# Uradni list C 370/2013

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2013.370.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 370 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5617. december 2013 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2013.370.slv

Uradni list

Evropske unije

C 370

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5617. december 2013

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | RAČUNSKO SODIŠČE |
| 2013/C 370/01 | Mnenje št. 3/2013 (v skladu s členom 287(4) PDEU) o predlogu uredbe Sveta o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. evropski razvojni sklad | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

RAČUNSKO SODIŠČE

2013/C 370/01

Mnenje št. 3/2013 (v skladu s členom 287(4) PDEU) o predlogu uredbe Sveta o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. evropski razvojni sklad

(v skladu s členom 287(4) PDEU)

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

RAČUNSKO SODIŠČE

| 17.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 370/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 370/1

---

MNENJE št. 3/2013

(v skladu s členom 287(4) PDEU)

o predlogu uredbe Sveta o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. evropski razvojni sklad

2013/C 370/01

VSEBINA

| | Odstavek | Stran |
| --- | --- | --- |
| SPLOŠNA OPAŽANJA ... | 1–7 | 2 |
| Preglednost ... | 1–6 | 2 |
| Poenostavitev ... | 7 | 3 |
| POSEBNA OPAŽANJA ... | 8–24 | 3 |
| Načini izvajanja ... | 8–11 | 3 |
| Javna naročila ... | 12–15 | 3 |
| Nepovratna sredstva ... | 16–17 | 4 |
| Proračunska podpora ... | 18–22 | 4 |
| Zunanja revizija in razrešnica ... | 23–24 | 4 |
| DRUGA OPAŽANJA... | 25 | 5 |

Odstavek

Stran

SPLOŠNA OPAŽANJA ...

1–7

2

Preglednost ...

1–6

2

Poenostavitev ...

7

3

POSEBNA OPAŽANJA ...

8–24

3

Načini izvajanja ...

8–11

3

Javna naročila ...

12–15

3

Nepovratna sredstva ...

16–17

4

Proračunska podpora ...

18–22

4

Zunanja revizija in razrešnica ...

23–24

4

DRUGA OPAŽANJA...

25

5

RAČUNSKO SODIŠČE EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 278(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (1),

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2001/822/ES z dne 27. novembra 2001 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj (ČDO) Evropski skupnosti (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav) (2),

ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katero se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije, ter zlasti člena 10(2) Notranjega sporazuma (3),

ob upoštevanju Mnenja Sodišča št. 12/2002 o predlogu uredbe Sveta o finančni uredbi, ki se uporablja za 9. evropski razvojni sklad v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-ES, ki je bil podpisan 23. junija 2000 v Cotonouju (4),

ob upoštevanju Mnenja Sodišča št. 2/2007 o predlogu uredbe Sveta o spremembi finančne uredbe, ki se uporablja za 9. evropski razvojni sklad (5),

ob upoštevanju Mnenja Sodišča št. 9/2007 o predlogu uredbe Sveta o spremembi finančne uredbe, ki se uporablja za 10. evropski razvojni sklad (6),

ob upoštevanju letnih poročil o dejavnostih, financiranih iz 8., 9. in 10. evropskega razvojnega sklada (7),

ob upoštevanju posebnih poročil Sodišča št. 9/2013 (8), 4/2013 (9) in 11/2010 (10),

ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Sveta o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. evropski razvojni sklad (11),

ob upoštevanju prošnje Sveta za mnenje o tem predlogu, ki jo je Sodišče prejelo od Komisije 29. septembra 2013 –

SPREJELO NASLEDNJE MNENJE:

Splošna opažanja

Preglednost

| 1. | Finančna uredba je pomemben del zakonskega okvira, ki se uporablja za posamezne evropske razvojne sklade (ERS). Njene določbe (ki so nujno tehnične in podrobne) je treba spoštovati, če želimo, da so sredstva ERS pravilno porabljena. Neizvajanje njenih določb pomeni, da je v transakcijah ERS prišlo do napake. Zato je zelo zaželeno, da je besedilo uredbe čim preglednejše in uporabniku prijazno. |
| --- | --- |

1.

Finančna uredba je pomemben del zakonskega okvira, ki se uporablja za posamezne evropske razvojne sklade (ERS). Njene določbe (ki so nujno tehnične in podrobne) je treba spoštovati, če želimo, da so sredstva ERS pravilno porabljena. Neizvajanje njenih določb pomeni, da je v transakcijah ERS prišlo do napake. Zato je zelo zaželeno, da je besedilo uredbe čim preglednejše in uporabniku prijazno.

| 2. | V obrazložitvenem memorandumu Komisije je navedeno, da je bil glavni cilj priprave tega predloga uskladiti določbe finančne uredbe, ki se uporablja za ERS, z določbami splošne finančne uredbe (12) ter njenih pravil uporabe (13). |
| --- | --- |

2.

V obrazložitvenem memorandumu Komisije je navedeno, da je bil glavni cilj priprave tega predloga uskladiti določbe finančne uredbe, ki se uporablja za ERS, z določbami splošne finančne uredbe (12) ter njenih pravil uporabe (13).

| 3. | Predlog vsebuje veliko sklicev na splošno finančno uredbo, ki kažejo, katere člene je treba uporabiti. Vendar pa so pogosto navedene še druge določbe ali sklici na določbe v splošni finančni uredbi, ki se ne bi smeli uporabiti (glej primere členov, obravnavanih pod naslovom Posebna opažanja v odstavkih 8 do 24). Nekatere določbe splošne finančne uredbe naj se ne bi uporabljale neposredno, temveč smiselno, pomen nekaterih izrazov pa je treba razumeti drugače kot v splošni finančni uredbi (glej seznam v členu 2(4) predloga). |
| --- | --- |

3.

Predlog vsebuje veliko sklicev na splošno finančno uredbo, ki kažejo, katere člene je treba uporabiti. Vendar pa so pogosto navedene še druge določbe ali sklici na določbe v splošni finančni uredbi, ki se ne bi smeli uporabiti (glej primere členov, obravnavanih pod naslovom Posebna opažanja v odstavkih 8 do 24). Nekatere določbe splošne finančne uredbe naj se ne bi uporabljale neposredno, temveč smiselno, pomen nekaterih izrazov pa je treba razumeti drugače kot v splošni finančni uredbi (glej seznam v členu 2(4) predloga).

| 4. | Tako dobljeni osnutek finančne uredbe je vse prej kot uporabniku prijazen dokument, ki bi se samostojno uporabljal, saj ga brez splošne finančne uredbe in njenih pravil uporabe ni mogoče razumeti. Ta kompleksnost vodi do bistvenih tveganj pravne negotovosti. Dokument v sedanji obliki bi upravljavci, upravičenci in revizorji težko uporabljali. Obstaja torej bistveno tveganje, da se bodo njegove določbe napačno razlagale in da bo prišlo do napak. |
| --- | --- |

4.

Tako dobljeni osnutek finančne uredbe je vse prej kot uporabniku prijazen dokument, ki bi se samostojno uporabljal, saj ga brez splošne finančne uredbe in njenih pravil uporabe ni mogoče razumeti. Ta kompleksnost vodi do bistvenih tveganj pravne negotovosti. Dokument v sedanji obliki bi upravljavci, upravičenci in revizorji težko uporabljali. Obstaja torej bistveno tveganje, da se bodo njegove določbe napačno razlagale in da bo prišlo do napak.

| 5. | Sodišče obžaluje, da Komisija ni pripravila preglednega osnutka uredbe, ki bi ga bilo mogoče samostojno uporabljati, zasnovanega tako, da bi bil čim jasnejši za uporabnike in da bi bilo tveganje napake zaradi napačnega razumevanja čim manjše. |
| --- | --- |

5.

Sodišče obžaluje, da Komisija ni pripravila preglednega osnutka uredbe, ki bi ga bilo mogoče samostojno uporabljati, zasnovanega tako, da bi bil čim jasnejši za uporabnike in da bi bilo tveganje napake zaradi napačnega razumevanja čim manjše.

| 6. | Sodišče prav tako obžaluje, da Komisija kljub njegovim predlogom v mnenjih št. 12/2002, 2/2007 in 9/2007 ni izkoristila možnosti in predlagala enotne finančne uredbe, ki bi se uporabljala za vse sedanje in prihodnje evropske razvojne sklade in bi se lahko podobno kot splošna finančna uredba spreminjala, kadar bi bilo potrebno. Tak ukrep bi zagotovil kontinuiteto brez tveganja prekinitve izvajanja evropskih razvojnih skladov, poleg tega pa bi lahko pričakovali, da bo poenostavil upravljanje. |
| --- | --- |

6.

Sodišče prav tako obžaluje, da Komisija kljub njegovim predlogom v mnenjih št. 12/2002, 2/2007 in 9/2007 ni izkoristila možnosti in predlagala enotne finančne uredbe, ki bi se uporabljala za vse sedanje in prihodnje evropske razvojne sklade in bi se lahko podobno kot splošna finančna uredba spreminjala, kadar bi bilo potrebno. Tak ukrep bi zagotovil kontinuiteto brez tveganja prekinitve izvajanja evropskih razvojnih skladov, poleg tega pa bi lahko pričakovali, da bo poenostavil upravljanje.

Poenostavitev

| 7. | Kompleksnost pravil za porabo je vir upravnega bremena ter napak v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo. Člen 11 vsebuje en morda koristen poenostavitveni ukrep: za nepovratna sredstva bi bilo treba upoštevati možnost uporabe pavšalnih zneskov, pavšalnega financiranja in standardnih stroškov na enoto. |
| --- | --- |

7.

Kompleksnost pravil za porabo je vir upravnega bremena ter napak v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo. Člen 11 vsebuje en morda koristen poenostavitveni ukrep: za nepovratna sredstva bi bilo treba upoštevati možnost uporabe pavšalnih zneskov, pavšalnega financiranja in standardnih stroškov na enoto.

Posebna opažanja

Načini izvajanja

| 8. | Člen 17 med drugim določa, da se uporabljajo določbe splošne finančne uredbe o posrednem upravljanju. Toda odstavka 3 in 4 člena 17 uvajata elemente, ki presegajo te določbe. |
| --- | --- |

8.

Člen 17 med drugim določa, da se uporabljajo določbe splošne finančne uredbe o posrednem upravljanju. Toda odstavka 3 in 4 člena 17 uvajata elemente, ki presegajo te določbe.

| 9. | Odstavek 3 določa, da lahko „pooblaščeni subjekti“ naloge izvrševanja proračuna na enak način zaupajo drugim organizacijam in tako v bistvu ustvarijo kaskado razmerij zaupanja. Pooblastilo je zelo široko opredeljeno, tako da državam AKP in ČDO omogoča, da na podlagi javnega naročila storitev naloge izvrševanja proračuna zaupajo osebam zasebnega prava. Ni jasno, zakaj je bila ta določba vključena v predlog. Obstaja bistveno tveganje, da bo zameglila in morda onemogočila uporabo določb iz člena 60(1) splošne finančne uredbe. V teh je med drugim določeno, da subjekti in osebe, ki so jim zaupane naloge izvrševanja proračuna, „[p]ri upravljanju sredstev Unije zagotavljajo raven zaščite finančnih interesov Unije, ki je enakovredna ravni, določeni v tej uredbi [...]“. |
| --- | --- |

9.

Odstavek 3 določa, da lahko „pooblaščeni subjekti“ naloge izvrševanja proračuna na enak način zaupajo drugim organizacijam in tako v bistvu ustvarijo kaskado razmerij zaupanja. Pooblastilo je zelo široko opredeljeno, tako da državam AKP in ČDO omogoča, da na podlagi javnega naročila storitev naloge izvrševanja proračuna zaupajo osebam zasebnega prava. Ni jasno, zakaj je bila ta določba vključena v predlog. Obstaja bistveno tveganje, da bo zameglila in morda onemogočila uporabo določb iz člena 60(1) splošne finančne uredbe. V teh je med drugim določeno, da subjekti in osebe, ki so jim zaupane naloge izvrševanja proračuna, „[p]ri upravljanju sredstev Unije zagotavljajo raven zaščite finančnih interesov Unije, ki je enakovredna ravni, določeni v tej uredbi [...]“.

| 10. | Besedilo uvodne izjave 9 predloga se sklicuje na to določbo in jo utemeljuje s sklicem na „uredbo o skupnih izvedbenih pravilih“. Toda pregled predloga uredbe o izvajanju 11. evropskega razvojnega sklada (14) ni pokazal nobene izrecne utemeljitve za ta odstopanja od določb splošne finančne uredbe. |
| --- | --- |

10.

Besedilo uvodne izjave 9 predloga se sklicuje na to določbo in jo utemeljuje s sklicem na „uredbo o skupnih izvedbenih pravilih“. Toda pregled predloga uredbe o izvajanju 11. evropskega razvojnega sklada (14) ni pokazal nobene izrecne utemeljitve za ta odstopanja od določb splošne finančne uredbe.

| 11. | Sodišče priporoča, naj Svet preuči upravičenost vključitve odstavka 3, zlasti ali bi prednosti njegove vključitve odtehtale tveganje zameglitve tega, kdo je odgovoren za pravilno uporabo sredstev ERS. |
| --- | --- |

11.

Sodišče priporoča, naj Svet preuči upravičenost vključitve odstavka 3, zlasti ali bi prednosti njegove vključitve odtehtale tveganje zameglitve tega, kdo je odgovoren za pravilno uporabo sredstev ERS.

Javna naročila

| 12. | Člen 36 osnutka uredbe v grobem določa, da se bodo za javna naročila, ki jih bo podpiral ERS, uporabljale določbe o javnem naročanju iz splošne finančne uredbe. Prvi vrstici odstavka 5 določata, da pri neupoštevanju teh postopkov odhodki niso upravičeni do financiranja iz ERS. |
| --- | --- |

12.

Člen 36 osnutka uredbe v grobem določa, da se bodo za javna naročila, ki jih bo podpiral ERS, uporabljale določbe o javnem naročanju iz splošne finančne uredbe. Prvi vrstici odstavka 5 določata, da pri neupoštevanju teh postopkov odhodki niso upravičeni do financiranja iz ERS.

| 13. | Toda zadnjih pet besed v členu 36(5) to načelo opredeli s sklicem na načelo sorazmernosti. |
| --- | --- |

13.

Toda zadnjih pet besed v členu 36(5) to načelo opredeli s sklicem na načelo sorazmernosti.

| 14. | Predlagana določba oslabi splošno pravilo, da mora do odhodkov priti v skladu z določbami o javnem naročanju, da bi bili upravičeni. Načelo sorazmernosti je pomembno v fazi, ko se določajo posledice nespoštovanja pravil javnega naročanja (na primer izterjava finančne pomoči). Ker je načelo sorazmernosti splošno zakonsko načelo, se v določbah člena 36 nanj ni treba sklicevati. |
| --- | --- |

14.

Predlagana določba oslabi splošno pravilo, da mora do odhodkov priti v skladu z določbami o javnem naročanju, da bi bili upravičeni. Načelo sorazmernosti je pomembno v fazi, ko se določajo posledice nespoštovanja pravil javnega naročanja (na primer izterjava finančne pomoči). Ker je načelo sorazmernosti splošno zakonsko načelo, se v določbah člena 36 nanj ni treba sklicevati.

| 15. | Sodišče Svetu predlaga, naj se v členu 36(5) izbriše zadnjih pet besed. |
| --- | --- |

15.

Sodišče Svetu predlaga, naj se v členu 36(5) izbriše zadnjih pet besed.

Nepovratna sredstva

| 16. | V skladu s členom 37 predloga se določbe splošne finančne uredbe o nepovratnih sredstvih v glavnem uporabljajo za finančne prispevke iz ERS. Toda odstavek 3 vključuje dodatno določbo, ki poudarja potrebo po tem, da Komisija pri opredeljevanju načinov financiranja upošteva posebne potrebe in razmere. Ni jasno, zakaj se je zdelo potrebno vključiti to določbo v novo finančno uredbo za ERS, ko se zdi, da v splošni finančni uredbi ni enakovredne določbe. |
| --- | --- |

16.

V skladu s členom 37 predloga se določbe splošne finančne uredbe o nepovratnih sredstvih v glavnem uporabljajo za finančne prispevke iz ERS. Toda odstavek 3 vključuje dodatno določbo, ki poudarja potrebo po tem, da Komisija pri opredeljevanju načinov financiranja upošteva posebne potrebe in razmere. Ni jasno, zakaj se je zdelo potrebno vključiti to določbo v novo finančno uredbo za ERS, ko se zdi, da v splošni finančni uredbi ni enakovredne določbe.

| 17. | Sodišče priporoča, naj Svet preuči, ali obstaja dobra utemeljitev za vključitev te določbe in ali je določba dovolj jasno opredeljena. |
| --- | --- |

17.

Sodišče priporoča, naj Svet preuči, ali obstaja dobra utemeljitev za vključitev te določbe in ali je določba dovolj jasno opredeljena.

Proračunska podpora

| 18. | Prvi odstavek člena 39 predloga določa, da se za plačila proračunske podpore iz ERS uporablja člen 186 splošne finančne uredbe, ki določa, da se v sklepih o financiranju, na podlagi katerih se plačuje proračunska podpora, podrobno opredelijo cilji in pričakovani rezultati ter da je plačilo odvisno od napredka pri izpolnjevanju pogojev (odstavek 2), da mora biti v sporazumih o financiranju določeno vračilo nepravilnih odhodkov (odstavek 3) in da Komisija v državah upravičenkah podpira razvoj parlamentarnega nadzora in revizijskih zmogljivosti ter povečuje preglednost in javni dostop do informacij (odstavek 4). |
| --- | --- |

18.

Prvi odstavek člena 39 predloga določa, da se za plačila proračunske podpore iz ERS uporablja člen 186 splošne finančne uredbe, ki določa, da se v sklepih o financiranju, na podlagi katerih se plačuje proračunska podpora, podrobno opredelijo cilji in pričakovani rezultati ter da je plačilo odvisno od napredka pri izpolnjevanju pogojev (odstavek 2), da mora biti v sporazumih o financiranju določeno vračilo nepravilnih odhodkov (odstavek 3) in da Komisija v državah upravičenkah podpira razvoj parlamentarnega nadzora in revizijskih zmogljivosti ter povečuje preglednost in javni dostop do informacij (odstavek 4).

| 19. | Drugi do sedmi odstavek člena 39 predloga je sestavljen iz vrst načel in praks, povezanih s proračunsko podporo iz ERS. Vključujejo splošne izjave o politiki (drugi in četrti odstavek), ponovljene ali drugače izražene različice nekaterih določb člena 186 splošne finančne uredbe (tretji, peti in šesti odstavek) ter nejasne omembe povezav med ČDO in zadevnimi državami članicami (sedmi odstavek). |
| --- | --- |

19.

Drugi do sedmi odstavek člena 39 predloga je sestavljen iz vrst načel in praks, povezanih s proračunsko podporo iz ERS. Vključujejo splošne izjave o politiki (drugi in četrti odstavek), ponovljene ali drugače izražene različice nekaterih določb člena 186 splošne finančne uredbe (tretji, peti in šesti odstavek) ter nejasne omembe povezav med ČDO in zadevnimi državami članicami (sedmi odstavek).

| 20. | Zdi se, da besedilo presega to, kar je primerno za finančno uredbo (opredeljeno v uvodni izjavi 3 kot „podrobna pravila za finančno izvajanje“). Poleg tega bi lahko privedlo do zmede, ker se v njem po eni strani zatrjuje, da so uporabljene ustrezne določbe iz splošne finančne uredbe, po drugi pa so nekatere od teh določb izražene na drug način. |
| --- | --- |

20.

Zdi se, da besedilo presega to, kar je primerno za finančno uredbo (opredeljeno v uvodni izjavi 3 kot „podrobna pravila za finančno izvajanje“). Poleg tega bi lahko privedlo do zmede, ker se v njem po eni strani zatrjuje, da so uporabljene ustrezne določbe iz splošne finančne uredbe, po drugi pa so nekatere od teh določb izražene na drug način.

| 21. | Sodišče je v nedavnih poročilih izreklo več priporočil v zvezi z uporabo proračunske podpore (15), med drugim zlasti v zvezi s potrebo po določitvi objektivno preverljivih in po možnosti količinsko opredeljenih meril ter po spremljanju napredka v primerjavi z njimi. Besedilo bi bilo mogoče na ta način koristno dopolniti. Del besedila, vključenega v ta osnutek (na primer omembo razlikovanja in odločilnih dejavnikov v četrtem odstavku), bi po drugi strani lahko razlagali kot utemeljitev razmeroma ohlapnega stališča do potrebe po dosledni pogojenosti plačil proračunske podpore. |
| --- | --- |

21.

Sodišče je v nedavnih poročilih izreklo več priporočil v zvezi z uporabo proračunske podpore (15), med drugim zlasti v zvezi s potrebo po določitvi objektivno preverljivih in po možnosti količinsko opredeljenih meril ter po spremljanju napredka v primerjavi z njimi. Besedilo bi bilo mogoče na ta način koristno dopolniti. Del besedila, vključenega v ta osnutek (na primer omembo razlikovanja in odločilnih dejavnikov v četrtem odstavku), bi po drugi strani lahko razlagali kot utemeljitev razmeroma ohlapnega stališča do potrebe po dosledni pogojenosti plačil proračunske podpore.

| 22. | Sodišče priporoča, naj Svet preuči ta člen predloga glede na zgornje navedbe. |
| --- | --- |

22.

Sodišče priporoča, naj Svet preuči ta člen predloga glede na zgornje navedbe.

Zunanja revizija in razrešnica

| 23. | Člen 48(6) določa, naj se nacionalni revizijski organi držav AKP in ČDO spodbujajo k sodelovanju pri delu Računskega sodišča. Sodišče ugotavlja, da v splošni finančni uredbi ni podobnih določb, ki bi veljale za zunanje ukrepe, financirane iz splošnega proračuna. Sodišče pri opravljanju svojega dela upošteva mednarodne standarde revidiranja, vključno s standardi v zvezi z delom drugih revizorjev. Tudi če bi Sodišče morda želelo povabiti nacionalne revizijske organe, naj ga opazujejo pri delu, ni primerno, da bi finančna uredba za ERS uvedla obveznost Sodišča, da bi jih na splošno spodbujalo k sodelovanju pri njegovem delu. |
| --- | --- |

23.

Člen 48(6) določa, naj se nacionalni revizijski organi držav AKP in ČDO spodbujajo k sodelovanju pri delu Računskega sodišča. Sodišče ugotavlja, da v splošni finančni uredbi ni podobnih določb, ki bi veljale za zunanje ukrepe, financirane iz splošnega proračuna. Sodišče pri opravljanju svojega dela upošteva mednarodne standarde revidiranja, vključno s standardi v zvezi z delom drugih revizorjev. Tudi če bi Sodišče morda želelo povabiti nacionalne revizijske organe, naj ga opazujejo pri delu, ni primerno, da bi finančna uredba za ERS uvedla obveznost Sodišča, da bi jih na splošno spodbujalo k sodelovanju pri njegovem delu.

| 24. | Sodišče priporoča Svetu, naj spremeni ta odstavek tako, da bo spodbujal nacionalne revizijske organe držav AKP in ČDO k sodelovanju s Sodiščem na njegovo povabilo. |
| --- | --- |

24.

Sodišče priporoča Svetu, naj spremeni ta odstavek tako, da bo spodbujal nacionalne revizijske organe držav AKP in ČDO k sodelovanju s Sodiščem na njegovo povabilo.

Druga opažanja

| 25. | V členu 62 predloga je naštetih več elementov prejšnjih ERS, za katere bi se uporabljala predlagana finančna uredba za 11. ERS. Sodišče Svetu priporoča, naj preuči, ali je primerno omejiti uporabo finančne uredbe za bodoči ERS na področja, navedena v seznamu (ter tako izključiti njeno uporabo za zadeve, ki niso omenjene, kot je proračunska podpora). |
| --- | --- |

25.

V členu 62 predloga je naštetih več elementov prejšnjih ERS, za katere bi se uporabljala predlagana finančna uredba za 11. ERS. Sodišče Svetu priporoča, naj preuči, ali je primerno omejiti uporabo finančne uredbe za bodoči ERS na področja, navedena v seznamu (ter tako izključiti njeno uporabo za zadeve, ki niso omenjene, kot je proračunska podpora).

To mnenje je sprejel senat III, ki ga vodi g. Karel PINXTEN, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu 20. novembra 2013.

Za Računsko sodišče

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Predsednik

---

(1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3. Sporazum, kakor je bil spremenjen s sporazumom, podpisanim 25. junija 2005 v Luxembourgu (UL L 287, 28.10.2005, str. 4), in sporazumom, podpisanim 22. junija 2010 v Ouagadougouju (UL L 287, 4.11.2010, str. 3).

1

(2)  UL L 314, 30.11.2001, str. 1, in UL L 324, 7.12.2001, str. 1, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2007/249/ES (UL L 109, 26.4.2007, str. 33) in Sklepom št. 528/2012/EU (UL L 264, 29.9.2012, str. 1). Predlog za nov sklep o pridružitvi čezmorskih držav (COM(2012) 362 final) je v postopku sprejemanja.

2

(3)  UL L 210, 6.8.2013, str. 1. Sporazum je v postopku ratifikacije.

3

(4)  UL C 12, 17.1.2003, str. 19.

4

(5)  UL C 101, 4.5.2007, str. 1.

5

(6)  UL C 23, 28.1.2008, str. 3.

6

(7)  UL C 331, 14.11.2013, str. 261; UL C 326, 10.11.2011, str. 251; UL C 303, 9.11.2010, str. 243, in UL C 269, 10.11.2009, str. 257.

7

(8)  Podpora EU upravljanju v Demokratični republiki Kongo (http://eca.europa.eu).

8

(9)  Sodelovanje EU z Egiptom na področju upravljanja (http://eca.europa.eu).

9

(10)  Kako je Komisija upravljala splošno proračunsko podporo v državah AKP ter latinskoameriških in azijskih državah (http://eca.europa.eu).

10

(11)  COM(2013) 660 final.

11

(12)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

12

(13)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o pravilih uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

13

(14)  Predlog uredbe Sveta o izvajanju 11. evropskega razvojnega sklada (COM(2013) 445 final). Ni jasno, ali se sklic v oglatem oklepaju v uvodni izjavi 9 nanaša na osnutek uredbe ali na pravila uporabe splošne finančne uredbe.

14

(15)  Odstavek 51 letnega poročila Sodišča o ERS za leto 2012, odstavek 64 letnega poročila Sodišča o ERS za leto 2010, odstavek 54 letnega poročila Sodišča o ERS za leto 2009, odstavek 56 letnega poročila Sodišča o ERS za leto 2008, Posebno poročilo št. 9/2013 – Podpora EU upravljanju v Demokratični republiki Kongo, Posebno poročilo št. 4/2013 – Sodelovanje EU z Egiptom na področju upravljanja, Posebno poročilo št. 11/2010 – Kako je Komisija upravljala splošno proračunsko podporo v državah AKP ter latinskoameriških in azijskih državah.

15

---