om den delvis beror på att byråns verksamhet genomförs under flera år. I slutet av februari 2013 hade 1,1 miljoner euro av dessa överföringar förfallit.
  Vi värdesätter att revisionsrätten erkänner att vår verksamhet till sin natur är flerårig och det faktum att medel som kommer från budgetändringen överfördes mycket sent 2012.
  Åtaganden för verksamheter som finansierades med budgeten för 2012 gjordes därför mycket sent under året och kommer delvis att genomföras under 2013. |
| --- | --- |

17.

Byråns budget för 2012 uppgick till 89,6 miljoner euro varav 21,8 miljoner euro (25 % av gjorda åtaganden) fördes över till 2013. De överföringar som avser avdelning III (driftsutgifter) uppgick till 19,6 miljoner euro. En så stor andel överföringar är alltför stor och strider mot budgetprincipen om ettårighet, även om den delvis beror på att byråns verksamhet genomförs under flera år. I slutet av februari 2013 hade 1,1 miljoner euro av dessa överföringar förfallit.

Vi värdesätter att revisionsrätten erkänner att vår verksamhet till sin natur är flerårig och det faktum att medel som kommer från budgetändringen överfördes mycket sent 2012.

Åtaganden för verksamheter som finansierades med budgeten för 2012 gjordes därför mycket sent under året och kommer delvis att genomföras under 2013.

| 18. | Under 2012 gjorde byrån 39 budgetöverföringar till ett belopp av 11,5 miljoner euro, som rörde 70 av de 79 budgetposterna. Detta beror delvis på att den andra budgetändringen 2012 godkändes först i oktober 2012 och att de anslag som behövdes för verksamheten under tiden hade förts över från andra budgetposter.
  Medel som kommer från budgetändringen överfördes mycket sent 2012. Vi behövde göra överföringar från många budgetposter där medel inte behövdes omedelbart eller där starten av verksamheter/anbudsförfaranden fortfarande kunde senareläggas för att tillgodose de omedelbara behoven för samfinansiering av gemensamma verksamheter. |
| --- | --- |

18.

Under 2012 gjorde byrån 39 budgetöverföringar till ett belopp av 11,5 miljoner euro, som rörde 70 av de 79 budgetposterna. Detta beror delvis på att den andra budgetändringen 2012 godkändes först i oktober 2012 och att de anslag som behövdes för verksamheten under tiden hade förts över från andra budgetposter.

Medel som kommer från budgetändringen överfördes mycket sent 2012. Vi behövde göra överföringar från många budgetposter där medel inte behövdes omedelbart eller där starten av verksamheter/anbudsförfaranden fortfarande kunde senareläggas för att tillgodose de omedelbara behoven för samfinansiering av gemensamma verksamheter.

| 19. | Det fanns betydande brister i de granskade rekryteringsförfarandena när det gäller insyn och likabehandling av de sökande. Frågor till de skriftliga proven och intervjuerna fastställdes efter det att ansökningarna hade gåtts igenom av uttagningskommittén, minimikrav för att få tillträde till skriftliga prov och intervjuer eller för att tas upp på reservlistan över godkända sökande hade inte fastställts och uttagningskommittén dokumenterade inte alla sina möten och beslut.
  Under 2013 kommer personalavdelningen att vara striktare vid övervakningen av processen och genomföra åtgärder för att öka medvetenheten inom detta område hos ledamöterna i uttagningskommittén. En striktare metod kommer också att användas av personalavdelningen för att dokumentera alla nivåer i rekryteringsförfarandena. |
| --- | --- |

19.

Det fanns betydande brister i de granskade rekryteringsförfarandena när det gäller insyn och likabehandling av de sökande. Frågor till de skriftliga proven och intervjuerna fastställdes efter det att ansökningarna hade gåtts igenom av uttagningskommittén, minimikrav för att få tillträde till skriftliga prov och intervjuer eller för att tas upp på reservlistan över godkända sökande hade inte fastställts och uttagningskommittén dokumenterade inte alla sina möten och beslut.

Under 2013 kommer personalavdelningen att vara striktare vid övervakningen av processen och genomföra åtgärder för att öka medvetenheten inom detta område hos ledamöterna i uttagningskommittén. En striktare metod kommer också att användas av personalavdelningen för att dokumentera alla nivåer i rekryteringsförfarandena.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/261 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/261

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska byrån för GNSS för budgetåret 2012 med byråns svar

2013/C 365/36

INLEDNING

| 1. | Europeiska byrån för GNSS (det globala systemet för satellitnavigering) (nedan kallad byrån), som flyttade från Bryssel till Prag den 1 september 2012 (1), inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 912/2010 (2) om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1321/2004 (3) och om ändring av förordning (EG) nr 683/2008 (4) för att tillvarata det allmännas intressen i samband med de europeiska GNSS-programmen och vara tillsynsmyndighet för programmet under Galileoprogrammets utplaceringsfas och operativa fas. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 683/2008 inskränktes byråns ansvarsområde till att kontrollera säkerheten hos Galileo-systemen och att förbereda kommersialiseringen av dem (5). |
| --- | --- |

1.

Europeiska byrån för GNSS (det globala systemet för satellitnavigering) (nedan kallad byrån), som flyttade från Bryssel till Prag den 1 september 2012 (1), inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 912/2010 (2) om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1321/2004 (3) och om ändring av förordning (EG) nr 683/2008 (4) för att tillvarata det allmännas intressen i samband med de europeiska GNSS-programmen och vara tillsynsmyndighet för programmet under Galileoprogrammets utplaceringsfas och operativa fas. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 683/2008 inskränktes byråns ansvarsområde till att kontrollera säkerheten hos Galileo-systemen och att förbereda kommersialiseringen av dem (5).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (6) och rapporterna om budgetgenomförandet (7) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (6) och rapporterna om budgetgenomförandet (7) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (8) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (9) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (8) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (9) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (10) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (10) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 11. | Andelen anslag för vilka det hade gjorts åtaganden var närmare 100 % för alla avdelningar. Dock var andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår relativt hög inom avdelning II (administrativa utgifter) med 1,7 miljoner euro (38 %). Detta berodde delvis på händelser utanför byråns kontroll, som att byråns säte flyttade till Prag i september 2012 (0,4 miljoner euro) och att Galileos säkerhetsövervakningscentrum inrättades (0,4 miljoner euro), vilket innebar att vissa varor och tjänster måste köpas in under årets sista kvartal. Vidare överfördes 0,7 miljoner euro från avdelning I (personalutgifter) till avdelning II i november 2012 och flera kontrakt på it-tjänster och juridiska tjänster som ingick i arbetsprogrammet för 2013 undertecknades i december 2012. |
| --- | --- |

11.

Andelen anslag för vilka det hade gjorts åtaganden var närmare 100 % för alla avdelningar. Dock var andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår relativt hög inom avdelning II (administrativa utgifter) med 1,7 miljoner euro (38 %). Detta berodde delvis på händelser utanför byråns kontroll, som att byråns säte flyttade till Prag i september 2012 (0,4 miljoner euro) och att Galileos säkerhetsövervakningscentrum inrättades (0,4 miljoner euro), vilket innebar att vissa varor och tjänster måste köpas in under årets sista kvartal. Vidare överfördes 0,7 miljoner euro från avdelning I (personalutgifter) till avdelning II i november 2012 och flera kontrakt på it-tjänster och juridiska tjänster som ingick i arbetsprogrammet för 2013 undertecknades i december 2012.

ÖVRIGA KOMMENTARER

| 12. | Revisionsrätten noterade följande brister i de granskade rekryteringsförfarandena som påverkade insyn och likabehandling: inga minimivärden hade fastställts för tillträde till skriftliga prov och intervjuer eller för att tas upp på förteckningen över lämpliga sökande, och de sökandes möjlighet att överklaga nämndes inte meddelandet om ledig tjänst. |
| --- | --- |

12.

Revisionsrätten noterade följande brister i de granskade rekryteringsförfarandena som påverkade insyn och likabehandling: inga minimivärden hade fastställts för tillträde till skriftliga prov och intervjuer eller för att tas upp på förteckningen över lämpliga sökande, och de sökandes möjlighet att överklaga nämndes inte meddelandet om ledig tjänst.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 13. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

13.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 24 september 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  Beslut 2010/803/EU fattat i samförstånd mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar (EUT L 342, 28.12.2010, s. 15).

1

(2)  EUT L 276, 20.10.2010, s. 11.

2

(3)  EUT L 246, 20.7.2004, s. 1.

3

(4)  EUT L 196, 24.7.2008, s. 1.

4

(5)  I bilaga II sammanfattas byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

5

bilaga II

(6)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

6

(7)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

7

(8)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

8

(9)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

9

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(10)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

10

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Vid de efterhandsrevisioner som genomfördes för byråns räkning av en extern revisionsfirma avseende bidragsbetalningar inom sjätte ramprogrammet för forskning och utveckling (1) under tidigare år ifrågasattes ofta de kostnader som redovisades av stödmottagarna. Vid utgången av 2011 uppskattades de belopp som man var oenig om till 1,7 miljoner euro eller 5 % av de granskade bidragen. | Har genomförts |
| 2011 | År 2011 gjorde byrån bidragsbetalningar inom sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling för 5,8 miljoner euro. För att kontrollera de utgifter som stödmottagarna begär ersättning för (privata och offentliga enheter som bedriver forskning) gör byrån rimlighetskontroller men begär i regel inte in styrkande handlingar som skulle kunna hantera risken för oriktiga utgifter. | Pågår |
| 2011 | År 2011 gjordes betalningar för 4,8 miljoner euro (22 % av de belopp som betalats ut under året) efter de tidsfrister som föreskrivs i budgetförordningen (2). | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Vid de efterhandsrevisioner som genomfördes för byråns räkning av en extern revisionsfirma avseende bidragsbetalningar inom sjätte ramprogrammet för forskning och utveckling (1) under tidigare år ifrågasattes ofta de kostnader som redovisades av stödmottagarna. Vid utgången av 2011 uppskattades de belopp som man var oenig om till 1,7 miljoner euro eller 5 % av de granskade bidragen.

Har genomförts

2011

År 2011 gjorde byrån bidragsbetalningar inom sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling för 5,8 miljoner euro. För att kontrollera de utgifter som stödmottagarna begär ersättning för (privata och offentliga enheter som bedriver forskning) gör byrån rimlighetskontroller men begär i regel inte in styrkande handlingar som skulle kunna hantera risken för oriktiga utgifter.

Pågår

2011

År 2011 gjordes betalningar för 4,8 miljoner euro (22 % av de belopp som betalats ut under året) efter de tidsfrister som föreskrivs i budgetförordningen (2).

Har genomförts

---

(1)  De granskade bidragen står för 50 % av alla bidrag inom sjätte ramprogrammet inom ramen för den andra och tredje ansökningsomgången (65,3 miljoner euro).

(2)  Med i genomsnitt cirka nio dagars försening.

---

BILAGA II

Europeiska byrån för GNSS (Prag)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget | Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |
| Byråns behörighet


  (Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 912/2010) | Mål







  — | Att bidra till att de Europeiska satellitnavigeringssystem som fastställts inom Egnos- och Galileoprogrammen blir fullständigt operativa. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning.

Byråns behörighet

(Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 912/2010)

Mål

—

Att bidra till att de Europeiska satellitnavigeringssystem som fastställts inom Egnos- och Galileoprogrammen blir fullständigt operativa.

Uppgift

| — | Säkerställa säkerhetsackrediteringen för programmen. |
| --- | --- |

—

Säkerställa säkerhetsackrediteringen för programmen.

| — | Säkerställa driften av säkerhetscentrumen för Galileo. |
| --- | --- |

—

Säkerställa driften av säkerhetscentrumen för Galileo.

| — | Garantera driften av säkerhetsövervakningscentrumen för Galileo (GSMC). |
| --- | --- |

—

Garantera driften av säkerhetsövervakningscentrumen för Galileo (GSMC).

| — | Bidra till förberedelserna inför kommersialiseringen av systemen, inbegripet de marknadsanalyser som behövs. |
| --- | --- |

—

Bidra till förberedelserna inför kommersialiseringen av systemen, inbegripet de marknadsanalyser som behövs.

| — | Fullgöra andra uppgifter som den kan komma att anförtros av kommissionen, t.ex. främja tillämpningar och tjänster på marknaden för satellitnavigering, säkerställa att systemens komponenter certifieras av de berörda, vederbörligen bemyndigade, certifieringsorganen. |
| --- | --- |

—

Fullgöra andra uppgifter som den kan komma att anförtros av kommissionen, t.ex. främja tillämpningar och tjänster på marknaden för satellitnavigering, säkerställa att systemens komponenter certifieras av de berörda, vederbörligen bemyndigade, certifieringsorganen.

Organisation

Styrelse

Sammansättning

| — | En företrädare för varje medlemsstat. |
| --- | --- |

—

En företrädare för varje medlemsstat.

| — | Fem företrädare för kommissionen. |
| --- | --- |

—

Fem företrädare för kommissionen.

| — | En företrädare för Europaparlamentet utan rösträtt. |
| --- | --- |

—

En företrädare för Europaparlamentet utan rösträtt.

| — | En företrädare för den höga representanten och en företrädare för Europeiska rymdorganisationen (ESA) ska inbjudas som observatörer. |
| --- | --- |

—

En företrädare för den höga representanten och en företrädare för Europeiska rymdorganisationen (ESA) ska inbjudas som observatörer.

Uppgifter

| — | Utnämna den verkställande direktören. |
| --- | --- |

—

Utnämna den verkställande direktören.

| — | Anta det årliga arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

—

Anta det årliga arbetsprogrammet.

| — | Utarbeta en inkomst- och utgiftsberäkning. |
| --- | --- |

—

Utarbeta en inkomst- och utgiftsberäkning.

| — | Anta budgeten. |
| --- | --- |

—

Anta budgeten.

| — | Avge ett yttrande om byråns slutliga räkenskaper. |
| --- | --- |

—

Avge ett yttrande om byråns slutliga räkenskaper.

| — | Kontrollera driften av säkerhetsövervakningscentrumet för Galileo. |
| --- | --- |

—

Kontrollera driften av säkerhetsövervakningscentrumet för Galileo.

| — | Utöva disciplinär myndighet över den verkställande direktören. |
| --- | --- |

—

Utöva disciplinär myndighet över den verkställande direktören.

| — | Anta de särskilda bestämmelser som behövs för det praktiska genomförandet av rätten att få tillgång till handlingar. |
| --- | --- |

—

Anta de särskilda bestämmelser som behövs för det praktiska genomförandet av rätten att få tillgång till handlingar.

| — | Anta årsrapporten om byråns verksamhet och planer. |
| --- | --- |

—

Anta årsrapporten om byråns verksamhet och planer.

Verkställande direktör

Utses av styrelsen.

Styrelsen för säkerhetsackreditering

Sammansättning

| — | En företrädare för varje medlemsstat. |
| --- | --- |

—

En företrädare för varje medlemsstat.

| — | En företrädare för kommissionen. |
| --- | --- |

—

En företrädare för kommissionen.

| — | En företrädare för den höga representanten. |
| --- | --- |

—

En företrädare för den höga representanten.

| — | En företrädare för Europeiska rymdorganisationen (ESA) ska inbjudas som observatör. |
| --- | --- |

—

En företrädare för Europeiska rymdorganisationen (ESA) ska inbjudas som observatör.

Uppgifter

Ska verka som myndighet för säkerhetsackreditering av byråns system.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande 2012 (2011)

Slutlig budget

20,8 (38,7) miljoner euro, bestående av EU-bidraget på 12,9 (8,2) miljoner euro, som är driftsbidraget från kommissionen och 7,9 (30,5) miljoner euro i driftsmedel från kommissionen.

Personalstyrka den 31 december 2012

Tjänster i tjänsteförteckningen: 44 (29)

varav tillsatta: 39 (28)

Övriga tjänster: 29 (14)

Personalstyrka totalt: 68 (42), varav anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten: 34 (20) |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten: 34 (20)

| — | administrativa uppgifter och stöduppgifter: 23 (14) |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter och stöduppgifter: 23 (14)

| — | blandade uppgifter: 11 (8) |
| --- | --- |

—

blandade uppgifter: 11 (8)

Produkter och tjänster 2012

Program

Stöd till Europeiska kommissionen för genomförandet av programmen Egnos och Galileo.

Systemens säkerhet

Säkerhet för systemen (säkerhetsackreditering för systemen och anläggningarna, särskilda säkerhetskrav för Galileosystemen, åtgärder för en cell för nyckelförsörjningspunkter).

Stöd till den offentliga tjänsten – PRS Public regulated service (förberedelse av användarsegment för PRS).

Förberedelser för säkerhetsövervakningscentrumet för Galileo – GSMC.

Exploateringen av Egnos och Galileo

Förberedelser inför exploateringen av Egnos och Galileo.

Marknadsutveckling

Marknadsanalyser och publicering av marknadsrapporter om byrån.

Se till att marknaden är redo för lanseringen av Galileos första tjänster.

Marknadsutvecklingsåtgärder inriktade på tillverkare av mottagare så att Galileo kan tränga in på konsumentmarknaden och den professionella marknaden.

Genomförande av antagandefärdplaner för Egnos på alla prioriterade marknader med särskild inriktning på fly, sjöfart och tåg.

Förberedelse av en stöd- och informationspunkt för byrån.

Information och uppsökande verksamhet – Egnos informationsportal, byråns webbplats, evenemang (konferensen European Space Solutions i London).

Forskning och utveckling

Förvaltning av projekt inom sjunde ramprogrammet för forskning (ansökningsomgång 1, 2 och 3).

Maximera projektets resultat och uppnå strategiska mål.

Sprida resultaten av forskning och utveckling.

Källa: Uppgifter från byrån.

---

BYRÅNS SVAR

| 11. | Byrån instämmer i revisionsrättens analys av överföringarna i avdelning II. Större delen av överföringarna i avdelning II avser inrättandet av Galileos säkerhetsövervakningscenter i Frankrike och Förenade kungariket, som planerar att starta sin verksamhet sommaren 2013. Eftersom detta projekt är komplicerat när det gäller säkerhet, IT, logistik och rättsligt stöd har vi beslutat att påskynda projektförberedelserna så mycket som möjligt under 2012. Som ett led i detta godkände styrelsen vid sitt möte i november 2012 en omfattande anslagsöverföring till avdelning II för att se till att de nödvändiga ramavtalen fanns på plats i tid. En annan betydande del av överföringarna avser flytten av byråns huvudkontor från Bryssel till Prag i september 2012. I några fall skedde leveranser från uppdragstagarna inte förrän i början av 2013 och fakturor för varor/tjänster som tillhandahölls 2012 mottogs 2013.
  Om det inte varit för de särskilda omständigheterna under 2012 hade andelen överföringar i avdelning II utgjort ungefär 14 procent av anslagen. |
| --- | --- |

11.

Byrån instämmer i revisionsrättens analys av överföringarna i avdelning II. Större delen av överföringarna i avdelning II avser inrättandet av Galileos säkerhetsövervakningscenter i Frankrike och Förenade kungariket, som planerar att starta sin verksamhet sommaren 2013. Eftersom detta projekt är komplicerat när det gäller säkerhet, IT, logistik och rättsligt stöd har vi beslutat att påskynda projektförberedelserna så mycket som möjligt under 2012. Som ett led i detta godkände styrelsen vid sitt möte i november 2012 en omfattande anslagsöverföring till avdelning II för att se till att de nödvändiga ramavtalen fanns på plats i tid. En annan betydande del av överföringarna avser flytten av byråns huvudkontor från Bryssel till Prag i september 2012. I några fall skedde leveranser från uppdragstagarna inte förrän i början av 2013 och fakturor för varor/tjänster som tillhandahölls 2012 mottogs 2013.

Om det inte varit för de särskilda omständigheterna under 2012 hade andelen överföringar i avdelning II utgjort ungefär 14 procent av anslagen.

| 12. | Byrån har sett över urvalsförfarandet. Sedan början av 2012 fastställer förvalspanelen minimivärdena i samband med att meddelandet om ledig tjänst tas fram. Minimivärdena offentliggörs nu i meddelandet om ledig tjänst. I varje meddelande om ledig tjänst skriver vi också att den sökande har rätt att överklaga. |
| --- | --- |

12.

Byrån har sett över urvalsförfarandet. Sedan början av 2012 fastställer förvalspanelen minimivärdena i samband med att meddelandet om ledig tjänst tas fram. Minimivärdena offentliggörs nu i meddelandet om ledig tjänst. I varje meddelande om ledig tjänst skriver vi också att den sökande har rätt att överklaga.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/268 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/268

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden för budgetåret 2012 med kontorets svar

2013/C 365/37

INLEDNING

| 1. | Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (nedan kallat kontoret) ligger i Alicante och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 40/94 (1) som har har upphävts och ersatts av förordning (EG) nr 207/2009 (2). Kontorets uppdrag är att tillämpa unionslagstiftningen om varumärken, mönster och modeller, som ger företagen samma skydd i hela Europeiska unionen (3). |
| --- | --- |

1.

Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (nedan kallat kontoret) ligger i Alicante och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 40/94 (1) som har har upphävts och ersatts av förordning (EG) nr 207/2009 (2). Kontorets uppdrag är att tillämpa unionslagstiftningen om varumärken, mönster och modeller, som ger företagen samma skydd i hela Europeiska unionen (3).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i kontorets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i kontorets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | kontorets årsredovisning, som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

kontorets årsredovisning, som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (6) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för kontoret som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för kontorets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (7) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner kontorets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av kontorets finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (6) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för kontoret som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för kontorets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (7) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner kontorets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av kontorets finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (8) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida kontorets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (8) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida kontorets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att kontorets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av kontorets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i kontorets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att kontorets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av kontorets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i kontorets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 11. | Av de 31,9 miljoner euro i gjorda åtaganden som fördes över från 2011 förföll 4,16 miljoner euro (13 %) 2012. I detta belopp ingick 1,93 miljoner euro som gällde samarbetsavtal med medlemsstater som inte fullt ut hade utnyttjat sina anslag. |
| --- | --- |

11.

Av de 31,9 miljoner euro i gjorda åtaganden som fördes över från 2011 förföll 4,16 miljoner euro (13 %) 2012. I detta belopp ingick 1,93 miljoner euro som gällde samarbetsavtal med medlemsstater som inte fullt ut hade utnyttjat sina anslag.

| 12. | Under 2012 var den samlade andelen gjorda åtaganden 93 %, vilket visar att åtagandena gjordes i tid. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2013 var dock hög och uppgick till 36,7 miljoner euro (19 % av gjorda åtaganden totalt) varav 21,7 miljoner euro gällde avdelning II (administrativa utgifter) och 14,1 miljoner euro avdelning III (driftsutgifter). Den största orsaken till den höga andelen överföringar var att varor och tjänster som hade levererats under 2012 fakturerades sent. För avdelning II till exempel uppkom den höga andelen överföringar på grund av ett antal fleråriga kontrakt för byggandet av kontorets nya lokaler (6,09 miljoner euro) och upphandling av it-uppdateringar (7,67 miljoner euro). När det gäller avdelning III är överföringarna till stor del kopplade till samarbetsavtal med medlemsstater för vilka ersättningsanspråken inte ska lämnas in förrän 2013 (8,13 miljoner euro). Under de sista månaderna av 2012 beställdes vidare översättningstjänster (5,43 miljoner euro) som inte ska betalas förrän 2013. |
| --- | --- |

12.

Under 2012 var den samlade andelen gjorda åtaganden 93 %, vilket visar att åtagandena gjordes i tid. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2013 var dock hög och uppgick till 36,7 miljoner euro (19 % av gjorda åtaganden totalt) varav 21,7 miljoner euro gällde avdelning II (administrativa utgifter) och 14,1 miljoner euro avdelning III (driftsutgifter). Den största orsaken till den höga andelen överföringar var att varor och tjänster som hade levererats under 2012 fakturerades sent. För avdelning II till exempel uppkom den höga andelen överföringar på grund av ett antal fleråriga kontrakt för byggandet av kontorets nya lokaler (6,09 miljoner euro) och upphandling av it-uppdateringar (7,67 miljoner euro). När det gäller avdelning III är överföringarna till stor del kopplade till samarbetsavtal med medlemsstater för vilka ersättningsanspråken inte ska lämnas in förrän 2013 (8,13 miljoner euro). Under de sista månaderna av 2012 beställdes vidare översättningstjänster (5,43 miljoner euro) som inte ska betalas förrän 2013.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 13. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

13.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 10 september 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 11, 14.1.1994, s. 1.

1

(2)  EUT L 78, 24.3.2009, s. 1.

2

(3)  I bilaga II ges en sammanfattning av kontorets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

3

bilaga II

(4)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

6

(7)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

7

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(8)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

8

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Revisionsrätten fann flera brister 2011 års servicenivåavtal mellan kontoret och Översättningscentrum för Europeiska unionens organ. Avtalet undertecknades av kontoret den 20 juni 2011 och gällde, enligt artikel 10, från den 1 januari 2011. Avtalet började genomföras innan det hade undertecknats. På begäran av översättningscentrum betalade kontoret 1,8 miljoner euro i kompensation (1). Betalningen godkändes dessutom utan ett budgetåtagande och tillgängliga anslag (2). | e.t. |
| 2011 | Revisionsrätten fann fem fall som uppgick till 2,9 miljoner euro där budgetåtaganden hade godkänts efter rättsliga åtaganden. | Har genomförts |
| 2011 | Kontorets förvaltning av anläggningstillgångar behöver förbättras. När det gäller immateriella tillgångar som kontoret har tagit fram var bokföringsrutinerna och informationen om kostnader inte tillförlitlig. | Pågår |
| 2011 | Per den 31 december 2011 hade kontoret totalt 520 miljoner euro (495 miljoner euro 2010) i likvida medel. Som en följd av den likviditetsförvaltning som antogs av budgetkommittén 2010 placerades de likvida medlen i nio banker i fem medlemsstater. | Har genomförts.
  Dock noterar revisionsrätten den fortsatt höga likviditeten. |
| 2011 | Kontoret behöver förbättra insynen i rekryteringsförfarandena. Minimikraven för att kallas till intervjuer och skriftliga prov hade inte fastställts i förväg, och frågorna till de skriftliga och muntliga proven hade inte fastställts innan uttagningskommittéerna gick igenom ansökningarna. Vidare fanns det inget beslut från tillsättningsmyndigheten om att utse uttagningskommittén och i ett fall var inte åtskillnaden av funktioner mellan tillsättningsmyndigheten och uttagningskommittén garanterad. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Revisionsrätten fann flera brister 2011 års servicenivåavtal mellan kontoret och Översättningscentrum för Europeiska unionens organ. Avtalet undertecknades av kontoret den 20 juni 2011 och gällde, enligt artikel 10, från den 1 januari 2011. Avtalet började genomföras innan det hade undertecknats. På begäran av översättningscentrum betalade kontoret 1,8 miljoner euro i kompensation (1). Betalningen godkändes dessutom utan ett budgetåtagande och tillgängliga anslag (2).

e.t.

2011

Revisionsrätten fann fem fall som uppgick till 2,9 miljoner euro där budgetåtaganden hade godkänts efter rättsliga åtaganden.

Har genomförts

2011

Kontorets förvaltning av anläggningstillgångar behöver förbättras. När det gäller immateriella tillgångar som kontoret har tagit fram var bokföringsrutinerna och informationen om kostnader inte tillförlitlig.

Pågår

2011

Per den 31 december 2011 hade kontoret totalt 520 miljoner euro (495 miljoner euro 2010) i likvida medel. Som en följd av den likviditetsförvaltning som antogs av budgetkommittén 2010 placerades de likvida medlen i nio banker i fem medlemsstater.

Har genomförts.

Dock noterar revisionsrätten den fortsatt höga likviditeten.

2011

Kontoret behöver förbättra insynen i rekryteringsförfarandena. Minimikraven för att kallas till intervjuer och skriftliga prov hade inte fastställts i förväg, och frågorna till de skriftliga och muntliga proven hade inte fastställts innan uttagningskommittéerna gick igenom ansökningarna. Vidare fanns det inget beslut från tillsättningsmyndigheten om att utse uttagningskommittén och i ett fall var inte åtskillnaden av funktioner mellan tillsättningsmyndigheten och uttagningskommittén garanterad.

Har genomförts

---

(1)  Det minsta värdet hade i avtalet fastställts till 16,3 miljoner euro. Under 2011 levererades tjänster för totalt 14,5 miljoner euro.

(2)  Denna betalning gjordes från 2012 års budget.

---

BILAGA II

Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (Alicante)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artiklarna 36 och 56 i EUF-fördraget) | Fri rörlighet för varor

  [...] förbud mot eller restriktioner för [...] som grundas på [...] intresset att skydda [...] industriell och kommersiell äganderätt [...] får [...] inte utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller innefatta en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna.
  [...] inskränkningar i friheten att tillhandahålla tjänster inom unionen [ska] förbjudas beträffande medborgare i medlemsstater som har etablerat sig i en annan medlemsstat än mottagaren av tjänsten. [...] |
| --- | --- |
| Kontorets behörighet


  (Rådets förordning (EG) nr 207/2009)


  (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 386/2012) | Mål

  Tillämpa unionslagstiftningen om varumärken, mönster och modeller, som ger företagen samma skydd i hela Europeiska unionen.
  Främja diskussion, forskning, utbildning och kommunikation om och skapande av avancerade it-stödverktyg och sprida bästa praxis i frågor som gäller immateriella rättigheter.

  Uppgift







  — | Ta emot och förvara ansökningar om registrering. |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artiklarna 36 och 56 i EUF-fördraget)

Fri rörlighet för varor

[...] förbud mot eller restriktioner för [...] som grundas på [...] intresset att skydda [...] industriell och kommersiell äganderätt [...] får [...] inte utgöra ett medel för godtycklig diskriminering eller innefatta en förtäckt begränsning av handeln mellan medlemsstaterna.

[...] inskränkningar i friheten att tillhandahålla tjänster inom unionen [ska] förbjudas beträffande medborgare i medlemsstater som har etablerat sig i en annan medlemsstat än mottagaren av tjänsten. [...]

Kontorets behörighet

(Rådets förordning (EG) nr 207/2009)

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 386/2012)

Mål

Tillämpa unionslagstiftningen om varumärken, mönster och modeller, som ger företagen samma skydd i hela Europeiska unionen.

Främja diskussion, forskning, utbildning och kommunikation om och skapande av avancerade it-stödverktyg och sprida bästa praxis i frågor som gäller immateriella rättigheter.

Uppgift

—

Ta emot och förvara ansökningar om registrering.

| — | Pröva kraven för registrering och deras överensstämmelse med unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

—

Pröva kraven för registrering och deras överensstämmelse med unionslagstiftningen.

| — | Undersöka vid myndigheterna för industriell äganderätt i medlemsstaterna om det finns äldre nationella varumärken. |
| --- | --- |

—

Undersöka vid myndigheterna för industriell äganderätt i medlemsstaterna om det finns äldre nationella varumärken.

| — | Offentliggöra ansökningarna. |
| --- | --- |

—

Offentliggöra ansökningarna.

| — | Undersöka (eventuella) invändningar från tredje part. |
| --- | --- |

—

Undersöka (eventuella) invändningar från tredje part.

| — | Registrera eller avslå ansökningar. |
| --- | --- |

—

Registrera eller avslå ansökningar.

| — | Granska upphävda eller ogiltiga ansökningar. |
| --- | --- |

—

Granska upphävda eller ogiltiga ansökningar.

| — | Behandla överklaganden av beslut. |
| --- | --- |

—

Behandla överklaganden av beslut.

| — | Öka förståelsen för värdet av immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

—

Öka förståelsen för värdet av immateriella rättigheter.

| — | Öka förståelsen för omfattningen och konsekvenserna av intrång i immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

—

Öka förståelsen för omfattningen och konsekvenserna av intrång i immateriella rättigheter.

| — | Stärka kunskapen om bästa praxis i offentlig och privat sektor för att skydda immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

—

Stärka kunskapen om bästa praxis i offentlig och privat sektor för att skydda immateriella rättigheter.

| — | Bidra till att öka allmänhetens medvetenhet om konsekvenserna av intrång i immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

—

Bidra till att öka allmänhetens medvetenhet om konsekvenserna av intrång i immateriella rättigheter.

| — | Öka kunskapen hos personer som arbetar med skyddet av immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

—

Öka kunskapen hos personer som arbetar med skyddet av immateriella rättigheter.

| — | Stärka kunskaperna om tekniska verktyg för att förhindra och hantera intrång i immateriella rättigheter, inklusive olika system för uppföljning och spårning som kan bidra till att skilja äkta produkter från förfalskade. |
| --- | --- |

—

Stärka kunskaperna om tekniska verktyg för att förhindra och hantera intrång i immateriella rättigheter, inklusive olika system för uppföljning och spårning som kan bidra till att skilja äkta produkter från förfalskade.

| — | Tillhandahålla mekanismer som bidrar till att förbättra utbytet online av information om säkerställandet av skydd för immateriella rättigheter mellan de myndigheter i medlemsstaterna som arbetar med sådana rättigheter samt främja ett samarbete med och mellan dessa myndigheter. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla mekanismer som bidrar till att förbättra utbytet online av information om säkerställandet av skydd för immateriella rättigheter mellan de myndigheter i medlemsstaterna som arbetar med sådana rättigheter samt främja ett samarbete med och mellan dessa myndigheter.

| — | I samråd med medlemsstaterna arbeta för att främja det internationella samarbetet med byråerna för immateriella rättigheter i tredjeländer för att bygga strategier och utveckla tekniker, kunskaper och verktyg för säkerställandet av skydd för immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

—

I samråd med medlemsstaterna arbeta för att främja det internationella samarbetet med byråerna för immateriella rättigheter i tredjeländer för att bygga strategier och utveckla tekniker, kunskaper och verktyg för säkerställandet av skydd för immateriella rättigheter.

Organisation

Styrelse

Sammansättning

| — | En företrädare för varje medlemsstat och en företrädare för kommissionen, samt suppleanter för dessa. |
| --- | --- |

—

En företrädare för varje medlemsstat och en företrädare för kommissionen, samt suppleanter för dessa.

Uppgifter

| — | Bistå direktören med råd i frågor som ligger inom kontorets kompetensområde. |
| --- | --- |

—

Bistå direktören med råd i frågor som ligger inom kontorets kompetensområde.

| — | Upprätta förteckningar över kandidater (artikel 125) för direktör, vice direktör, ordförande och ledamöter i överklagandenämnden. |
| --- | --- |

—

Upprätta förteckningar över kandidater (artikel 125) för direktör, vice direktör, ordförande och ledamöter i överklagandenämnden.

Kontorets direktör

| — | Utses av rådet på grundval av en förteckning över högst tre kandidater som styrelsen har upprättat. |
| --- | --- |

—

Utses av rådet på grundval av en förteckning över högst tre kandidater som styrelsen har upprättat.

Budgetkommitté

Sammansättning

| — | En företrädare för varje medlemsstat och en företrädare för kommissionen, samt suppleanter för dessa. |
| --- | --- |

—

En företrädare för varje medlemsstat och en företrädare för kommissionen, samt suppleanter för dessa.

Uppgifter

| — | Anta budgeten, budgetförordningen, bevilja direktören ansvarsfrihet, fastställa priset på granskningsrapporterna. |
| --- | --- |

—

Anta budgeten, budgetförordningen, bevilja direktören ansvarsfrihet, fastställa priset på granskningsrapporterna.

Beslut om ansökningar

Besluten fattas av

| a) | granskarna, |
| --- | --- |

a)

granskarna,

| b) | invändningsenheterna, |
| --- | --- |

b)

invändningsenheterna,

| c) | enheten för administration av varumärken och juridiska frågor, |
| --- | --- |

c)

enheten för administration av varumärken och juridiska frågor,

| d) | annulleringsenheterna, |
| --- | --- |

d)

annulleringsenheterna,

| e) | överklagandenämnderna. |
| --- | --- |

e)

överklagandenämnderna.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Kontorets budgetkommitté.

Medel som står till kontorets förfogande 2012 (2011)

Budget

429 (387) miljoner euro.

Personalstyrka den 31 december 2012

775 (732) tjänster enligt tjänsteförteckningen varav tillsatta: 680 (629) + 138 (121) andra tjänster (extraanställda, utstationerade nationella experter, lokalt anställda och korttidsanställda samt särskilda rådgivare).

Personalstyrka totalt: 818 (750)

Produkter och tjänster 2012 (2011)

Varumärken

Antal ansökningar: 107 924(105 859)

Antal registreringar: 95 645(93 849)

Antal mottagna invändningar: 16 634(17 026)

Överklaganden till överklagandenämnden: 2 339(2 622)

Pågående överklaganden: 2 352(2 573)

Modeller och mönster

Mottagna mönster: 92 175(87 473)

Registrerade mönster: 78 658(77 665)

Källa: Uppgifter från kontoret.

---

KONTORETS SVAR

| 11. | Kontoret och medlemsstaterna är medvetna om detta problem. Inför 2013 har kontoret i själva verket startat ett pilotprojekt – en lägesrapport efter halva året – för att följa upp situationen i medlemsstaterna när det gäller genomförandet av projekt som de delar med kontoret. Under ett möte med budgetkommittén den 23 maj redogjorde kontoret för det belopp som förts över och som avsåg medlemsstaterna. |
| --- | --- |

11.

Kontoret och medlemsstaterna är medvetna om detta problem. Inför 2013 har kontoret i själva verket startat ett pilotprojekt – en lägesrapport efter halva året – för att följa upp situationen i medlemsstaterna när det gäller genomförandet av projekt som de delar med kontoret. Under ett möte med budgetkommittén den 23 maj redogjorde kontoret för det belopp som förts över och som avsåg medlemsstaterna.

| 12. | Som revisionsrätten påpekar uppkom den stora andelen överföringar för avdelning II i första hand genom fleråriga kontrakt för byggandet av de nya lokalerna och it-utveckling.
  För avdelning III avsåg en stor del av den höga andelen överföringar samarbetsavtal som undertecknats av medlemsstaterna och för vilka ersättningsanspråken mottogs den 31 december 2012 samt den vanliga beställningen av översättningstjänster under de sista månaderna av 2012.
  Kontoret vidtar åtgärder för att bättre kunna kontrollera de belopp som överförs varje år. |
| --- | --- |

12.

Som revisionsrätten påpekar uppkom den stora andelen överföringar för avdelning II i första hand genom fleråriga kontrakt för byggandet av de nya lokalerna och it-utveckling.

För avdelning III avsåg en stor del av den höga andelen överföringar samarbetsavtal som undertecknats av medlemsstaterna och för vilka ersättningsanspråken mottogs den 31 december 2012 samt den vanliga beställningen av översättningstjänster under de sista månaderna av 2012.

Kontoret vidtar åtgärder för att bättre kunna kontrollera de belopp som överförs varje år.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/275 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/275

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2012 med byråns svar

2013/C 365/38

INLEDNING

| 1. | Europeiska arbetsmiljöbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Bilbao och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2062/94 (1). Byråns uppgift är att samla in och sprida information om nationella prioriteringar och unionsprioriteringar när det gäller arbetsmiljö, stödja nationella instanser och unionsinstanser vid utformningen och genomförandet av arbetsmiljöpolitik samt att upplysa om förebyggande åtgärder (2). |
| --- | --- |

1.

Europeiska arbetsmiljöbyrån (nedan kallad byrån) ligger i Bilbao och inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2062/94 (1). Byråns uppgift är att samla in och sprida information om nationella prioriteringar och unionsprioriteringar när det gäller arbetsmiljö, stödja nationella instanser och unionsinstanser vid utformningen och genomförandet av arbetsmiljöpolitik samt att upplysa om förebyggande åtgärder (2).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i byråns system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

byråns årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för byrån som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för byråns årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av slutliga räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner byråns årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av byråns finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida byråns årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att byråns årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av byråns finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i byråns budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 11. | Byråns budget för 2012 uppgick till 15,3 miljoner euro, varav 3,2 miljoner euro (22 %) överfördes till 2013. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår är hög för avdelning II (infrastruktur) med 36 % och för avdelning III (driftsutgifter) med 33 %. När det gäller avdelning II berodde detta till största delen på att årsvisa it-kontrakt förlängdes som planerat under det sista kvartalet 2012. När det gäller avdelning III var den höga andelen ett resultat av dels större projekt som är fleråriga till sin natur, dels förseningar i tilldelningen av specifika kontrakt. Förseningarna beror främst på att organisationen för upphandlingsförfaranden är decentraliserad, vilket gör att genomförandet av upphandlingsplanen inte kan övervakas på ett ändamålsenligt sätt. |
| --- | --- |

11.

Byråns budget för 2012 uppgick till 15,3 miljoner euro, varav 3,2 miljoner euro (22 %) överfördes till 2013. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till följande budgetår är hög för avdelning II (infrastruktur) med 36 % och för avdelning III (driftsutgifter) med 33 %. När det gäller avdelning II berodde detta till största delen på att årsvisa it-kontrakt förlängdes som planerat under det sista kvartalet 2012. När det gäller avdelning III var den höga andelen ett resultat av dels större projekt som är fleråriga till sin natur, dels förseningar i tilldelningen av specifika kontrakt. Förseningarna beror främst på att organisationen för upphandlingsförfaranden är decentraliserad, vilket gör att genomförandet av upphandlingsplanen inte kan övervakas på ett ändamålsenligt sätt.

| 12. | Andelen förfallna anslag för 2012 under avdelning I var hög med 9,5 % (0,5 miljoner euro), vilket främst berodde på att rekryteringsförfaranden hade stoppats och att en beräknad löneökning ännu inte hade betalats ut. |
| --- | --- |

12.

Andelen förfallna anslag för 2012 under avdelning I var hög med 9,5 % (0,5 miljoner euro), vilket främst berodde på att rekryteringsförfaranden hade stoppats och att en beräknad löneökning ännu inte hade betalats ut.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 13. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

13.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 17 september 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EGT L 216, 20.8.1994, s. 1. Förordningen ändrades senast genom rådets förordning (EG) nr 1112/2005 (EUT L 184, 15.7.2005, s. 5).

1

(2)  I bilaga II ges en sammanfattning av byråns behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

7

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Den höga andelen anslag som förföll tyder på problem med att genomföra de åtgärder som hade planerats i det årliga arbetsprogrammet och att efterleva budgetprincipen om ettårighet. | Pågår |
| 2011 | Mellan den 16 september och den 31 december 2011 gjordes alla de finansiella transaktioner (budgetåtaganden och rättsliga åtaganden samt betalningar) som genomfördes av utanordnare med delegerade befogenheter på grundval av delegeringar som hade förfallit och inte hade förnyats när den nya direktören tillträdde. | Har genomförts |
| 2011 | Enligt byråns budgetförordning och de tillhörande genomförandebestämmelserna ska en fysisk inventering göras minst vart tredje år. Den senaste inventeringen gjordes emellertid 2006. | Har genomförts |
| 2011 | Till skillnad från de två andra EU-byråerna i Spanien (Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden i Alicante och Europeiska fiskerikontrollbyrån i Vigo) har det inte ingåtts något värdlandsavtal. | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Den höga andelen anslag som förföll tyder på problem med att genomföra de åtgärder som hade planerats i det årliga arbetsprogrammet och att efterleva budgetprincipen om ettårighet.

Pågår

2011

Mellan den 16 september och den 31 december 2011 gjordes alla de finansiella transaktioner (budgetåtaganden och rättsliga åtaganden samt betalningar) som genomfördes av utanordnare med delegerade befogenheter på grundval av delegeringar som hade förfallit och inte hade förnyats när den nya direktören tillträdde.

Har genomförts

2011

Enligt byråns budgetförordning och de tillhörande genomförandebestämmelserna ska en fysisk inventering göras minst vart tredje år. Den senaste inventeringen gjordes emellertid 2006.

Har genomförts

2011

Till skillnad från de två andra EU-byråerna i Spanien (Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden i Alicante och Europeiska fiskerikontrollbyrån i Vigo) har det inte ingåtts något värdlandsavtal.

Pågår

---

BILAGA II

Europeiska arbetsmiljöbyrån (Bilbao)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artiklarna 151 och 153 i EUF-fördraget) | Unionens och medlemsstaternas mål ska [...] vara att främja sysselsättningen, att förbättra levnads- och arbetsvillkor och därigenom möjliggöra en harmonisering samtidigt som förbättringarna bibehålls, att åstadkomma ett fullgott socialt skydd, en dialog mellan arbetsmarknadens parter och en utveckling av de mänskliga resurserna för att möjliggöra en varaktigt hög sysselsättning samt att bekämpa social utslagning.
  För att uppnå målen i artikel 151 ska unionen understödja och komplettera medlemsstaternas verksamhet inom följande områden:






  a) | Förbättringar, särskilt av arbetsmiljön, för att skydda arbetstagarnas hälsa och säkerhet. |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artiklarna 151 och 153 i EUF-fördraget)

Unionens och medlemsstaternas mål ska [...] vara att främja sysselsättningen, att förbättra levnads- och arbetsvillkor och därigenom möjliggöra en harmonisering samtidigt som förbättringarna bibehålls, att åstadkomma ett fullgott socialt skydd, en dialog mellan arbetsmarknadens parter och en utveckling av de mänskliga resurserna för att möjliggöra en varaktigt hög sysselsättning samt att bekämpa social utslagning.

För att uppnå målen i artikel 151 ska unionen understödja och komplettera medlemsstaternas verksamhet inom följande områden:

a)

Förbättringar, särskilt av arbetsmiljön, för att skydda arbetstagarnas hälsa och säkerhet.

| b) | Arbetsvillkor. |
| --- | --- |

b)

Arbetsvillkor.

| e) | Information till och samråd med arbetstagarna. |
| --- | --- |

e)

Information till och samråd med arbetstagarna.

| h) | Integrering av personer som står utanför arbetsmarknaden, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 166. |
| --- | --- |

h)

Integrering av personer som står utanför arbetsmarknaden, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 166.

| i) | Jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden och lika behandling av kvinnor och män på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

i)

Jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden och lika behandling av kvinnor och män på arbetsplatsen.

| j) | Kampen mot social utslagning. |
| --- | --- |

j)

Kampen mot social utslagning.

Byråns behörighet

(Rådets förordning (EG) nr 2062/94)

Mål

I syfte att förbättra arbetsmiljön avseende arbetstagarnas hälsa och säkerhet i enlighet med fördraget och efterföljande strategier och handlingsprogram för arbetsmiljö ska byråns mål vara att förse unionsorganen, medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och övriga berörda med alla relevanta tekniska, vetenskapliga och ekonomiska uppgifter på arbetsmiljöområdet (artikel 2).

Uppgift

| — | Samla in, analysera och sprida information om prioriteringar på nationell nivå och unionsnivå samt om forskning. |
| --- | --- |

—

Samla in, analysera och sprida information om prioriteringar på nationell nivå och unionsnivå samt om forskning.

| — | Främja samarbete och utbyte av information, inbegripet information om utbildningsprogram. |
| --- | --- |

—

Främja samarbete och utbyte av information, inbegripet information om utbildningsprogram.

| — | Förse unionsorganen och medlemsstaterna med den information som behövs för att utforma och genomföra arbetsmiljöpolitik, i synnerhet vad gäller inverkan på små och medelstora företag. |
| --- | --- |

—

Förse unionsorganen och medlemsstaterna med den information som behövs för att utforma och genomföra arbetsmiljöpolitik, i synnerhet vad gäller inverkan på små och medelstora företag.

| — | Sprida information om förebyggande åtgärder. |
| --- | --- |

—

Sprida information om förebyggande åtgärder.

| — | Bidra till utvecklingen av strategier och handlingsprogram för unionen. |
| --- | --- |

—

Bidra till utvecklingen av strategier och handlingsprogram för unionen.

| — | Upprätta ett nätverk med nationella kontaktpunkter och ämnescentrum. |
| --- | --- |

—

Upprätta ett nätverk med nationella kontaktpunkter och ämnescentrum.

Organisation

Styrelse

| — | En företrädare för regeringen i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

—

En företrädare för regeringen i varje medlemsstat.

| — | En företrädare för arbetsgivarorganisationerna i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

—

En företrädare för arbetsgivarorganisationerna i varje medlemsstat.

| — | En företrädare för arbetstagarorganisationerna i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

—

En företrädare för arbetstagarorganisationerna i varje medlemsstat.

| — | Tre företrädare för kommissionen. |
| --- | --- |

—

Tre företrädare för kommissionen.

| — | Ledamöter och suppleanter i de första tre kategorierna ska utses bland ledamöterna och suppleanterna i rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor. |
| --- | --- |

—

Ledamöter och suppleanter i de första tre kategorierna ska utses bland ledamöterna och suppleanterna i rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor.

Styrelsens arbetsutskott

| — | Styrelsens ordförande och tre vice ordförande. |
| --- | --- |

—

Styrelsens ordförande och tre vice ordförande.

| — | Samordnare från var och en av de tre intressegrupperna. |
| --- | --- |

—

Samordnare från var och en av de tre intressegrupperna.

| — | Ytterligare en ledamot från varje grupp och från kommissionen. |
| --- | --- |

—

Ytterligare en ledamot från varje grupp och från kommissionen.

Direktören utses av styrelsen på förslag av kommissionen.

Kommittéer

Obligatoriskt samråd med Europeiska kommissionen och rådgivande kommittén för arbetarskyddsfrågor när det gäller arbetsprogrammet och budgeten.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till byråns förfogande 2012 (2011)

Budget

16,4 (16,4) miljoner euro, varav

| — | bidrag från unionen, GD Sysselsättning: 89,0 % (91,0 %) |
| --- | --- |

—

bidrag från unionen, GD Sysselsättning: 89,0 % (91,0 %)

| — | andra bidrag från unionen, GD Sysselsättning: 5,9 % (- %) |
| --- | --- |

—

andra bidrag från unionen, GD Sysselsättning: 5,9 % (- %)

| — | andra bidrag från unionen, GD Utvidgning: 3,9 % (8,0 %) |
| --- | --- |

—

andra bidrag från unionen, GD Utvidgning: 3,9 % (8,0 %)

| — | övrigt: 1,2 % (1,0 %) |
| --- | --- |

—

övrigt: 1,2 % (1,0 %)

Personalstyrka den 31 december 2012

44 (44) tjänster i tjänsteförteckningen, varav tillsatta: 42 (41).

Övrig personal:

| — | Utstationerade nationella exporter: 0 (0) |
| --- | --- |

—

Utstationerade nationella exporter: 0 (0)

| — | Kontraktsanställda, 25 (26) (varav en finansierades med öronmärkta medel) |
| --- | --- |

—

Kontraktsanställda, 25 (26) (varav en finansierades med öronmärkta medel)

| — | Lokalt anställda: 1 (1) |
| --- | --- |

—

Lokalt anställda: 1 (1)

Personalstyrka totalt: 68 (68)

Varav anställda med

| — | uppgifter inom verksamheten: 48 (50) |
| --- | --- |

—

uppgifter inom verksamheten: 48 (50)

| — | administrativa uppgifter: 10 (10) |
| --- | --- |

—

administrativa uppgifter: 10 (10)

| — | blandade uppgifter: 9 (8) |
| --- | --- |

—

blandade uppgifter: 9 (8)

Produkter och tjänster 2012

(Insamling och analys av information)

EUROPEISKT RISKCENTRUM: FÖREKOMMA FÖRÄNDRINGAR

Särskilt mål 1:   Skapa underlag för att fastställa prioriteringar för arbetsmiljöforskning och arbetsmiljöåtgärder genom att identifiera och övervaka trender och förutse nya och framväxande hot mot arbetsmiljön genom att utföra en storskalig framtidsstudie.

Framtidsprojektet med prognoser om långsiktiga risker i samband med det snabbväxande området med ”gröna” jobb är slutfört. Projektet avslutades med en workshop för att testa och konsolidera de olika scenarier som hade tagits fram och för att se hur de skulle kunna leda till olika policyalternativ för de frågor som projektet hade uppmärksammat.

En rapport publicerades där de kunskapsglapp som finns när det gäller potentiella risker vid hanteringen av nanomaterial lyftes fram. Samtidigt publicerades en databas med exempel på god praxis vid hanteringen av tillverkade nanomaterial och med de initiativ som faktiskt finns för att informera om riskerna med tillverkade nanomaterial.

Särskilt mål 2:   Bidra med input till mer fokuserade ansträngningar när det gäller forskning och åtgärder genom att gå igenom och analysera riskfaktorer och hälsoföljder.

Den interaktiva webbplatsen OSHwiki har utvecklats genom att utkast till artiklar har lagts till inför den preliminära lanseringen 2013 och den slutliga lanseringen 2014. Med hjälp av OSHwiki kommer godkända användare att kunna lägga till och ändra information, och viktiga ämnen som hanteras av många arbetsmiljöorganisationer i hela världen kommer att behandlas.

Särskilt mål 3:   Stödja fastställandet av prioriteringar för arbetsmiljöforskning och arbetsmiljöåtgärder genom en översikt över arbetsmiljöfrågor i Europa baserad på historiska och aktuella data.

Byråns projekt om ekonomisk stimulans slutfördes efter en genomgång av de åtgärder länder i Europa har vidtagit för att främja bra resultat i fråga om arbetsmiljö. Exempel är lägre premier för arbetsplatsolyckor eller lägre skatter, bättre bankvillkor som lägre räntor och statliga bidrag. En handledning med råd till de instanser som kan erbjuda sådan stimulans publicerades.

Särskilt mål 4:   Stimulera till debatt om byråns iakttagelser och säkerställa att iakttagelserna är relevanta genom att diskutera och konsolidera med målgrupper och stödmottagare.

Vid ett seminarium om cancerframkallande ämnen och yrkesrelaterad cancer som byrån organiserade sammanfattades aktuell kunskap om relevant exponering, omständigheter och orsaker vid arbetsrelaterad cancer.

Tillsammans med Europeiska transportsäkerhetsrådet anordnade byrån ett evenemang för att höja medvetandet om arbetsmiljö inom vägtransportsektorn med särskild inriktning på arbetstagarnas deltagande i arbetsmiljöinitiativ.

Som en del av byråns pågående projekt om integrering av arbetsmiljöfrågor i skolan publicerades ett faktablad och en serie med fallstudier om god praxis vid utbildning av lärare i arbetsmiljöfrågor och utbildning om risker. Byrån deltog också i ett antal möten och seminarier, bland annat ett organiserat av Världshälsoorganisationen och ett organiserat av det europeiska nätverket för utbildning om arbetsmiljöfrågor.

Byrån använder Twitter för att marknadsföra sina åtgärder genom sociala medier och har för närvarande omkring 6 000 följare.

Särskilt mål 5:   Hjälpa politiska beslutsfattare och leverantörer av information om arbetsmiljöfrågor ge bättre stöd till företag genom att utföra enkäter för att samla in information i realtid om förvaltning av arbetsmiljö och centrala framväxande risker.

Fyra rapporter om sekundära analyser som byggde på byråns europeiska företagsundersökning om nya och framväxande hot (Esener) från 2009 publicerades 2012: Management of occupational health and safety and health at work, Worker representation and consultation on health and safety, Factors associated with effective management of psychosocial risks at work och Drivers and barriers for Management of psychosocial risk management in European enterprises: an exploration of drivers, barriers and needs. En sammanfattning med de viktigaste iakttagelserna från de fyra rapporterna publicerades också: Understanding workplace management of safety and health, psychosocial risks and worker participation through ESENER.

I december 2012 publicerades en utvärdering av Esener där den använda metoden fick ett generellt godkännande och några punkter som kan förbättras i en kommande utgåva identifierades. Rapporten lades fram för den rådgivande gruppen om förebyggande och forskning.

Särskilt mål 6:   Försöka komma fram till en gemensam syn på aktuella prioriteringar för forskning om arbetsmiljöfrågor och uppmana nationella forskningsinstitut att ange gemensamma prioriteringar, utbyta resultat och uppmana till att införliva arbetsmiljökrav i forskningsprogram.

Byråns ämnescentrum lade fram ett slutligt förlag till rapport om prioriterad forskning om arbetsmiljöfrågor i EU under 2013–2020 i september 2012.

ARBETSMILJÖINFORMATION: UTBYTE AV KUNSKAP OCH GOD PRAXIS PÅ ARBETSPLATSEN

Särskilt mål 1:   Ta fram användbara och praktiska informationsprodukter av hög kvalitet till kampanjerna om ett hälsosamt arbetsliv.

Omkring tjugo produkter har tagits fram till inledningen av kampanjen 2012–2013 Working together for risk prevention, bland annat en kampanjguide, gemensamma produkter tillsammans med arbetsmarknadens parter, fallstudier och en webbplats.

Särskilt mål 2:   Förbättra förebyggande åtgärder genom att tillhandahålla användbar och praktisk information om god praxis för prioriterade sektorer och ämnen.

En litteraturöversikt över arbetsgivares och arbetstagares motivation till att hantera hälsofrämjande åtgärder på arbetsplatsen utarbetades tillsammans med tre webbpublikationer om tobak (för arbetsgivare, rökare och icke-rökare) som marknadsfördes genom en minikampanj på Tobaksfria dagen. Fler webbpublikationer om balans mellan arbete och fritid, hälsofrämjande åtgärder på arbetsplatsen för unga arbetstagare och främjande av psykisk hälsa på arbetsplatsen har också publicerats.

Byrån deltog i ett gemensamt seminarium i Turin om integrering av arbetsmiljöfrågor i skolan tillsammans med Internationella arbetsorganisationen (ILO) och den amerikanska organisationen NIOSH där utbildningsmaterialet Napo presenterades.

Särskilt mål 3:   Ge stöd till förebyggande åtgärder genom att se till att existerande informationsprodukter fortfarande är relevanta.

Informationen om Reach- och CLP-förordningarna i den flerspråkliga delen av byråns webbplats uppdaterades för att lyfta fram ändringarna i EU:s kemikalielagstiftning och inriktades särskilt på arbetsplatsfrågor. Detta skedde inom ramen för en minikampanj tillsammans med flera organisationer inom sektorn, arbetsmarknadens parter, berörda avdelningar vid kommissionen, nationella beslutsfattare och nationella stöd- och informationspunkter för Reach. Byråns arbete om farliga ämnen, bland annat information riktad till små och medelstora företag, presenterades vid gruppmötet med kommissionens yrkesinspektörskommitté (SLIC) och vid arbetsgruppsmötet med den amerikanska organisationen ACSH om kemikalier.

Särskilt mål 4:   Förbättra genomförandet av och kvaliteten på riskbedömningar i mikroföretag och små företag (1–49 anställda) genom att öka medvetandet om behovet av att göra riskbedömningar och visa hur man gör riskbedömningar.

Byrån vidareutvecklade projektet med det interaktiva verktyget för riskbedömning på nätet (OiRA) på både EU- och medlemsstatsnivå. Den grundläggande framtagningen av mjukvara var nästan klar 2012 och ett begränsat antal nya funktioner togs fram för att bättre uppfylla de behov som OiRA-deltagarna hade identifierat. Efter ett användningstest gjordes nya versioner för att göra verktyget mer användarvänligt. Byrån marknadsförde mycket aktivt OiRA-gemenskapen och utvecklade den, och verktyg har införts på bred front på nationell nivå och EU-nivå via kommittéerna för social dialog inom sektorn.

Nätverksbyggande och samordning

Fortsatt utveckling av nätverket med kontaktpunkter, byråns organisation och kontakterna med institutioner i EU och internationella organisationer.

Institutions- och kapacitetsuppbyggnad i kandidatländer och potentiella kandidatländer (öronmärkta medel).

Samordning av programplanering och utvärdering.

Källa: Uppgifter från byrån.

---

BYRÅNS SVAR

| 11. | Byrån kommer att vidta följande åtgärder för att se till att upphandlingsförfarandena genomförs snabbare i fortsättningen:






  — | Ta med ett upphandlingsschema i den årliga förvaltningsplanen från och med 2014. |
| --- | --- | --- |

11.

Byrån kommer att vidta följande åtgärder för att se till att upphandlingsförfarandena genomförs snabbare i fortsättningen:

—

Ta med ett upphandlingsschema i den årliga förvaltningsplanen från och med 2014.

| — | Ta fram nya förfaranden för upphandling och kontraktshantering och ge personalen lämplig handledning och utbildning (till slutet av 2013). |
| --- | --- |

—

Ta fram nya förfaranden för upphandling och kontraktshantering och ge personalen lämplig handledning och utbildning (till slutet av 2013).

| — | Införa ett nytt ledningsinformationssystem för att göra det lättare för direktören att övervaka genomförandet av upphandlingsplanen (2014). |
| --- | --- |

—

Införa ett nytt ledningsinformationssystem för att göra det lättare för direktören att övervaka genomförandet av upphandlingsplanen (2014).

| 12. | De förfallna anslagen hade främst samband med de pågående rekryteringsförfarandena. Som en försiktighetsåtgärd har tjänster frysts till dess att ledningen kan bedöma effekten av den finansiella osäkerheten och restriktionerna under den kommande perioden (5 procent av tjänsterna i tjänsteförteckningen ska bort osv.) och den kommande fleråriga budgetramen. När det gäller löneökningarna som inte betalats ut var vi tvungna att låta de anslag som bara får föras över till påföljande budgetår förfalla då det inte fanns något beslut från EU-domstolen. |
| --- | --- |

12.

De förfallna anslagen hade främst samband med de pågående rekryteringsförfarandena. Som en försiktighetsåtgärd har tjänster frysts till dess att ledningen kan bedöma effekten av den finansiella osäkerheten och restriktionerna under den kommande perioden (5 procent av tjänsterna i tjänsteförteckningen ska bort osv.) och den kommande fleråriga budgetramen. När det gäller löneökningarna som inte betalats ut var vi tvungna att låta de anslag som bara får föras över till påföljande budgetår förfalla då det inte fanns något beslut från EU-domstolen.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/283 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/283

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Genomförandeorganet för forskning för budgetåret 2012 med genomförandeorganets svar

2013/C 365/39

INLEDNING

| 1. | Genomförandeorganet för forskning (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens beslut 2008/46/EG (1). Genomförandeorganet inrättades för en begränsad period som började den 1 januari 2008 och slutar den 31 december 2017 för att (det ska) förvalta specifika unionsåtgärder på forskningsområdet (2). Den 15 juni 2009 beviljade Europeiska kommissionen genomförandeorganet officiellt självständighet när det gäller administration och verksamhet. |
| --- | --- |

1.

Genomförandeorganet för forskning (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens beslut 2008/46/EG (1). Genomförandeorganet inrättades för en begränsad period som började den 1 januari 2008 och slutar den 31 december 2017 för att (det ska) förvalta specifika unionsåtgärder på forskningsområdet (2). Den 15 juni 2009 beviljade Europeiska kommissionen genomförandeorganet officiellt självständighet när det gäller administration och verksamhet.

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | genomförandeorganets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

genomförandeorganets årsredovisning, som består av räkenskaperna (3) och rapporterna om budgetgenomförandet (4) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för genomförandeorganet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för genomförandeorganets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner genomförandeorganets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (5) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för genomförandeorganet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för genomförandeorganets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (6) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner genomförandeorganets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida genomförandeorganets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (7) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida genomförandeorganets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentarerna nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM INTERNKONTROLLER

| 11. | Under 2012 undertecknade en anställd vid genomförandeorganet betalningsorder på 8,86 miljoner euro (19 % av genomförandeorganets budget för 2012) som utanordnare när han ersatte sin enhetschef. Den anställde hade inte fått en formell vidaredelegering och utanordnaren hade inte heller officiellt utsett honom till sin ersättare. Detta överensstämmer inte med det system för vidaredelegering som anges i budgetförordningen. |
| --- | --- |

11.

Under 2012 undertecknade en anställd vid genomförandeorganet betalningsorder på 8,86 miljoner euro (19 % av genomförandeorganets budget för 2012) som utanordnare när han ersatte sin enhetschef. Den anställde hade inte fått en formell vidaredelegering och utanordnaren hade inte heller officiellt utsett honom till sin ersättare. Detta överensstämmer inte med det system för vidaredelegering som anges i budgetförordningen.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 12. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

12.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 17 september 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 11, 15.1.2008, s. 9.

1

(2)  I bilaga II sammanfattas genomförandeorganets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

2

bilaga II

(3)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

3

(4)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

4

(5)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

5

(6)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

6

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(7)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

7

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Överföringar på 1,2 miljoner euro (motsvarande 35 % av alla anslag som fördes över till 2011) förföll under 2011. Detta gällde framför allt avdelning I (personalkostnader) där 0,3 miljoner euro (52 % av anslagen) förföll och avdelning II (infrastruktur och driftsutgifter) där 0,7 miljoner euro (41 % av anslagen) förföll. Detta strider mot principen om budgetens ettårighet. | Har genomförts |
| 2011 | Många budgetöverföringar gjordes vid årets slut. Anslagen till it-utgifter och driftsutgifter ökade markant (1). Detta tyder på brister i budgetplaneringen och strider mot principen om specificering av anslag. | Har genomförts |
| 2011 | Det finns behov av att öka insynen i rekryteringsförfarandena. Frågorna till de skriftliga proven och intervjuerna fastställdes efter det att uttagningskommittén hade gått igenom ansökningarna, tröskelvärdena för att föras upp på reservlistan fastställdes inte i förväg och uttagningskommittén dokumenterade inte alla sina möten och beslut fullt ut. | Pågår |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

Överföringar på 1,2 miljoner euro (motsvarande 35 % av alla anslag som fördes över till 2011) förföll under 2011. Detta gällde framför allt avdelning I (personalkostnader) där 0,3 miljoner euro (52 % av anslagen) förföll och avdelning II (infrastruktur och driftsutgifter) där 0,7 miljoner euro (41 % av anslagen) förföll. Detta strider mot principen om budgetens ettårighet.

Har genomförts

2011

Många budgetöverföringar gjordes vid årets slut. Anslagen till it-utgifter och driftsutgifter ökade markant (1). Detta tyder på brister i budgetplaneringen och strider mot principen om specificering av anslag.

Har genomförts

2011

Det finns behov av att öka insynen i rekryteringsförfarandena. Frågorna till de skriftliga proven och intervjuerna fastställdes efter det att uttagningskommittén hade gått igenom ansökningarna, tröskelvärdena för att föras upp på reservlistan fastställdes inte i förväg och uttagningskommittén dokumenterade inte alla sina möten och beslut fullt ut.

Pågår

---

(1)  Anslagen till it-kostnader (budgetpost 2103) ökade med 80 % från 1,9 miljoner euro till 3,4 miljoner euro. Anslagen till den gemensamma utvärderingsplattformen för sjunde ramprogrammet (budgetpost 3303) ökade med 194 % från 0,7 miljoner euro till 2,1 miljoner euro.

---

BILAGA II

Genomförandeorganet för forskning (Bryssel)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt fördraget


  (Artiklarna 179 och 180 i EUF-fördraget) | Insamling av information

  Unionen ska ha som mål att stärka unionens vetenskapliga och tekniska grund genom att åstadkomma ett europeiskt forskningsområde med fri rörlighet för forskare, vetenskapliga rön och teknik, att främja utvecklingen av unionens konkurrensförmåga, inbegripet inom unionens industri.
  För att uppnå detta ska unionen inom hela sitt område stimulera företag, inklusive små och medelstora företag, forskningscentrum och universitet i deras insatser för forskning och teknisk utveckling av hög kvalitet; unionen ska stödja deras ansträngningar att samarbeta med varandra, främst i syfte att möjliggöra för forskare att fritt samarbeta över gränserna och för företagen att fullt ut utnyttja den inre marknadens möjligheter genom att fastställa gemensamma standarder samt genom att avlägsna rättsliga och fiskala hinder för samarbetet. [...]
  För att nå dessa mål ska unionen som komplement till de verksamheter som bedrivs i medlemsstaterna






  a) | genomföra program för forskning, teknisk utveckling och demonstration, varvid samarbete med och mellan företag, forskningscentrum och universitet ska gynnas, |
| --- | --- | --- |

Unionens behörighetsområde enligt fördraget

(Artiklarna 179 och 180 i EUF-fördraget)

Insamling av information

Unionen ska ha som mål att stärka unionens vetenskapliga och tekniska grund genom att åstadkomma ett europeiskt forskningsområde med fri rörlighet för forskare, vetenskapliga rön och teknik, att främja utvecklingen av unionens konkurrensförmåga, inbegripet inom unionens industri.

För att uppnå detta ska unionen inom hela sitt område stimulera företag, inklusive små och medelstora företag, forskningscentrum och universitet i deras insatser för forskning och teknisk utveckling av hög kvalitet; unionen ska stödja deras ansträngningar att samarbeta med varandra, främst i syfte att möjliggöra för forskare att fritt samarbeta över gränserna och för företagen att fullt ut utnyttja den inre marknadens möjligheter genom att fastställa gemensamma standarder samt genom att avlägsna rättsliga och fiskala hinder för samarbetet. [...]

För att nå dessa mål ska unionen som komplement till de verksamheter som bedrivs i medlemsstaterna

a)

genomföra program för forskning, teknisk utveckling och demonstration, varvid samarbete med och mellan företag, forskningscentrum och universitet ska gynnas,

| b) | främja samarbete på unionsnivå med tredje land och internationella organisationer inom området för forskning, teknisk utveckling och demonstration, |
| --- | --- |

b)

främja samarbete på unionsnivå med tredje land och internationella organisationer inom området för forskning, teknisk utveckling och demonstration,

| c) | sprida och fullt ut utnyttja resultaten av verksamheter rörande forskning, teknisk utveckling och demonstration på unionsnivå, |
| --- | --- |

c)

sprida och fullt ut utnyttja resultaten av verksamheter rörande forskning, teknisk utveckling och demonstration på unionsnivå,

| d) | stimulera utbildning och rörlighet för forskare inom unionen. |
| --- | --- |

d)

stimulera utbildning och rörlighet för forskare inom unionen.

Genomförandeorganets behörighet

(Kommissionens beslut 2008/46/EG)

Mål

Genomförandeorganets mål är att förvalta de program som anförtros det inom unionens sjunde ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (sjunde ramprogrammet)(programmet ”människor”, åtgärderna till förmån för små och medelstora företag inom programmet ”kapaciteter” och temaområdena säkerhetsforskning och rymdforskning inom programmet ”samarbete”) på ett effektivt och ändamålsenligt sätt för att tillhandahålla effektiva och ändamålsenliga tjänster till forskarsamhället och centraliserade stödtjänster inom sjunde ramprogrammet till de olika kommissionsavdelningarna för alla områden inom de särskilda programmen ”samarbete”, ”kapaciteter” och ”människor”.

När det gäller effektiv och ändamålsenlig förvaltning av programmen har genomförandeorganet – som ska främja det europeiska forskningsområdet – som mål att förbättra projektförvaltningen, upprätta nära kontakt med de slutliga stödmottagarna och öka Europeiska unionens synlighet.

Uppgifter

När det gäller projektförvaltningen ingår genomförandeorganet bidragsöverenskommelser och förvaltar dem, vilket medför följande arbetsuppgifter:

| — | Utarbetande och offentliggörande av ansökningsomgångar. |
| --- | --- |

—

Utarbetande och offentliggörande av ansökningsomgångar.

| — | Bedömning av förslag. |
| --- | --- |

—

Bedömning av förslag.

| — | Utarbetande och undertecknande av bidragsöverenskommelser. |
| --- | --- |

—

Utarbetande och undertecknande av bidragsöverenskommelser.

| — | Övervakning av projektgenomförandet, inbegripet mottagande av rapporter och andra resultat. |
| --- | --- |

—

Övervakning av projektgenomförandet, inbegripet mottagande av rapporter och andra resultat.

| — | Betalningar, återvinningar och tillämpning av sanktioner i enlighet med artikel 114.4 i budgetförordningen för den allmänna budgeten, särskilt när fel i redovisade kostnader har påvisats till följd av efterhandsrevisioner hos de slutliga stödmottagarna. |
| --- | --- |

—

Betalningar, återvinningar och tillämpning av sanktioner i enlighet med artikel 114.4 i budgetförordningen för den allmänna budgeten, särskilt när fel i redovisade kostnader har påvisats till följd av efterhandsrevisioner hos de slutliga stödmottagarna.

| — | Offentliggörande i efterhand och spridning av resultat. |
| --- | --- |

—

Offentliggörande i efterhand och spridning av resultat.

När det gäller stödtjänster inom sjunde ramprogrammet utför genomförandeorganet följande arbetsuppgifter:

| — | Administrativt stöd vid offentliggörande av ansökningsomgångar. |
| --- | --- |

—

Administrativt stöd vid offentliggörande av ansökningsomgångar.

| — | Hantering av det elektroniska mottagandet av förslag. |
| --- | --- |

—

Hantering av det elektroniska mottagandet av förslag.

| — | Stöd till distansbedömning och bedömning på plats. |
| --- | --- |

—

Stöd till distansbedömning och bedömning på plats.

| — | Stöd till utarbetandet av utnämningsbrev och betalningar till experter. |
| --- | --- |

—

Stöd till utarbetandet av utnämningsbrev och betalningar till experter.

| — | Förvaltning av den centrala databasen över deltagare inom sjunde ramprogrammet (Unique Registration Facility – URF), inbegripet stöd till kontroller av utvalda stödmottagares finansiella kapacitet. |
| --- | --- |

—

Förvaltning av den centrala databasen över deltagare inom sjunde ramprogrammet (Unique Registration Facility – URF), inbegripet stöd till kontroller av utvalda stödmottagares finansiella kapacitet.

| — | Förvaltning av Research Enquiry Service (tjänst för upplysningar på forskningsområdet). |
| --- | --- |

—

Förvaltning av Research Enquiry Service (tjänst för upplysningar på forskningsområdet).

Organisation

Styrelse

Består av fem ledamöter som utses av kommissionen. Antar genomförandeorganets organisationsschema och årliga arbetsprogram efter det att det har godkänts av kommissionen. Dessutom antar den genomförandeorganets administrativa budget och årliga verksamhetsrapport.

Direktör

Utses av kommissionen, leder genomförandeorganet tillsammans med styrelsen, genomför den administrativa budgeten, inrättar förvaltnings- och internkontrollsystem som är anpassade till de uppgifter som anförtrotts genomförandeorganet och utarbetar de rapporter som ska lämnas till kommissionen.

Extern revision

Europeiska revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation. När det gäller genomförandet av genomförandeorganets administrativa budget riktas beslutet om ansvarsfrihet till direktören. När det gäller genomförandet av driftsbudgeten, som kommissionen har delegerat till genomförandeorganet, behåller kommissionen ansvaret.

Medel till genomförandeorganets förfogande 2012 (2011)

Driftsbudget 2012 (2011)

1 479,9(1 340,6) miljoner euro i åtagandebemyndiganden och 1 459,6(1 059) miljoner euro i betalningsbemyndiganden. Genomförandeorganet genomför kommissionens driftsbudget enligt ett delegeringsbeslut från kommissionen.

Administrativ budget 2012 (2011)

46,4 (39,2) miljoner euro. Genomförandeorganet genomför den administrativa budgeten självständigt.

Personalstyrka den 31 december 2012(2011)

Tillfälliga tjänster: 128 (117) enligt tjänsteförteckningen, varav tillsatta 122 (103).

Kontraktsanställda: 385 (349) anställda enligt planerna, varav 374 (351) fanns på plats den 31 december 2012.

Personalstyrka totalt: 496 (454) varav anställda med följande uppgifter:

| — | Programgenomförande: 330 (287) |
| --- | --- |

—

Programgenomförande: 330 (287)

| — | Stödtjänster inom sjunde ramprogrammet: 90 (88) |
| --- | --- |

—

Stödtjänster inom sjunde ramprogrammet: 90 (88)

| — | Ledning och administration: 76 (79) |
| --- | --- |

—

Ledning och administration: 76 (79)

Produkter och tjänster 2012 (2011)

När det gäller programmet ”människor” avslutades tio (nio) ansökningsomgångar 2012 och tio (nio) utvärderingar. 1 899(1 615) nya bidragsöverenskommelser undertecknades och 3 599(2 676) betalningar verkställdes (exklusive betalningar till expertbedömare). Genomförandeorganet förvaltar nu totalt 5 492(5 159) projekt inom detta program.

När det gäller åtgärder för små och medelstora företag inom programmet ”kapaciteter” avslutades en (en) ansökningsomgång och en (en) utvärdering. 201 (162) nya bidragsöverenskommelser undertecknades och 508 (385) betalningar verkställdes (exklusive betalningar till expertbedömare). Genomförandeorganet förvaltar nu totalt 625 (522) projekt inom detta program.

När det gäller temaområdena säkerhetsforskning och rymdforskning inom programmet ”samarbete” avslutades två (två) ansökningsomgångar 2012 och två (två) utvärderingar. 80 (118) nya bidragsöverenskommelser undertecknades och 258 (183) betalningar verkställdes (exklusive betalningar till expertbedömare). Genomförandeorganet förvaltar nu totalt 317 (271) projekt inom dessa temaområden.

När det gäller stödtjänster inom sjunde ramprogrammet uppnåddes följande resultat 2012:

| — | Vid 89 (64) tillfällen gavs stöd till offentliggörande av ansökningsomgång. |
| --- | --- |

—

Vid 89 (64) tillfällen gavs stöd till offentliggörande av ansökningsomgång.

| — | 32 286(26 838) förslag togs emot via det elektroniska verktyget för inlämnande av förslag. |
| --- | --- |

—

32 286(26 838) förslag togs emot via det elektroniska verktyget för inlämnande av förslag.

| — | 6 462(3 897) expertbedömare anlitades och 4 217(3 620) betalningar till experter verkställdes (endast när det gäller de program där genomförandeorganet ansvarar för förvaltningen). |
| --- | --- |

—

6 462(3 897) expertbedömare anlitades och 4 217(3 620) betalningar till experter verkställdes (endast när det gäller de program där genomförandeorganet ansvarar för förvaltningen).

| — | 6 616(6 252) valideringar av deltagare fullföljdes. |
| --- | --- |

—

6 616(6 252) valideringar av deltagare fullföljdes.

| — | 5 871(7 123) svar sändes på frågor till Research Enquiry Service (tjänst för upplysningar på forskningsområdet). |
| --- | --- |

—

5 871(7 123) svar sändes på frågor till Research Enquiry Service (tjänst för upplysningar på forskningsområdet).

Källa: Uppgifter från genomförandeorganet.

---

GENOMFÖRANDEORGANETS SVAR

| 11. | Förfarandena för att godkänna betalningar när den delegerade utanordnaren är frånvarande fastställs i direktörens beslut om bestämmelser om ställföreträdare (senast uppdaterat den 23 januari 2013).
  Efter revisionsrättens iakttagelse har vi ändå undersökt möjligheten att delegera befogenheten att godkänna betalningar till en ny medarbetare inom ekonomienheten. Vi har också nyligen utsett en ställföreträdare för den delegerade utanordnaren för betalningar och kontrakt med lågt värde som belastas den administrativa budgeten. |
| --- | --- |

11.

Förfarandena för att godkänna betalningar när den delegerade utanordnaren är frånvarande fastställs i direktörens beslut om bestämmelser om ställföreträdare (senast uppdaterat den 23 januari 2013).

Efter revisionsrättens iakttagelse har vi ändå undersökt möjligheten att delegera befogenheten att godkänna betalningar till en ny medarbetare inom ekonomienheten. Vi har också nyligen utsett en ställföreträdare för den delegerade utanordnaren för betalningar och kontrakt med lågt värde som belastas den administrativa budgeten.

---

| 13.12.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 365/290 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 365/290

---

RAPPORT

om årsredovisningen för Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet för budgetåret 2012 med genomförandeorganets svar

2013/C 365/40

INLEDNING

| 1. | Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens beslut 2007/60/EC (1), ändrat genom beslut 2008/593/EC (2). Genomförandeorganet inrättades för en period som började den 1 november 2006 och som slutar den 31 december 2015 och ska ansvara för förvaltningen av unionsåtgärder inom området för det transeuropeiska transportnätet (3). |
| --- | --- |

1.

Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet (nedan kallat genomförandeorganet) ligger i Bryssel och inrättades genom kommissionens beslut 2007/60/EC (1), ändrat genom beslut 2008/593/EC (2). Genomförandeorganet inrättades för en period som började den 1 november 2006 och som slutar den 31 december 2015 och ska ansvara för förvaltningen av unionsåtgärder inom området för det transeuropeiska transportnätet (3).

INFORMATION TILL STÖD FÖR REVISIONSFÖRKLARINGEN

| 2. | I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen. |
| --- | --- |

2.

I revisionsrättens revisionsmetod ingår analytiska granskningsåtgärder, en direkt granskning av transaktioner och en bedömning av nyckelkontroller i genomförandeorganets system för övervakning och kontroll. Detta kompletteras (vid behov) med revisionsbevis från andra revisorers arbete och en analys av uttalanden från ledningen.

REVISIONSFÖRKLARING

| 3. | Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat






  a) | genomförandeorganets årsredovisning, som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2012, |
| --- | --- | --- |

3.

Revisionsrätten har i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt granskat

a)

genomförandeorganets årsredovisning, som består av räkenskaperna (4) och rapporterna om budgetgenomförandet (5) för det budgetår som slutade den 31 december 2012,

| b) | lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna.

Ledningens ansvar

| 4. | I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (6) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för genomförandeorganet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.






  a) | I ledningens ansvar för genomförandeorganets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (7) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner genomförandeorganets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning. |
| --- | --- | --- |

4.

I enlighet med artiklarna 33 och 43 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (6) är det ledningen som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning för genomförandeorganet som ger en rättvisande bild och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

a)

I ledningens ansvar för genomförandeorganets årsredovisning ingår att utforma, införa och upprätthålla de system för internkontroll som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller fel, välja och tillämpa ändamålsenliga redovisningsprinciper utifrån de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (7) och göra uppskattningar i redovisningen som är rimliga med hänsyn till omständigheterna. Direktören godkänner genomförandeorganets årsredovisning efter det att räkenskapsföraren har upprättat den på grundval av all tillgänglig information tillsammans med en not till årsredovisningen där han eller hon bland annat förklarar att han eller hon har uppnått rimlig säkerhet om att den ger en i alla väsentliga avseenden sann och rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning.

| b) | Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt. |
| --- | --- |

b)

Ledningens ansvar när det gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och efterlevnaden av principen om sund ekonomisk förvaltning består i att utforma, införa och upprätthålla ett ändamålsenligt och effektivt system för internkontroll som innefattar en tillfredsställande övervakning och lämpliga åtgärder för att förebygga oriktigheter och oegentligheter och, vid behov, rättsliga förfaranden för att kräva tillbaka belopp som betalats ut eller använts felaktigt.

Revisorns ansvar

| 5. | Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (8) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida genomförandeorganets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

5.

Revisionsrätten ska utifrån revisionen avge en förklaring till Europaparlamentet och rådet (8) om årsredovisningens tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Revisionsrätten utför sin revision i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och etiska riktlinjer och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). Enligt dessa standarder ska revisionsrätten planera och utföra revisionen så att rimlig säkerhet uppnås om huruvida genomförandeorganets årsredovisning innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta.

| 6. | Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Revisionen innebär att revisorn genom olika åtgärder inhämtar revisionsbevis om belopp och annan information i räkenskaperna och om lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte uppfyller kraven i Europeiska unionens rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av internkontrollen som krävs för upprättandet av räkenskaper som ger en rättvisande bild och de system för övervakning och kontroll som ska garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet och utformar granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna. Revisionen inbegriper också en utvärdering av redovisningsprincipernas ändamålsenlighet, rimligheten i uppskattningarna i redovisningen och den övergripande presentationen i räkenskaperna.

| 7. | Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten anser att den har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för sin revisionsförklaring.

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

| 8. | Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att genomförandeorganets årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av genomförandeorganets finansiella ställning per den 31 december 2012 och av det finansiella resultatet och kassaflödena för det budgetår som slutade detta datum i enlighet med bestämmelserna i genomförandeorganets budgetförordning och de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare.

Uttalande om lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

| 9. | Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att de transaktioner som ligger till grund för årsredovisningen för det budgetår som slutade den 31 december 2012 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta.

| 10. | Kommentaren nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden. |
| --- | --- |

10.

Kommentaren nedan påverkar inte revisionsrättens uttalanden.

KOMMENTARER OM BUDGETFÖRVALTNINGEN

| 11. | Budgetgenomförandet var tillfredsställande när det gäller avdelning I, medan andelen ingångna åtaganden som överförts var hög när det gäller avdelningarna II och III, nämligen 38 % (805 755 euro) respektive 50 % (363 613 euro). Av det totala överförda beloppet (1,37 miljoner euro) gäller 74 % tjänster som levererades 2012 eller i början av 2013. Resterande 26 % gäller varor och tjänster som beställdes i slutet av 2012 och ursprungligen var planerade inom budgeten för 2013 men tidigarelades till 2012. |
| --- | --- |

11.

Budgetgenomförandet var tillfredsställande när det gäller avdelning I, medan andelen ingångna åtaganden som överförts var hög när det gäller avdelningarna II och III, nämligen 38 % (805 755 euro) respektive 50 % (363 613 euro). Av det totala överförda beloppet (1,37 miljoner euro) gäller 74 % tjänster som levererades 2012 eller i början av 2013. Resterande 26 % gäller varor och tjänster som beställdes i slutet av 2012 och ursprungligen var planerade inom budgeten för 2013 men tidigarelades till 2012.

UPPFÖLJNING AV FÖRRA ÅRETS IAKTTAGELSER

| 12. | En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I. |
| --- | --- |

12.

En översikt över de korrigerande åtgärder som har vidtagits som en reaktion på revisionsrättens kommentarer förra året finns i bilaga I.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 9 juli 2013.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  EUT L 32, 6.2.2007, s. 88.

1

(2)  EUT L 190, 18.7.2008, s. 35.

2

(3)  I bilaga II sammanfattas genomförandeorganets behörighet och verksamhet i informationssyfte.

3

bilaga II

(4)  I årsredovisningen ingår balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter.

4

(5)  Här ingår sammanställningen av resultatet av budgetgenomförandet med bilaga.

5

(6)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

6

(7)  De redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) som ges ut av Internationella revisorsförbundet IFAC eller, när så är lämpligt, på de internationella redovisningsstandarderna International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) som ges ut av International Accounting Standards Board (IASB).

7

International Accounting Standards

International Financial Reporting Standards

International Accounting Standards Board

(8)  Artikel 185.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

8

---

BILAGA I

Uppföljning av förra årets iakttagelser

| År | Revisionsrättens kommentar | Genomförande av korrigerande åtgärder
  (Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.) |
| --- | --- | --- |
| 2011 | När det gäller avdelning III – utgifter för tekniskt och administrativt stöd – användes endast 41 % av den ursprungliga budgeten på 0,6 miljoner euro under året, främst på grund av att utvärderingskostnaderna blev lägre än förväntat eftersom ansökningsomgången för genomförandeorganets arbetsprogram för 2011 sköts upp till 2012. De outnyttjade anslagen fördes över till avdelning II – infrastruktur och driftsutgifter – så att den totala slutliga budgeten på 9,9 miljoner euro förblev oförändrad. Underutnyttjandet inom avdelning III utgör dock en avvikelse från genomförandeorganets godkända arbetsprogram. | Har genomförts |

År

Revisionsrättens kommentar

Genomförande av korrigerande åtgärder

(Har genomförts/Pågår/Har inte genomförts/e.t.)

2011

När det gäller avdelning III – utgifter för tekniskt och administrativt stöd – användes endast 41 % av den ursprungliga budgeten på 0,6 miljoner euro under året, främst på grund av att utvärderingskostnaderna blev lägre än förväntat eftersom ansökningsomgången för genomförandeorganets arbetsprogram för 2011 sköts upp till 2012. De outnyttjade anslagen fördes över till avdelning II – infrastruktur och driftsutgifter – så att den totala slutliga budgeten på 9,9 miljoner euro förblev oförändrad. Underutnyttjandet inom avdelning III utgör dock en avvikelse från genomförandeorganets godkända arbetsprogram.

Har genomförts

---

BILAGA II

Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet (Bryssel)

Behörighet och verksamhet

| Unionens behörighetsområde enligt EUF-fördraget


  (Artiklarna 26, 170, 171, 172 och 174 i EUF-fördraget) | Unionen ska besluta om åtgärder i syfte att upprätta den inre marknaden eller säkerställa dess funktion. Den inre marknaden ska omfatta ett område utan inre gränser, där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital säkerställs.
  För att främja en harmonisk utveckling inom hela unionen ska denna utveckla och fullfölja sin verksamhet för att stärka sin ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning.
  För att medverka till att dessa mål uppnås och för att göra det möjligt för unionsmedborgare, ekonomiska aktörer samt regionala och lokala samhällen att i full utsträckning utnyttja fördelarna med att skapa ett område utan inre gränser, ska unionen bidra till att upprätta och utveckla transeuropeiska nät för infrastrukturerna inom transport-, telekommunikations- och energisektorerna. Unionens insatser ska inriktas på att främja de nationella nätens samtrafikförmåga och driftskompatibilitet samt tillträdet till dem.
  För att förverkliga dessa mål ska unionen ställa upp en serie riktlinjer som omfattar mål, prioriteringar och huvudlinjer för de åtgärder som förutses när det gäller de transeuropeiska näten. |
| --- | --- |
| Genomförandeorganets behörighet


  (Europaparlamentets och rådets beslut 661/2010/EU)


  (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 67/2010)


  (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 680/2007)


  (Rådets förordning (EG) nr 58/2003)


  (Kommissionens beslut 2007/60/EG, senast ändrat genom 2008/593/EG) | Mål

  I beslutet om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet fastställs riktlinjer som täcker målsättningarna, prioriteringarna och huvudlinjerna i de planerade åtgärderna på området för det transeuropeiska transportnätet. Allmänna regler har fastställts för unionens finansiering av det transeuropeiska transportnätet så att dessa riktlinjer kan genomföras.
  Rådets förordning (EG) nr 58/2003 ger kommissionen befogenhet att inrätta genomförandeorgan som genomför de uppgifter som gäller unionsprogram. Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet inrättades därför för att det skulle ansvara för förvaltningen av unionsåtgärder inom området för det transeuropeiska transportnätet på grundval av riktlinjerna om det transeuropeiska transportnätet och budgetförordningen och bidra med mervärde till förvaltningen av TEN-T-programmet. Det ansvariga generaldirektoratet för transport och rörlighet ska utöva kontroll över genomförandeorganet och ansvarar för politiska frågor.
  Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet ansvarar för förvaltningen av det tekniska och ekonomiska genomförandet av TEN-T-programmet och följer projektets hela livscykel. I det dagliga arbetet arbetar det för att öka effektiviteten och flexibiliteten i genomförandet av TEN-T och minska kostnaderna samtidigt som det mobiliserar expertis på hög nivå och underlättar rekryteringen av specialiserad personal. Det stärker också banden mellan TEN-T och viktiga intressenter, säkerställer en bättre samordning av finansieringen med andra unionsinstrument, synliggör EU-finansieringens profil och fördelar samt ger stöd/återkoppling till kommissionen. |
| Organisation | Styrelse

  Genomförandeorganets verksamhet övervakas av en styrelse som består av fem ledamöter från kommissionens generaldirektorat för transport och rörlighet, regional- och stadspolitik, miljö samt personal och en observatör från Europeiska investeringsbanken. Styrelsen sammanträder fyra gånger per år och godkänner genomförandeorganets administrativa budget, arbetsprogram, årliga verksamhetsrapport räkenskaper för alla inkomster och utgifter, externa utvärderingsrapport och antar andra särskilda genomförandebestämmelser.

  Direktör

  Utses av Europeiska kommissionen.

  Intern revision

  Kommissionens tjänst för internrevision och genomförandeorganets internrevisionsfunktion.

  Extern revision

  Revisionsrätten.

  Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

  Europaparlamentet på rådets rekommendation. |
| Medel till genomförandeorganets förfogande 2012 | Budget







  A. | 7,9 miljarder euro (100 % från Europeiska unionens allmänna budget) för TEN-T-budgeten i budgetplanen för 2007–2013. |

Unionens behörighetsområde enligt EUF-fördraget

(Artiklarna 26, 170, 171, 172 och 174 i EUF-fördraget)

Unionen ska besluta om åtgärder i syfte att upprätta den inre marknaden eller säkerställa dess funktion. Den inre marknaden ska omfatta ett område utan inre gränser, där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital säkerställs.

För att främja en harmonisk utveckling inom hela unionen ska denna utveckla och fullfölja sin verksamhet för att stärka sin ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning.

För att medverka till att dessa mål uppnås och för att göra det möjligt för unionsmedborgare, ekonomiska aktörer samt regionala och lokala samhällen att i full utsträckning utnyttja fördelarna med att skapa ett område utan inre gränser, ska unionen bidra till att upprätta och utveckla transeuropeiska nät för infrastrukturerna inom transport-, telekommunikations- och energisektorerna. Unionens insatser ska inriktas på att främja de nationella nätens samtrafikförmåga och driftskompatibilitet samt tillträdet till dem.

För att förverkliga dessa mål ska unionen ställa upp en serie riktlinjer som omfattar mål, prioriteringar och huvudlinjer för de åtgärder som förutses när det gäller de transeuropeiska näten.

Genomförandeorganets behörighet

(Europaparlamentets och rådets beslut 661/2010/EU)

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 67/2010)

(Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 680/2007)

(Rådets förordning (EG) nr 58/2003)

(Kommissionens beslut 2007/60/EG, senast ändrat genom 2008/593/EG)

Mål

I beslutet om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet fastställs riktlinjer som täcker målsättningarna, prioriteringarna och huvudlinjerna i de planerade åtgärderna på området för det transeuropeiska transportnätet. Allmänna regler har fastställts för unionens finansiering av det transeuropeiska transportnätet så att dessa riktlinjer kan genomföras.

Rådets förordning (EG) nr 58/2003 ger kommissionen befogenhet att inrätta genomförandeorgan som genomför de uppgifter som gäller unionsprogram. Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet inrättades därför för att det skulle ansvara för förvaltningen av unionsåtgärder inom området för det transeuropeiska transportnätet på grundval av riktlinjerna om det transeuropeiska transportnätet och budgetförordningen och bidra med mervärde till förvaltningen av TEN-T-programmet. Det ansvariga generaldirektoratet för transport och rörlighet ska utöva kontroll över genomförandeorganet och ansvarar för politiska frågor.

Genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet ansvarar för förvaltningen av det tekniska och ekonomiska genomförandet av TEN-T-programmet och följer projektets hela livscykel. I det dagliga arbetet arbetar det för att öka effektiviteten och flexibiliteten i genomförandet av TEN-T och minska kostnaderna samtidigt som det mobiliserar expertis på hög nivå och underlättar rekryteringen av specialiserad personal. Det stärker också banden mellan TEN-T och viktiga intressenter, säkerställer en bättre samordning av finansieringen med andra unionsinstrument, synliggör EU-finansieringens profil och fördelar samt ger stöd/återkoppling till kommissionen.

Organisation

Styrelse

Genomförandeorganets verksamhet övervakas av en styrelse som består av fem ledamöter från kommissionens generaldirektorat för transport och rörlighet, regional- och stadspolitik, miljö samt personal och en observatör från Europeiska investeringsbanken. Styrelsen sammanträder fyra gånger per år och godkänner genomförandeorganets administrativa budget, arbetsprogram, årliga verksamhetsrapport räkenskaper för alla inkomster och utgifter, externa utvärderingsrapport och antar andra särskilda genomförandebestämmelser.

Direktör

Utses av Europeiska kommissionen.

Intern revision

Kommissionens tjänst för internrevision och genomförandeorganets internrevisionsfunktion.

Extern revision

Revisionsrätten.

Myndighet som beviljar ansvarsfrihet

Europaparlamentet på rådets rekommendation.

Medel till genomförandeorganets förfogande 2012

Budget

A.

7,9 miljarder euro (100 % från Europeiska unionens allmänna budget) för TEN-T-budgeten i budgetplanen för 2007–2013.

| B. | 9,8 miljoner euro (administrativ budget) i form av ett EU-bidrag på 100 %, som genomförandeorganet förvaltar självständigt. |
| --- | --- |

B.

9,8 miljoner euro (administrativ budget) i form av ett EU-bidrag på 100 %, som genomförandeorganet förvaltar självständigt.

Personalstyrka den 31 december 2012

Tillfälligt anställda: 33 tjänster enligt tjänsteförteckningen, varav 100 % var tillsatta.

Kontraktsanställda: 67 planerade tjänster, varav 66 (99 %) var tillsatta.

Personalstyrka totalt: 100 (99 tjänster tillsatta), varav anställda med

| a) | uppgifter inom verksamheten: 65 (64 tjänster tillsatta), |
| --- | --- |

a)

uppgifter inom verksamheten: 65 (64 tjänster tillsatta),

| b) | administrativa uppgifter: 35 (35 tjänster tillsatta). |
| --- | --- |

b)

administrativa uppgifter: 35 (35 tjänster tillsatta).

Produkter och tjänster 2012

Urval

| — | Ansökningsomgång för det årliga arbetsprogrammet 2011 med fem prioriterade områden för totalt 200 miljoner euro. 138 förslag i vilka man begärde 426,3 miljoner euro utvärderades av 34 externa experter, och 74 förslag för 198,7 miljoner euro rekommenderades för finansiering. |
| --- | --- |

—

Ansökningsomgång för det årliga arbetsprogrammet 2011 med fem prioriterade områden för totalt 200 miljoner euro. 138 förslag i vilka man begärde 426,3 miljoner euro utvärderades av 34 externa experter, och 74 förslag för 198,7 miljoner euro rekommenderades för finansiering.

| — | Förberedelser inför 2012 års fleråriga och årliga ansökningsomgångar för 1 057 miljoner euro respektive 250 miljoner euro, offentliggjorda 2012. |
| --- | --- |

—

Förberedelser inför 2012 års fleråriga och årliga ansökningsomgångar för 1 057 miljoner euro respektive 250 miljoner euro, offentliggjorda 2012.

Projektförvaltning

| — | Utarbetande av 96 nya finansieringsbeslut (2011 års ansökningsomgångar) – 325 ännu inte avslutade vid utgången av 2012. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av 96 nya finansieringsbeslut (2011 års ansökningsomgångar) – 325 ännu inte avslutade vid utgången av 2012.

| — | Behandling av 102 ansökningar om ändringar från stödmottagarna – 63 nya 2012. |
| --- | --- |

—

Behandling av 102 ansökningar om ändringar från stödmottagarna – 63 nya 2012.

| — | Analys av 171 lägesrapporter (det viktigaste verktyget för övervakning av projektens framsteg) och 21 strategiska handlingsplaner. |
| --- | --- |

—

Analys av 171 lägesrapporter (det viktigaste verktyget för övervakning av projektens framsteg) och 21 strategiska handlingsplaner.

| — | 207 projektmöten antingen på plats eller i genomförandeorganets lokaler. |
| --- | --- |

—

207 projektmöten antingen på plats eller i genomförandeorganets lokaler.

| — | Fullständigt utnyttjande av tillgängliga betalningsbemyndiganden, med en genomsnittlig betalningsfrist netto på endast 12 dagar. |
| --- | --- |

—

Fullständigt utnyttjande av tillgängliga betalningsbemyndiganden, med en genomsnittlig betalningsfrist netto på endast 12 dagar.

Förenklingsåtgärder

| — | Förbättring av de interna rutinerna och av kommunikationen med stödmottagare, till exempel vad beträffar rapportering, bedömning av upphandlingar och ändringar av beslut. |
| --- | --- |

—

Förbättring av de interna rutinerna och av kommunikationen med stödmottagare, till exempel vad beträffar rapportering, bedömning av upphandlingar och ändringar av beslut.

| — | Utveckling av ett elektroniskt verktyg för inlämning av lägesrapporter. |
| --- | --- |

—

Utveckling av ett elektroniskt verktyg för inlämning av lägesrapporter.

| — | Modernisering av arbetsgruppen för god praxis (genomförandeorganet och stödmottagare) som tillsatts för att diskutera förslag för att förbättra effektiviteten i det administrativa genomförandet av programmet. |
| --- | --- |

—

Modernisering av arbetsgruppen för god praxis (genomförandeorganet och stödmottagare) som tillsatts för att diskutera förslag för att förbättra effektiviteten i det administrativa genomförandet av programmet.

| — | Utveckling av förteckningar avseende tolkningar av bestämmelser i kommissionsbeslut och av upphandlingsärenden. |
| --- | --- |

—

Utveckling av förteckningar avseende tolkningar av bestämmelser i kommissionsbeslut och av upphandlingsärenden.

| — | Förbättring och förenkling av de interna rutinerna genom arbetsgrupperna för administrativa respektive operativa utgiftsmallar. |
| --- | --- |

—

Förbättring och förenkling av de interna rutinerna genom arbetsgrupperna för administrativa respektive operativa utgiftsmallar.

Kommunikation

| — | På webbplatsen ökade Twitterflödet (@tentea_eu) och utökades avsnittet om projektframgångar – 166 000 besök 2012. Hjälpcentralen för Höghastighetsleder till sjöss hade 2 500 besökare på sin webbplats. |
| --- | --- |

—

På webbplatsen ökade Twitterflödet (@tentea_eu) och utökades avsnittet om projektframgångar – 166 000 besök 2012. Hjälpcentralen för Höghastighetsleder till sjöss hade 2 500 besökare på sin webbplats.

| — | Kampanjen ”10 (MORE) out of TEN” om ytterligare TEN-T-projektresultat med uppdateringar på webbplatsen, tweetar, en broschyr och affischer. |
| --- | --- |

—

Kampanjen ”10 (MORE) out of TEN” om ytterligare TEN-T-projektresultat med uppdateringar på webbplatsen, tweetar, en broschyr och affischer.

| — | Omställning till och införande av kommissionens grafiska profil när det gäller allt material för spridning, webbplatsen, intranet, mallar och skyltning. |
| --- | --- |

—

Omställning till och införande av kommissionens grafiska profil när det gäller allt material för spridning, webbplatsen, intranet, mallar och skyltning.

| — | Publicering av 11 e-nyhetsbrev/uppdateringar till stödmottagare, 37 pressmedelanden på 20 språk om ansökningsomgångar, resultat och nya utvalda projekt, 53 pressmeddelanden utarbetade för spridning och en uppdaterad affisch/broschyr efter ändringarna av den grafiska profilen (se ovan), en ny ERTMS-broschyr och broschyrer för FAC om utvalda projekt i den årliga och fleråriga ansökningsomgången. |
| --- | --- |

—

Publicering av 11 e-nyhetsbrev/uppdateringar till stödmottagare, 37 pressmedelanden på 20 språk om ansökningsomgångar, resultat och nya utvalda projekt, 53 pressmeddelanden utarbetade för spridning och en uppdaterad affisch/broschyr efter ändringarna av den grafiska profilen (se ovan), en ny ERTMS-broschyr och broschyrer för FAC om utvalda projekt i den årliga och fleråriga ansökningsomgången.

| — | Evenemang som den gemensamma TEN-T-dagen/informationsdagen och utställningen tillsammans med GD Transport och rörlighet och informationsdagen om den årliga ansökningsomgången; deltagande i GD Transport och rörlighets/det danska ordförandeskapets ERTMS-konferens, institutionernas öppet hus och andra TEN-T-relaterade evenemang som anordnats av GD Regionalpolitik/Regionkommittén. |
| --- | --- |

—

Evenemang som den gemensamma TEN-T-dagen/informationsdagen och utställningen tillsammans med GD Transport och rörlighet och informationsdagen om den årliga ansökningsomgången; deltagande i GD Transport och rörlighets/det danska ordförandeskapets ERTMS-konferens, institutionernas öppet hus och andra TEN-T-relaterade evenemang som anordnats av GD Regionalpolitik/Regionkommittén.

Samarbete med ansvarigt generaldirektorat

| — | Utveckling av specialiserad dataanalys för rapportering om det årliga arbetsprogrammet och för ekonomisk planering och uppföljning för att garantera att det samlade programgenomförandet är ändamålsenligt och effektivt. |
| --- | --- |

—

Utveckling av specialiserad dataanalys för rapportering om det årliga arbetsprogrammet och för ekonomisk planering och uppföljning för att garantera att det samlade programgenomförandet är ändamålsenligt och effektivt.

| — | Stöd för att underbygga de ståndpunkter som GD Transport och rörlighet hade intagit under medbeslutandeförfarandet om fonden för ett sammanlänkat Europa och de nya TEN-T-riktlinjerna. |
| --- | --- |

—

Stöd för att underbygga de ståndpunkter som GD Transport och rörlighet hade intagit under medbeslutandeförfarandet om fonden för ett sammanlänkat Europa och de nya TEN-T-riktlinjerna.

| — | Framställning av statistik, rapportering och kartor avseende programmet, t.ex. Report on TEN-T Programme Implementation. |
| --- | --- |

—

Framställning av statistik, rapportering och kartor avseende programmet, t.ex. Report on TEN-T Programme Implementation.

| — | Gemensamt ledningsmöte en gång i månaden där direktörer, enhetschefer, kommunikationschefer och kontaktpersoner vid genomförandeorganet/generaldirektoratet deltog. |
| --- | --- |

—

Gemensamt ledningsmöte en gång i månaden där direktörer, enhetschefer, kommunikationschefer och kontaktpersoner vid genomförandeorganet/generaldirektoratet deltog.

Revisioner

| — | En flerårig revisionsstrategi för perioden 2013–2015 antogs. |
| --- | --- |

—

En flerårig revisionsstrategi för perioden 2013–2015 antogs.

| — | 14 revisioner utfördes, motsvarande 21 % av de mellanliggande betalningarna/slutbetalningarna (penningvärde) 2011. |
| --- | --- |

—

14 revisioner utfördes, motsvarande 21 % av de mellanliggande betalningarna/slutbetalningarna (penningvärde) 2011.

Källa: Uppgifter från genomförandeorganet.

---

GENOMFÖRANDEORGANETS SVAR

| 11. | Genomförandeorganet håller med om att överföringsbeloppet avdelningarna II och III är förhållandevis högt, men vill upplysa revisionsrätten om att beslutet att flytta vissa utgifter som ursprungligen var avsedda för budgeten för 2013 till budgeten för 2012 fattades i fullt samförstånd med genomförandeorganets styrelse. Detta var nödvändigt för att minska bördan av en mycket stram budget för 2013 och för att använda budgeten för 2012 så effektivt som möjligt i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

11.

Genomförandeorganet håller med om att överföringsbeloppet avdelningarna II och III är förhållandevis högt, men vill upplysa revisionsrätten om att beslutet att flytta vissa utgifter som ursprungligen var avsedda för budgeten för 2013 till budgeten för 2012 fattades i fullt samförstånd med genomförandeorganets styrelse. Detta var nödvändigt för att minska bördan av en mycket stram budget för 2013 och för att använda budgeten för 2012 så effektivt som möjligt i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning.

---