# Euroopa Liidu C 345/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.345.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 345 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide26. november 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.345.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 345

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide26. november 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 345/01 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.7022 – Immochan/CNP Assurances/Galerie Commerciale de Kirchberg) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2013/C 345/01

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.7022 – Immochan/CNP Assurances/Galerie Commerciale de Kirchberg) (
  1
  )

1

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 345/02 | Euro vahetuskurss | 2 |
| 2013/C 345/03 | Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/57/EÜ, 17. juuni 2008, ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta (uuestisõnastamine) (Liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)
   (
  1
  ) | 3 |
| 2013/C 345/04 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku ametisse nimetamine | 16 |
| | Kontrollikoda |
| 2013/C 345/05 | Eriaruanne nr 12/2013 Kas komisjon ja liikmesriigid suudavad tõendada, et ELi eelarvest maaelu arengu poliitikale eraldatud vahendeid kasutatakse otstarbekalt? | 17 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2013/C 345/02

Euro vahetuskurss

2

2013/C 345/03

Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/57/EÜ, 17. juuni 2008, ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta (uuestisõnastamine) (Liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)
   (
  1
  )

(Liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

1

3

2013/C 345/04

Ärakuulamise eest vastutava ametniku ametisse nimetamine

16

Kontrollikoda

2013/C 345/05

Eriaruanne nr 12/2013 Kas komisjon ja liikmesriigid suudavad tõendada, et ELi eelarvest maaelu arengu poliitikale eraldatud vahendeid kasutatakse otstarbekalt?

17

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 345/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7118 – AXA/Norges Bank/SZ Tower) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 18 |
| 2013/C 345/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7097 – Bridgepoint/Orlando/La Gardenia Beauty) (
  1
  ) | 19 |
| 2013/C 345/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7106 – PensionDanmark Holding/GDF SUEZ/Noordgas-transport) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 20 |
| 2013/C 345/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7092 – LIXIL Group/Development Bank of Japan/Grohe Group) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 21 |
| 2013/C 345/10 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7087 – Vitol/Carlyle/Varo) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 22 |
| 2013/C 345/11 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7101 – Brookfield Property/Starwood/Interhotel Portfolio) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 23 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2013/C 345/12 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 24 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2013/C 345/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7118 – AXA/Norges Bank/SZ Tower) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

18

2013/C 345/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7097 – Bridgepoint/Orlando/La Gardenia Beauty) (
  1
  )

1

19

2013/C 345/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7106 – PensionDanmark Holding/GDF SUEZ/Noordgas-transport) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

20

2013/C 345/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7092 – LIXIL Group/Development Bank of Japan/Grohe Group) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

21

2013/C 345/10

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7087 – Vitol/Carlyle/Varo) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

22

2013/C 345/11

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.7101 – Brookfield Property/Starwood/Interhotel Portfolio) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

23

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2013/C 345/12

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

24

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2013/C 345/13 | Itaalia Vabariigi majandusministeeriumi teatise (vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõike 2 punktile a) parandus (ELT C 303, 19.10.2013) | 30 |

Parandused

2013/C 345/13

Itaalia Vabariigi majandusministeeriumi teatise (vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõike 2 punktile a) parandus (ELT C 303, 19.10.2013)

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 26.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.7022 – Immochan/CNP Assurances/Galerie Commerciale de Kirchberg)

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 345/01

14. novembril 2013 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult prantsuse keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32013M7022 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32013M7022 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 26.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/2

---

Euro vahetuskurss (1)

25. november 2013

2013/C 345/02

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3514 |
| JPY | Jaapani jeen | 137,57 |
| DKK | Taani kroon | 7,4585 |
| GBP | Inglise nael | 0,83480 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,8915 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2311 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,2755 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,269 |
| HUF | Ungari forint | 298,21 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7030 |
| PLN | Poola zlott | 4,1916 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4473 |
| TRY | Türgi liir | 2,7030 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4754 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4272 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,4773 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6458 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6924 |
| KRW | Korea vonn | 1 432,79 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,5965 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,2344 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6424 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 878,01 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,3506 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,267 |
| RUB | Vene rubla | 44,5414 |
| THB | Tai baat | 43,218 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,0956 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,5598 |
| INR | India ruupia | 84,4560 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3514

JPY

Jaapani jeen

137,57

DKK

Taani kroon

7,4585

GBP

Inglise nael

0,83480

SEK

Rootsi kroon

8,8915

CHF

Šveitsi frank

1,2311

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,2755

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,269

HUF

Ungari forint

298,21

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7030

PLN

Poola zlott

4,1916

RON

Rumeenia leu

4,4473

TRY

Türgi liir

2,7030

AUD

Austraalia dollar

1,4754

CAD

Kanada dollar

1,4272

HKD

Hongkongi dollar

10,4773

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6458

SGD

Singapuri dollar

1,6924

KRW

Korea vonn

1 432,79

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,5965

CNY

Hiina jüaan

8,2344

HRK

Horvaatia kuna

7,6424

IDR

Indoneesia ruupia

15 878,01

MYR

Malaisia ringit

4,3506

PHP

Filipiini peeso

59,267

RUB

Vene rubla

44,5414

THB

Tai baat

43,218

BRL

Brasiilia reaal

3,0956

MXN

Mehhiko peeso

17,5598

INR

India ruupia

84,4560

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 26.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/3

---

Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/57/EÜ, 17. juuni 2008, ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta (uuestisõnastamine)

(Liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 345/03

| ESO (1) | Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri
  (ja viitedokument) | Viide asendatavale standardile | Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse
  Märkus 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| CEN | EN ISO 3381:2011
  Raudteealased rakendused. Akustika. Raudteeveeremi sisemüra mõõtmine (ISO 3381:2005) | | |
| CEN | EN 12080:2007+A1:2010
  Raudteealased rakendused. Rattapuksid. Veerelaagrid | | |
| CEN | EN 12081:2007+A1:2010
  Raudteealased rakendused. Rattapuksid. Määrdeained | | |
| CEN | EN 12082:2007+A1:2010
  Raudteealased rakendused. Rattapuksid. Tööomaduste katsetamine | | |
| CEN | EN 12663-1:2010
  Raudteealased rakendused. Nõuded raudteeveeremi kerekonstruktsioonidele. Osa 1: Vedurid ja reisiveerem (ning alternatiivne meetod kaubavagunitele) | | |
| CEN | EN 12663-2:2010
  Raudteealased rakendused. Nõuded raudteeveeremi kerekonstruktsioonidele. Osa 2: Kaubavagunid | | |
| CEN | EN 12665:2011
  Valgus ja valgustus. Põhioskussõnad ja valgustusnõuete valiku alused | | |
| CEN | EN 13103:2009+A2:2012
  Raudteealased rakendused. Rattapaarid ja pöördvankrid. Jõumasinata teljed. Projekteerimisjuhend | EN 13103:2009+A1:2010
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (31.1.2013) |
| CEN | EN 13104:2009+A2:2012
  Raudteealased rakendused. Rattapaarid ja pöördvankrid. Jõumasinaga teljed. Projekteerimismeetod | EN 13104:2009+A1:2010
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2013) |
| CEN | EN 13145:2001+A1:2011
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Puitliiprid ja –prussid | | |
| CEN | EN 13230-1:2009
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Betoonliiprid ja –pöörmeprussid. Osa 1: Üldnõuded | | |
| CEN | EN 13230-2:2009
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Betoonliiprid ja prussid. Osa 2: Eelpingestatud monoplokk-liiprid | | |
| CEN | EN 13230-3:2009
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Betoonliiprid ja prussid. Osa 3: Armatuuriga kaksikplokk-liiprid | | |
| CEN | EN 13230-4:2009
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Betoonliiprid ja –prussid. Osa 4: Pöörmete ja ristmete eelpingestatud prussid | | |
| CEN | EN 13232-2:2003+A1:2011
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Pöörmed ja ristmed. Osa 2: Geomeetrilise konstruktsiooni nõuded | | |
| CEN | EN 13232-3:2003+A1:2011
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Pöörmed ja ristmed. Osa 3: Nõuded ratta ja rööpa vahelisele koostoimele | | |
| CEN | EN 13232-4:2005+A1:2011
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Pöörmed ja ristmed. Osa 4: Käitamine, lukustamine ja tuvastamine | | |
| CEN | EN 13232-5:2005+A1:2011
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Pöörmed ja ristmed. Osa 5: Pöörmed | | |
| CEN | EN 13232-6:2005+A1:2011
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Pöörmed ja ristmed. Osa 6: Jäigad teravnurksed ja tömbid riströöpad | | |
| CEN | EN 13232-7:2006+A1:2011
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Pöörmed ja ristmed. Osa 7: Liikuvate osadega riströöpad | | |
| CEN | EN 13232-8:2007+A1:2011
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Pöörmed ja ristmed. Osa 8: Pikenemiskompensaatorid | | |
| CEN | EN 13232-9:2006+A1:2011
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Pöörmed ja ristmed. Osa 9: Pöörmerajatised | | |
| CEN | EN 13260:2009+A1:2010
  Raudteealased rakendused. Rattapaarid ja pöördvankrid. Rattapaarid. Tootenõuded | | |
| CEN | EN 13261:2009+A1:2010
  Raudteealased rakendused. Rattapaarid ja pöördvankrid. Teljed. Tootenõuded | | |
| CEN | EN 13262:2004+A2:2011
  Raudteealased rakendused. Rattapaarid ja veermikud. Rattad. Tootenõuded | | |
| CEN | EN 13272:2012
  Raudteealased rakendused. Ühistranspordisüsteemide veeremite elektrivalgustus | | |
| CEN | EN 13481-2:2012
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Jõudlusnõuded kinnitussüsteemidele. Osa 2: Betoonist liiprite kinnitussüsteemid | | |
| CEN | EN 13481-3:2012
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Nõuded rööpa kinnitussüsteemide tööomadustele. Osa 3: Puitliiprite kinnitussüsteemid | | |
| CEN | EN 13481-5:2012
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Nõuded rööpa kinnitussüsteemide tööomadustele. Osa 5: Paneeli pinnale või süvendisse kinnitatud rööbastega jäiga rööbastee rööpa kinnitussüsteemid | | |
| CEN | EN 13481-7:2012
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Nõuded rööpa kinnitussüsteemide tööomadustele. Osa 7: Spetsiaalsed kinnitussüsteemid pöörmetele ja ristmetele ning kontrarööbastele | | |
| CEN | EN 13674-1:2011
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Rööbas. Osa 1: Laiatallalised (Vignole’i) raudteerööpad lineaarmassiga 46 kg/m ja üle selle | | |
| CEN | EN 13674-2:2006+A1:2010
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Rööbas. Osa 2: Pöörangute ja ristumiste liikuvad ja ristuvad rööpad ühenduses Vignole’i raudteerööbastega lineaarmassiga 46 kg/m ja üle selle | | |
| CEN | EN 13674-3:2006+A1:2010
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Rööbas. Osa 3: Juhtrööbas | | |
| CEN | EN 13715:2006+A1:2010
  Raudteealased rakendused. Rattapaarid ja veermikud. Rattad. Keermestuse profiil | | |
| CEN | EN 13749:2011
  Raudteealased rakendused. Rattapaarid ja pöördvankrid. Pöördvankri raami konstruktsiooninõuete spetsifitseerimise meetod | | |
| CEN | EN 13803-1:2010
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Rööbastee horisontaaltasapinna (rihi) kavandamise parameetrid. Rööpmelaius 1 435 mm ja laiemad. Osa 1: Sirge raudteelõik | | |
| CEN | EN 13803-2:2006+A1:2009
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. 1 435 mm ja laiema rööpmevahega rööbastee projekteerimine. Osa 2: Pöörmed, ristmed ja nendega sarnaneva geomeetriaga järsult muutuva raadiusega kõverike projekteerimisolukorrad | | |
| CEN | EN 13848-5:2008+A1:2010
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Rööbastee geomeetriline kvaliteet. Osa 5: Geomeetrilise kvaliteedi tasemed | | |
| CEN | EN 13979-1:2003+A2:2011
  Raudteealased rakendused. Rattapaarid ja pöördvankrid. Monoplokkrattad. Tehnilise heakskiidu protseduur. Osa 1: Sepistatud ja valtsitud rattad | EN 13979-1:2003+A1:2009
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.9.2011) |
| CEN | EN 14033-1:2011
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Raudtee ehitus- ja hooldusmasinad. Osa 1: Tehnilised nõuded sõiduomadustele | | |
| CEN | EN 14067-4:2005+A1:2009
  Raudteealased rakendused. Aerodünaamika. Osa 4: Aerodünaamilised nõuded ja katsemeetodid avatud rööbastel | | |
| CEN | EN 14067-5:2006+A1:2010
  Raudteealased rakendused. Aerodünaamika. Osa 5: Nõuded aerodünaamikale tunnelites ning selle katsetamise protseduurid | | |
| CEN | EN 14067-6:2010
  Raudteealased rakendused. Aerodünaamika. Osa 6: Nõuded ja testprotseduurid külgtuule hindamiseks | | |
| CEN | EN 14531-6:2009
  Raudteealased rakendused. Meetodid peatumis- ja aeglustusteekonna ja seisupidurduse arvutamiseks. Osa 6: Etapiviisilised arvutused rongile või üksikvagunitele | | |
| CEN | EN 14535-1:2005+A1:2011
  Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi pidurikettad. Osa 1: Veovõlli või teljega ühendatud pidurikettad, nende mõõtmed ja kvaliteedinõuded | | |
| CEN | EN 14535-2:2011
  Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi pidurikettad. Osa 2: Rattale paigaldatud pidurikettad. Mõõtmed ja kvaliteedinõuded | | |
| CEN | EN 14587-2:2009
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Rööbaste eelkuumutusega kontakt-keevitus. Osa 2: Uute R220, R260, R260Mn ja R350HT klassi rööbaste keevitamine mobiilsete keevitusseadmetega väljaspool statsionaarseid töökodasid | | |
| CEN | EN 14601:2005+A1:2010
  Raudteealased rakendused. Piduri- ja õhupaakide sirge ja kaldotsaga otsakorgid | | |
| CEN | EN 14813-1:2006+A1:2010
  Raudteealased rakendused. Juhikabiinide õhukonditsioneerid. Osa 1: Mugavusnäitajad | | |
| CEN | EN 14813-2:2006+A1:2010
  Raudteealased rakendused. Juhikabiinide õhukonditsioneerid. Osa 2: Tüübikatsed | | |
| CEN | EN 14865-1:2009+A1:2010
  Raudteealased rakendused. Teljelaagripuksides kasutatavad määrdeained. Osa 1: Meetod määrimisvõime katsetamiseks | | |
| CEN | EN 14865-2:2006+A2:2010
  Raudteealased rakendused. Teljelaagripuksides kasutatavad määrdeained. Osa 2: Meetod mehaanilise stabiilsuse kontrollimiseks veeremi kiirustel kuni 200 km/h | | |
| CEN | EN 15020:2006+A1:2010
  Raudteealased rakendused. Pukseerseadmed. Toimimisnõuded, liidese erigeomeetria ja katsemeetodid | | |
| CEN | EN 15153-1:2013
  Raudteealased rakendused. Kiirrongide välised nähtavad- ja kuuldavad hoiatusseadmed. Osa 1: Prožektor, esimesed ja tagumised signaaltuled | | |
| CEN | EN 15153-2:2013
  Raudteealased rakendused. Kiirrongide välised nähtavad ja ja kuuldavad hoiatusseadmed. Osa 2: Helisignaalid | | |
| CEN | EN 15220-1:2008+A1:2011
  Raudteealased rakendused. Pidurinäidikud. Osa 1: Suruõhkpiduri näidik | | |
| CEN | EN 15227:2008+A1:2010
  Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi kere purunemiskindluse nõuded | | |
| CEN | EN 15273-2:2013
  Raudteealased rakendused. Gabariidid. Osa 2: Raudteeveeremi gabariit | EN 15273-2:2009
  Märkus 2.1 | 30.11.2013 |
| CEN | EN 15273-3:2013
  Raudteealased rakendused. Gabariidid. Osa 3: Ehitusgabariidid | EN 15273-3:2009
  Märkus 2.1 | 30.11.2013 |
| CEN | EN 15302:2008+A1:2010
  Raudteealased rakendused. Meetodid koonilisuse ekvivalendi määramiseks | | |
| CEN | EN 15313:2010
  Raudteealased rakendused. Käitusnõuded kasutuses rattapaaridele. Kasutuses ja varurattapaaride hooldamine | | |
| CEN | EN 15355:2008+A1:2010
  Raudteealased rakendused. Pidurdamine. Jaotusklapid ja jaotus-isolatsioonisüsteemid | | |
| CEN | EN 15427:2008+A1:2010
  Raudteealased rakendused. Ratta/rööpa vahelise hõõrdumise seire. Rattaharja õlitamine | | |
| CEN | EN 15437-1:2009
  Raudteealased rakendused. Teljelaagripukside seisundi jälgimine. Ühilguvus ja projekteerimisnõuded. Osa 1: Veeremi teljelaagrite ülekuumenemise avastamise seaded ja veeremi teljelaagripuks | | |
| CEN | EN 15437-2:2012
  Raudteealased rakendused. Teljelaagripukside seisundi seire. Nõuded konstruktsioonile ja liidesed. Osa 2: Konstruktsiooni ja talitlusnõuded temperatuuriseire süsteemidele veeremil. | | |
| CEN | EN 15461:2008+A1:2010
  Raudteealased rakendused. Müra emissioon. Raudteelõikude dünaamiliste omaduste iseloomustamine mööduva müra mõõtmisega | | |
| CEN | EN 15528:2008+A1:2012
  Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi teljekoormust ja infrastruktuuri ühilduvust reguleerivad raudteelõikude kategooriad | | |
| CEN | EN 15551:2009+A1:2010
  Raudteealased rakendused. Raudteeveerem. Puhvrid | | |
| CEN | EN 15566:2009+A1:2010
  Raudteealased rakendused. Raudteeveerem. Veoseade ja kruvisidur | | |
| CEN | EN 15594:2009
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Rööbaste taastamine elekter-kaarkeevitusega | | |
| CEN | EN 15595:2009+A1:2011
  Raudteealased rakendused. Pidurdamine. Ratta liugumise ennetusseadmed | | |
| CEN | EN 15610:2009
  Raudteealased rakendused. Müraemissioon. Veeremüra tekkega seotud rööpa pinnakareduse mõõtmine | | |
| CEN | EN 15611:2008+A1:2010
  Raudteealased rakendused. Pidurdamine. Releeventiilid | EN 15611:2008
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2011) |
| CEN | EN 15612:2008+A1:2010
  Raudteealased rakendused. Pidurdamine. Kiirpidurdusklapp | EN 15612:2008
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2011) |
| CEN | EN 15624:2008+A1:2010
  Raudteealased rakendused. Pidurdamine. Pidurdusrežiimi lülitid “koormata-koormaga” | EN 15624:2008
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2011) |
| CEN | EN 15625:2008+A1:2010
  Raudteealased rakendused. Pidurdamine. Koormuse muutuse automaatandurid | EN 15625:2008
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2011) |
| CEN | EN 15663:2009
  Raudteealased rakendused. Veeremi lähtekaalu määratlemine | | |
| EN 15663:2009/AC:2010 | | |
| CEN | EN 15686:2010
  Raudteealased rakendused. Raudteesõidukite liikumisomaduste aktsepteeritavuse katsetamine välisrööpa kõrgenduskompensatsioonisüsteemi tingimustes ja/või standardis EN 14363:2005 Lisas G sätestatud väärtustest suuremates kõrgendusdefitsiooni tingimustes liikuvate raudteesõidukite katsetamine | | |
| CEN | EN 15687:2010
  Raudteealased rakendused. Kaubaveovagunite sõiduomaduste katsetamine staatilistel rattakoormustel 112,5 kN kuni 125 kN | | |
| CEN | EN 15723:2010
  Raudteealased rakendused. Kasuliku veose keskkonnamõju vastase turvaseadme sulgemis- ja lukustusvahendid. Nõuded püsivusele, käitamisele, tähistusele, hooldusele, taaskasutusele | | |
| CEN | EN 15734-1:2010
  Raudteealased rakendused. Kiirraudtee rongi pidurdussüsteemid. Osa 1: Nõuded ja definitsioonid | | |
| CEN | EN 15734-2:2010
  Raudteealased rakendused. Kiirraudtee rongi pidurdussüsteemid. Osa 2: Katsemeetodid | | |
| EN 15734-2:2010/AC:2012 | | |
| CEN | EN 15746-1:2010+A1:2011
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Maanteel ja raudteel liikuvad masinad ning juurdekuuluv lisavarustus. Osa 1: Tehnilised nõuded liikumiseks ja tööks | EN 15746-1:2010
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2011) |
| CEN | EN 15746-2:2010+A1:2011
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Maanteel ja rööbastel liikuvad masinad ning sidusseadmed. Osa 2: Üldised ohutusnõuded | EN 15746-2:2010
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (30.4.2012) |
| CEN | EN 15806:2010
  Raudteealased rakendused. Pidurdamine. Pidurite staatiline katsetamine | | |
| CEN | EN 15807:2011
  Raudteealased rakendused. Suruõhkpiduri vagunitevahelised ühendused | | |
| CEN | EN 15827:2011
  Raudteealased rakendused. Nõuded pöördvankrile ja veermikule | | |
| CEN | EN 15839:2012
  Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi sõiduomaduste heakskiidukatsetused. Sõiduohutuse katsed pikisuunalise survejõu mõju puhul | | |
| CEN | EN 15877-1:2012
  Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi märgistus. Osa 1: Kaubavagunid | | |
| CEN | EN 15892:2011
  Raudteealased rakendused. Müra emissioon. Juhikabiinide sisemüra mõõtmine | | |
| CEN | EN 16116-1:2013
  Raudteealased rakendused. Konstruktsiooninõuded astmetele, käsipuudele ja seonduvatele personali juurdepääsuteedele. Osa 1: Reisiveerem, pagasivagunid ja vedurid | | |
| CEN | EN 16116-2:2013
  Raudteealased rakendused. Konstruktsiooninõuded astmetele, käsipuudele ja seonduvatele personali juurdepääsuteedele. Osa 2: Kaubavagunid | | |
| CEN | EN 16286-1:2013
  Raudteealased rakendused. Veeremivahelised ülekäigud. Osa 1: Peamised rakendused | | |
| CEN | EN 45545-1:2013
  Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi tuleohutus. Osa 1: Üldeeskiri | | |
| CEN | EN 45545-2:2013
  Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi tuleohutus. Osa 2: Nõuded materjalide ja komponentide käitumisele | | |
| CEN | EN 45545-3:2013
  Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi tuleohutus. Osa 3: Nõuded tuletõkkebarjääride ja vaheseinte tulekindlusele | | |
| CEN | EN 45545-4:2013
  Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi tuleohutus. Osa 4: Tuleohutusnõuded raudteeveeremi projekteerimisel | | |
| CEN | EN 45545-5:2013
  Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi tuleohutus. Osa 5: Tuleohutusnõuded elektriseadmetele, kaasa arvatud trollibusside, rööbasbusside ja magnethõljukrongide elektriseadmed | | |
| CEN | EN 45545-6:2013
  Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi tuleohutus. Osa 6: Tuleohutuse järelevalve ja juhtimissüsteemid | | |
| CEN | EN 45545-7:2013
  Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi tuleohutus. Osa 7: Tuleohutusnõuded põlevvedelike ja -gaaside paigaldistele | | |
| Cenelec | EN 45545-1:2013
  Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi tuleohutus. Osa 1: Üldeeskiri | | |
| Cenelec | EN 45545-2:2013
  Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi tuleohutus. Osa 2: Nõuded materjalide ja komponentide käitumisele | | |
| Cenelec | EN 45545-3:2013
  Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi tuleohutus. Osa 3: Nõuded tuletõkkebarjääride ja vaheseinte tulekindlusele | | |
| Cenelec | EN 45545-4:2013
  Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi tuleohutus. Osa 4: Tuleohutusnõuded raudteeveeremi projekteerimisel | | |
| Cenelec | EN 45545-5:2013
  Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi tuleohutus. Osa 5: Tuleohutusnõuded elektriseadmetele, kaasa arvatud trollibusside, rööbasbusside ja magnethõljukrongide elektriseadmed | | |
| Cenelec | EN 45545-6:2013
  Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi tuleohutus. Osa 6: Tuleohutuse järelevalve ja juhtimissüsteemid | | |
| Cenelec | EN 45545-7:2013
  Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi tuleohutus. Osa 7: Tuleohutusnõuded põlevvedelike ja -gaaside paigaldistele | | |
| Cenelec | EN 50122-1:2011
  Raudteealased rakendused. Kohtkindlad paigaldised. Elektriohutus, maandamine ja tagasivooluahel. Osa 1: Kaitsemeetmed elektrilöögi eest | | |
| EN 50122-1:2011/AC:2012 | | |
| Cenelec | EN 50122-2:2010
  Raudteealased rakendused. Kohtkindlad paigaldised. Elektriohutus, maandamine ja tagasivooluahel. Osa 2: Ettevaatusabinõud alalisvooluveosüsteemide põhjustatud uitvoolude mõjude vastu | | |
| Cenelec | EN 50122-3:2010
  Raudteealased rakendused. Kohtkindlad paigaldised. Elektriohutus, maandamine ja tagasivooluahel. Osa 3: Alalis- ja vahelduvvoolu veosüsteemide vastastikune mõjutus | | |
| Cenelec | EN 50124-1:2001
  Raudteealased rakendused. Isolatsiooni koordinatsioon. Osa 1: Põhinõuded. Elektri- ja elektroonikaseadmete õhk- ja ülelöögivahemikud | | |
| EN 50124-1:2001/A1:2003 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.10.2006) |
| EN 50124-1:2001/A2:2005 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.5.2008) |
| EN 50124-1:2001/AC:2007 | | |
| EN 50124-1:2001/AC:2010 | | |
| Cenelec | EN 50124-2:2001
  Raudteealased rakendused. Isolatsiooni koordinatsioon. Osa 2: Ülepinged ja ülepingekaitse | | |
| EN 50124-2:2001/AC:2010 | | |
| Cenelec | EN 50125-1:1999
  Raudteealased rakendused. Keskkonnatingimused seadmetele. Osa 1: Veeremil asetsevad seadmed | | |
| EN 50125-1:1999/AC:2010 | | |
| Cenelec | EN 50125-2:2002
  Raudteealased rakendused. Keskkonnatingimused seadmetele. Osa 2: Paiksed elektripaigaldised | | |
| EN 50125-2:2002/AC:2010 | | |
| Cenelec | EN 50125-3:2003
  Raudteealased rakendused. Keskkonnatingimused seadmetele. Osa 3: Signalisatsiooni- ja telekommunikatsiooniseadmed | | |
| EN 50125-3:2003/AC:2010 | | |
| Cenelec | EN 50126-1:1999
  Raudteealased rakendused. Töökindluse, kasutatavuse, hooldatavuse ja ohutuse (TKHO) määratlemine ning esitlemine. Osa 1: Põhinõuded ja üldprotseduur | | |
| EN 50126-1:1999/AC:2006 | | |
| EN 50126-1:1999/AC:2012 | | |
| EN 50126-1:1999/AC:2010 | | |
| Cenelec | EN 50129:2003
  Raudteealased rakendused. Side-, signalisatsiooni- ja andmetöötlussüsteemid. Ohutust tagavad elektroonikasüsteemid signalisatsiooniks | | |
| EN 50129:2003/AC:2010 | | |
| Cenelec | EN 50151:2003
  Raudteealased rakendused. Püsipaigaldised. Elektriraudtee. Komposiitisolaatoritele kehtestatud erinõuded | | |
| EN 50151:2003/AC:2010 | | |
| Cenelec | EN 50155:2007
  Raudteealased rakendused. Raudteeveeremil kasutatavad elektroonikaseadmed | | |
| EN 50155:2007/AC:2010 | | |
| EN 50155:2007/AC:2012 | | |
| Cenelec | EN 50159:2010
  Raudteealased rakendused. Side-, signalisatsiooni- ja andmetöötluse süsteemid. Ohutusega seotud teabeedastus ülekandesüsteemides | EN 50159-1:2001
  - EN 50159-2:2001
  Märkus 2.1 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.9.2013) |
| Cenelec | EN 50163:2004
  Raudteealased rakendused. Veosüsteemide tööpinge | | |
| EN 50163:2004/A1:2007 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.3.2010) |
| EN 50163:2004/AC:2013 | | |
| EN 50163:2004/AC:2010 | | |
| Cenelec | EN 50238:2003
  Raudteealased rakendused. Veeremi ja rongi kontrollindikaatorsüsteemi vaheline ühilduvus | | |
| EN 50238:2003/AC:2010 | | |
| Cenelec | EN 50317:2002
  Raudteealased rakendused. Vooluvõtusüsteemid. Pantograafi ja liinivahelise dünaamilise vastasmõju mõõtmiste esitatavad nõuded ja hindamine | | |
| EN 50317:2002/A1:2004 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.10.2007) |
| EN 50317:2002/A2:2007 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.2.2010) |
| EN 50317:2002/A2:2007/AC:2010 | | |
| Cenelec | EN 50317:2012
  Raudteealased rakendused. Vooluvõtusüsteemid. Pantograafi ja liinivahelise dünaamilise vastasmõju mõõtmiste esitatavad nõuded ja hindamine | EN 50317:2002
  ja selle muudatused
  Märkus 2.1 | 26.12.2014 |
| EN 50317:2012/AC:2012 | | |
| Cenelec | EN 50367:2012
  Raudteealased rakendused. Vooluvõtusüsteemid. Pantograafi ja kontaktliini vastastikuse toime tehnilised kriteeriumid (vaba juurdepääsu saavutamiseks) | | |
| EN 50367:2012/AC:2013 | | |
| Cenelec | EN 50388:2005
  Raudteealased rakendused. Energiavarustus ja veerevkoosseis. Energiavarustuse (alajaama) ja veerevkoosseisu vahelise koostalitusvõime saavutamise kooskõlastatud tehnilised tingimused | | |
| EN 50388:2005/AC:2010 | | |
| Cenelec | EN 50388:2012
  Raudteealased rakendused. Energiavarustus ja veerevkoosseis. Energiavarustuse (alajaama) ja veerevkoosseisu vahelise koostalitusvõime saavutamise kooskõlastatud tehnilised tingimused | EN 50388:2005
  Märkus 2.1 | 13.2.2015 |
| EN 50388:2012/AC:2013 | | |
| Cenelec | EN 50463-1:2012
  Raudteealased rakendused. Energiamõõtmised rongides. Osa 1: Üldnõuded | | |
| Cenelec | EN 50463-2:2012
  Raudteealased rakendused. Energiamõõtmised rongides. Osa 2: Energiamõõtmised | | |
| Cenelec | EN 50463-3:2012
  Raudteealased rakendused. Energiamõõtmised rongides. Osa 3: Andmekäsitlus | | |
| Cenelec | EN 50463-4:2012
  Raudteealased rakendused. Energiamõõtmised rongides. Osa 4: Kommunikatsioon | | |
| Cenelec | EN 50463-5:2012
  Raudteealased rakendused. Energiamõõtmised rongides. Osa 5: Vastavushindamine | | |
| Cenelec | EN 50553:2012
  Raudteealased rakendused. Nõuded veeremi liikumisvõimele veeremil tekkinud tulekahju korral | | |
| Cenelec | EN 61375-1:2012
  Raudtee elektroonikaseadmed. Rongisisene kommunikatsioonivõrk. Osa 1: Üldehitus
  IEC 61375-1:2012 | | |
| Cenelec | EN 61375-2-1:2012
  Raudtee elektroonikaseadmed. Rongisisene kommunikatsioonivõrk. Osa 2-1: Juhtmeline rongisiin
  IEC 61375-2-1:2012 | | |
| Cenelec | EN 61375-2-2:2012
  Raudtee elektroonikaseadmed. Rongisisene kommunikatsioonivõrk. Osa 2-2: Juhtmelise rongisiini vastavuse katsetamine
  IEC 61375-2-2:2012 | | |
| Cenelec | EN 61375-3-1:2012
  Raudtee elektroonikaseadmed. Rongisisene kommunikatsioonivõrk. Osa 3-1: Mitmeotstarbeline sõidukisiin
  IEC 61375-3-1:2012 | | |
| Cenelec | EN 61375-3-2:2012
  Raudtee elektroonikaseadmed. Rongisisene kommunikatsioonivõrk. Osa 3-2: Mitmeotstarbelise sõidukisiini vastavuse katsetamine
  IEC 61375-3-2:2012 | | |
| Cenelec | EN 61375-3-3:2012
  Raudtee elektroonikaseadmed. Rongisisene kommunikatsioonivõrk. Osa 3-3: CANopen-protokollil põhinev võrk
  IEC 61375-3-3:2012 | | |

ESO (1)

Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri

(ja viitedokument)

Viide asendatavale standardile

Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse

Märkus 1

(1)

(2)

(3)

(4)

CEN

EN ISO 3381:2011

Raudteealased rakendused. Akustika. Raudteeveeremi sisemüra mõõtmine (ISO 3381:2005)

CEN

EN 12080:2007+A1:2010

Raudteealased rakendused. Rattapuksid. Veerelaagrid

CEN

EN 12081:2007+A1:2010

Raudteealased rakendused. Rattapuksid. Määrdeained

CEN

EN 12082:2007+A1:2010

Raudteealased rakendused. Rattapuksid. Tööomaduste katsetamine

CEN

EN 12663-1:2010

Raudteealased rakendused. Nõuded raudteeveeremi kerekonstruktsioonidele. Osa 1: Vedurid ja reisiveerem (ning alternatiivne meetod kaubavagunitele)

CEN

EN 12663-2:2010

Raudteealased rakendused. Nõuded raudteeveeremi kerekonstruktsioonidele. Osa 2: Kaubavagunid

CEN

EN 12665:2011

Valgus ja valgustus. Põhioskussõnad ja valgustusnõuete valiku alused

CEN

EN 13103:2009+A2:2012

Raudteealased rakendused. Rattapaarid ja pöördvankrid. Jõumasinata teljed. Projekteerimisjuhend

EN 13103:2009+A1:2010

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(31.1.2013)

CEN

EN 13104:2009+A2:2012

Raudteealased rakendused. Rattapaarid ja pöördvankrid. Jõumasinaga teljed. Projekteerimismeetod

EN 13104:2009+A1:2010

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2013)

CEN

EN 13145:2001+A1:2011

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Puitliiprid ja –prussid

CEN

EN 13230-1:2009

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Betoonliiprid ja –pöörmeprussid. Osa 1: Üldnõuded

CEN

EN 13230-2:2009

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Betoonliiprid ja prussid. Osa 2: Eelpingestatud monoplokk-liiprid

CEN

EN 13230-3:2009

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Betoonliiprid ja prussid. Osa 3: Armatuuriga kaksikplokk-liiprid

CEN

EN 13230-4:2009

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Betoonliiprid ja –prussid. Osa 4: Pöörmete ja ristmete eelpingestatud prussid

CEN

EN 13232-2:2003+A1:2011

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Pöörmed ja ristmed. Osa 2: Geomeetrilise konstruktsiooni nõuded

CEN

EN 13232-3:2003+A1:2011

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Pöörmed ja ristmed. Osa 3: Nõuded ratta ja rööpa vahelisele koostoimele

CEN

EN 13232-4:2005+A1:2011

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Pöörmed ja ristmed. Osa 4: Käitamine, lukustamine ja tuvastamine

CEN

EN 13232-5:2005+A1:2011

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Pöörmed ja ristmed. Osa 5: Pöörmed

CEN

EN 13232-6:2005+A1:2011

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Pöörmed ja ristmed. Osa 6: Jäigad teravnurksed ja tömbid riströöpad

CEN

EN 13232-7:2006+A1:2011

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Pöörmed ja ristmed. Osa 7: Liikuvate osadega riströöpad

CEN

EN 13232-8:2007+A1:2011

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Pöörmed ja ristmed. Osa 8: Pikenemiskompensaatorid

CEN

EN 13232-9:2006+A1:2011

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Pöörmed ja ristmed. Osa 9: Pöörmerajatised

CEN

EN 13260:2009+A1:2010

Raudteealased rakendused. Rattapaarid ja pöördvankrid. Rattapaarid. Tootenõuded

CEN

EN 13261:2009+A1:2010

Raudteealased rakendused. Rattapaarid ja pöördvankrid. Teljed. Tootenõuded

CEN

EN 13262:2004+A2:2011

Raudteealased rakendused. Rattapaarid ja veermikud. Rattad. Tootenõuded

CEN

EN 13272:2012

Raudteealased rakendused. Ühistranspordisüsteemide veeremite elektrivalgustus

CEN

EN 13481-2:2012

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Jõudlusnõuded kinnitussüsteemidele. Osa 2: Betoonist liiprite kinnitussüsteemid

CEN

EN 13481-3:2012

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Nõuded rööpa kinnitussüsteemide tööomadustele. Osa 3: Puitliiprite kinnitussüsteemid

CEN

EN 13481-5:2012

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Nõuded rööpa kinnitussüsteemide tööomadustele. Osa 5: Paneeli pinnale või süvendisse kinnitatud rööbastega jäiga rööbastee rööpa kinnitussüsteemid

CEN

EN 13481-7:2012

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Nõuded rööpa kinnitussüsteemide tööomadustele. Osa 7: Spetsiaalsed kinnitussüsteemid pöörmetele ja ristmetele ning kontrarööbastele

CEN

EN 13674-1:2011

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Rööbas. Osa 1: Laiatallalised (Vignole’i) raudteerööpad lineaarmassiga 46 kg/m ja üle selle

CEN

EN 13674-2:2006+A1:2010

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Rööbas. Osa 2: Pöörangute ja ristumiste liikuvad ja ristuvad rööpad ühenduses Vignole’i raudteerööbastega lineaarmassiga 46 kg/m ja üle selle

CEN

EN 13674-3:2006+A1:2010

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Rööbas. Osa 3: Juhtrööbas

CEN

EN 13715:2006+A1:2010

Raudteealased rakendused. Rattapaarid ja veermikud. Rattad. Keermestuse profiil

CEN

EN 13749:2011

Raudteealased rakendused. Rattapaarid ja pöördvankrid. Pöördvankri raami konstruktsiooninõuete spetsifitseerimise meetod

CEN

EN 13803-1:2010

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Rööbastee horisontaaltasapinna (rihi) kavandamise parameetrid. Rööpmelaius 1 435 mm ja laiemad. Osa 1: Sirge raudteelõik

CEN

EN 13803-2:2006+A1:2009

Raudteealased rakendused. Rööbastee. 1 435 mm ja laiema rööpmevahega rööbastee projekteerimine. Osa 2: Pöörmed, ristmed ja nendega sarnaneva geomeetriaga järsult muutuva raadiusega kõverike projekteerimisolukorrad

CEN

EN 13848-5:2008+A1:2010

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Rööbastee geomeetriline kvaliteet. Osa 5: Geomeetrilise kvaliteedi tasemed

CEN

EN 13979-1:2003+A2:2011

Raudteealased rakendused. Rattapaarid ja pöördvankrid. Monoplokkrattad. Tehnilise heakskiidu protseduur. Osa 1: Sepistatud ja valtsitud rattad

EN 13979-1:2003+A1:2009

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.9.2011)

CEN

EN 14033-1:2011

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Raudtee ehitus- ja hooldusmasinad. Osa 1: Tehnilised nõuded sõiduomadustele

CEN

EN 14067-4:2005+A1:2009

Raudteealased rakendused. Aerodünaamika. Osa 4: Aerodünaamilised nõuded ja katsemeetodid avatud rööbastel

CEN

EN 14067-5:2006+A1:2010

Raudteealased rakendused. Aerodünaamika. Osa 5: Nõuded aerodünaamikale tunnelites ning selle katsetamise protseduurid

CEN

EN 14067-6:2010

Raudteealased rakendused. Aerodünaamika. Osa 6: Nõuded ja testprotseduurid külgtuule hindamiseks

CEN

EN 14531-6:2009

Raudteealased rakendused. Meetodid peatumis- ja aeglustusteekonna ja seisupidurduse arvutamiseks. Osa 6: Etapiviisilised arvutused rongile või üksikvagunitele

CEN

EN 14535-1:2005+A1:2011

Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi pidurikettad. Osa 1: Veovõlli või teljega ühendatud pidurikettad, nende mõõtmed ja kvaliteedinõuded

CEN

EN 14535-2:2011

Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi pidurikettad. Osa 2: Rattale paigaldatud pidurikettad. Mõõtmed ja kvaliteedinõuded

CEN

EN 14587-2:2009

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Rööbaste eelkuumutusega kontakt-keevitus. Osa 2: Uute R220, R260, R260Mn ja R350HT klassi rööbaste keevitamine mobiilsete keevitusseadmetega väljaspool statsionaarseid töökodasid

CEN

EN 14601:2005+A1:2010

Raudteealased rakendused. Piduri- ja õhupaakide sirge ja kaldotsaga otsakorgid

CEN

EN 14813-1:2006+A1:2010

Raudteealased rakendused. Juhikabiinide õhukonditsioneerid. Osa 1: Mugavusnäitajad

CEN

EN 14813-2:2006+A1:2010

Raudteealased rakendused. Juhikabiinide õhukonditsioneerid. Osa 2: Tüübikatsed

CEN

EN 14865-1:2009+A1:2010

Raudteealased rakendused. Teljelaagripuksides kasutatavad määrdeained. Osa 1: Meetod määrimisvõime katsetamiseks

CEN

EN 14865-2:2006+A2:2010

Raudteealased rakendused. Teljelaagripuksides kasutatavad määrdeained. Osa 2: Meetod mehaanilise stabiilsuse kontrollimiseks veeremi kiirustel kuni 200 km/h

CEN

EN 15020:2006+A1:2010

Raudteealased rakendused. Pukseerseadmed. Toimimisnõuded, liidese erigeomeetria ja katsemeetodid

CEN

EN 15153-1:2013

Raudteealased rakendused. Kiirrongide välised nähtavad- ja kuuldavad hoiatusseadmed. Osa 1: Prožektor, esimesed ja tagumised signaaltuled

CEN

EN 15153-2:2013

Raudteealased rakendused. Kiirrongide välised nähtavad ja ja kuuldavad hoiatusseadmed. Osa 2: Helisignaalid

CEN

EN 15220-1:2008+A1:2011

Raudteealased rakendused. Pidurinäidikud. Osa 1: Suruõhkpiduri näidik

CEN

EN 15227:2008+A1:2010

Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi kere purunemiskindluse nõuded

CEN

EN 15273-2:2013

Raudteealased rakendused. Gabariidid. Osa 2: Raudteeveeremi gabariit

EN 15273-2:2009

Märkus 2.1

30.11.2013

CEN

EN 15273-3:2013

Raudteealased rakendused. Gabariidid. Osa 3: Ehitusgabariidid

EN 15273-3:2009

Märkus 2.1

30.11.2013

CEN

EN 15302:2008+A1:2010

Raudteealased rakendused. Meetodid koonilisuse ekvivalendi määramiseks

CEN

EN 15313:2010

Raudteealased rakendused. Käitusnõuded kasutuses rattapaaridele. Kasutuses ja varurattapaaride hooldamine

CEN

EN 15355:2008+A1:2010

Raudteealased rakendused. Pidurdamine. Jaotusklapid ja jaotus-isolatsioonisüsteemid

CEN

EN 15427:2008+A1:2010

Raudteealased rakendused. Ratta/rööpa vahelise hõõrdumise seire. Rattaharja õlitamine

CEN

EN 15437-1:2009

Raudteealased rakendused. Teljelaagripukside seisundi jälgimine. Ühilguvus ja projekteerimisnõuded. Osa 1: Veeremi teljelaagrite ülekuumenemise avastamise seaded ja veeremi teljelaagripuks

CEN

EN 15437-2:2012

Raudteealased rakendused. Teljelaagripukside seisundi seire. Nõuded konstruktsioonile ja liidesed. Osa 2: Konstruktsiooni ja talitlusnõuded temperatuuriseire süsteemidele veeremil.

CEN

EN 15461:2008+A1:2010

Raudteealased rakendused. Müra emissioon. Raudteelõikude dünaamiliste omaduste iseloomustamine mööduva müra mõõtmisega

CEN

EN 15528:2008+A1:2012

Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi teljekoormust ja infrastruktuuri ühilduvust reguleerivad raudteelõikude kategooriad

CEN

EN 15551:2009+A1:2010

Raudteealased rakendused. Raudteeveerem. Puhvrid

CEN

EN 15566:2009+A1:2010

Raudteealased rakendused. Raudteeveerem. Veoseade ja kruvisidur

CEN

EN 15594:2009

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Rööbaste taastamine elekter-kaarkeevitusega

CEN

EN 15595:2009+A1:2011

Raudteealased rakendused. Pidurdamine. Ratta liugumise ennetusseadmed

CEN

EN 15610:2009

Raudteealased rakendused. Müraemissioon. Veeremüra tekkega seotud rööpa pinnakareduse mõõtmine

CEN

EN 15611:2008+A1:2010

Raudteealased rakendused. Pidurdamine. Releeventiilid

EN 15611:2008

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2011)

CEN

EN 15612:2008+A1:2010

Raudteealased rakendused. Pidurdamine. Kiirpidurdusklapp

EN 15612:2008

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2011)

CEN

EN 15624:2008+A1:2010

Raudteealased rakendused. Pidurdamine. Pidurdusrežiimi lülitid “koormata-koormaga”

EN 15624:2008

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2011)

CEN

EN 15625:2008+A1:2010

Raudteealased rakendused. Pidurdamine. Koormuse muutuse automaatandurid

EN 15625:2008

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2011)

CEN

EN 15663:2009

Raudteealased rakendused. Veeremi lähtekaalu määratlemine

EN 15663:2009/AC:2010

CEN

EN 15686:2010

Raudteealased rakendused. Raudteesõidukite liikumisomaduste aktsepteeritavuse katsetamine välisrööpa kõrgenduskompensatsioonisüsteemi tingimustes ja/või standardis EN 14363:2005 Lisas G sätestatud väärtustest suuremates kõrgendusdefitsiooni tingimustes liikuvate raudteesõidukite katsetamine

CEN

EN 15687:2010

Raudteealased rakendused. Kaubaveovagunite sõiduomaduste katsetamine staatilistel rattakoormustel 112,5 kN kuni 125 kN

CEN

EN 15723:2010

Raudteealased rakendused. Kasuliku veose keskkonnamõju vastase turvaseadme sulgemis- ja lukustusvahendid. Nõuded püsivusele, käitamisele, tähistusele, hooldusele, taaskasutusele

CEN

EN 15734-1:2010

Raudteealased rakendused. Kiirraudtee rongi pidurdussüsteemid. Osa 1: Nõuded ja definitsioonid

CEN

EN 15734-2:2010

Raudteealased rakendused. Kiirraudtee rongi pidurdussüsteemid. Osa 2: Katsemeetodid

EN 15734-2:2010/AC:2012

CEN

EN 15746-1:2010+A1:2011

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Maanteel ja raudteel liikuvad masinad ning juurdekuuluv lisavarustus. Osa 1: Tehnilised nõuded liikumiseks ja tööks

EN 15746-1:2010

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2011)

CEN

EN 15746-2:2010+A1:2011

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Maanteel ja rööbastel liikuvad masinad ning sidusseadmed. Osa 2: Üldised ohutusnõuded

EN 15746-2:2010

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(30.4.2012)

CEN

EN 15806:2010

Raudteealased rakendused. Pidurdamine. Pidurite staatiline katsetamine

CEN

EN 15807:2011

Raudteealased rakendused. Suruõhkpiduri vagunitevahelised ühendused

CEN

EN 15827:2011

Raudteealased rakendused. Nõuded pöördvankrile ja veermikule

CEN

EN 15839:2012

Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi sõiduomaduste heakskiidukatsetused. Sõiduohutuse katsed pikisuunalise survejõu mõju puhul

CEN

EN 15877-1:2012

Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi märgistus. Osa 1: Kaubavagunid

CEN

EN 15892:2011

Raudteealased rakendused. Müra emissioon. Juhikabiinide sisemüra mõõtmine

CEN

EN 16116-1:2013

Raudteealased rakendused. Konstruktsiooninõuded astmetele, käsipuudele ja seonduvatele personali juurdepääsuteedele. Osa 1: Reisiveerem, pagasivagunid ja vedurid

CEN

EN 16116-2:2013

Raudteealased rakendused. Konstruktsiooninõuded astmetele, käsipuudele ja seonduvatele personali juurdepääsuteedele. Osa 2: Kaubavagunid

CEN

EN 16286-1:2013

Raudteealased rakendused. Veeremivahelised ülekäigud. Osa 1: Peamised rakendused

CEN

EN 45545-1:2013

Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi tuleohutus. Osa 1: Üldeeskiri

CEN

EN 45545-2:2013

Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi tuleohutus. Osa 2: Nõuded materjalide ja komponentide käitumisele

CEN

EN 45545-3:2013

Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi tuleohutus. Osa 3: Nõuded tuletõkkebarjääride ja vaheseinte tulekindlusele

CEN

EN 45545-4:2013

Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi tuleohutus. Osa 4: Tuleohutusnõuded raudteeveeremi projekteerimisel

CEN

EN 45545-5:2013

Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi tuleohutus. Osa 5: Tuleohutusnõuded elektriseadmetele, kaasa arvatud trollibusside, rööbasbusside ja magnethõljukrongide elektriseadmed

CEN

EN 45545-6:2013

Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi tuleohutus. Osa 6: Tuleohutuse järelevalve ja juhtimissüsteemid

CEN

EN 45545-7:2013

Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi tuleohutus. Osa 7: Tuleohutusnõuded põlevvedelike ja -gaaside paigaldistele

Cenelec

EN 45545-1:2013

Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi tuleohutus. Osa 1: Üldeeskiri

Cenelec

EN 45545-2:2013

Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi tuleohutus. Osa 2: Nõuded materjalide ja komponentide käitumisele

Cenelec

EN 45545-3:2013

Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi tuleohutus. Osa 3: Nõuded tuletõkkebarjääride ja vaheseinte tulekindlusele

Cenelec

EN 45545-4:2013

Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi tuleohutus. Osa 4: Tuleohutusnõuded raudteeveeremi projekteerimisel

Cenelec

EN 45545-5:2013

Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi tuleohutus. Osa 5: Tuleohutusnõuded elektriseadmetele, kaasa arvatud trollibusside, rööbasbusside ja magnethõljukrongide elektriseadmed

Cenelec

EN 45545-6:2013

Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi tuleohutus. Osa 6: Tuleohutuse järelevalve ja juhtimissüsteemid

Cenelec

EN 45545-7:2013

Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi tuleohutus. Osa 7: Tuleohutusnõuded põlevvedelike ja -gaaside paigaldistele

Cenelec

EN 50122-1:2011

Raudteealased rakendused. Kohtkindlad paigaldised. Elektriohutus, maandamine ja tagasivooluahel. Osa 1: Kaitsemeetmed elektrilöögi eest

EN 50122-1:2011/AC:2012

Cenelec

EN 50122-2:2010

Raudteealased rakendused. Kohtkindlad paigaldised. Elektriohutus, maandamine ja tagasivooluahel. Osa 2: Ettevaatusabinõud alalisvooluveosüsteemide põhjustatud uitvoolude mõjude vastu

Cenelec

EN 50122-3:2010

Raudteealased rakendused. Kohtkindlad paigaldised. Elektriohutus, maandamine ja tagasivooluahel. Osa 3: Alalis- ja vahelduvvoolu veosüsteemide vastastikune mõjutus

Cenelec

EN 50124-1:2001

Raudteealased rakendused. Isolatsiooni koordinatsioon. Osa 1: Põhinõuded. Elektri- ja elektroonikaseadmete õhk- ja ülelöögivahemikud

EN 50124-1:2001/A1:2003

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.10.2006)

EN 50124-1:2001/A2:2005

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.5.2008)

EN 50124-1:2001/AC:2007

EN 50124-1:2001/AC:2010

Cenelec

EN 50124-2:2001

Raudteealased rakendused. Isolatsiooni koordinatsioon. Osa 2: Ülepinged ja ülepingekaitse

EN 50124-2:2001/AC:2010

Cenelec

EN 50125-1:1999

Raudteealased rakendused. Keskkonnatingimused seadmetele. Osa 1: Veeremil asetsevad seadmed

EN 50125-1:1999/AC:2010

Cenelec

EN 50125-2:2002

Raudteealased rakendused. Keskkonnatingimused seadmetele. Osa 2: Paiksed elektripaigaldised

EN 50125-2:2002/AC:2010

Cenelec

EN 50125-3:2003

Raudteealased rakendused. Keskkonnatingimused seadmetele. Osa 3: Signalisatsiooni- ja telekommunikatsiooniseadmed

EN 50125-3:2003/AC:2010

Cenelec

EN 50126-1:1999

Raudteealased rakendused. Töökindluse, kasutatavuse, hooldatavuse ja ohutuse (TKHO) määratlemine ning esitlemine. Osa 1: Põhinõuded ja üldprotseduur

EN 50126-1:1999/AC:2006

EN 50126-1:1999/AC:2012

EN 50126-1:1999/AC:2010

Cenelec

EN 50129:2003

Raudteealased rakendused. Side-, signalisatsiooni- ja andmetöötlussüsteemid. Ohutust tagavad elektroonikasüsteemid signalisatsiooniks

EN 50129:2003/AC:2010

Cenelec

EN 50151:2003

Raudteealased rakendused. Püsipaigaldised. Elektriraudtee. Komposiitisolaatoritele kehtestatud erinõuded

EN 50151:2003/AC:2010

Cenelec

EN 50155:2007

Raudteealased rakendused. Raudteeveeremil kasutatavad elektroonikaseadmed

EN 50155:2007/AC:2010

EN 50155:2007/AC:2012

Cenelec

EN 50159:2010

Raudteealased rakendused. Side-, signalisatsiooni- ja andmetöötluse süsteemid. Ohutusega seotud teabeedastus ülekandesüsteemides

EN 50159-1:2001

- EN 50159-2:2001

Märkus 2.1

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.9.2013)

Cenelec

EN 50163:2004

Raudteealased rakendused. Veosüsteemide tööpinge

EN 50163:2004/A1:2007

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.3.2010)

EN 50163:2004/AC:2013

EN 50163:2004/AC:2010

Cenelec

EN 50238:2003

Raudteealased rakendused. Veeremi ja rongi kontrollindikaatorsüsteemi vaheline ühilduvus

EN 50238:2003/AC:2010

Cenelec

EN 50317:2002

Raudteealased rakendused. Vooluvõtusüsteemid. Pantograafi ja liinivahelise dünaamilise vastasmõju mõõtmiste esitatavad nõuded ja hindamine

EN 50317:2002/A1:2004

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.10.2007)

EN 50317:2002/A2:2007

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.2.2010)

EN 50317:2002/A2:2007/AC:2010

Cenelec

EN 50317:2012

Raudteealased rakendused. Vooluvõtusüsteemid. Pantograafi ja liinivahelise dünaamilise vastasmõju mõõtmiste esitatavad nõuded ja hindamine

EN 50317:2002

ja selle muudatused

Märkus 2.1

26.12.2014

EN 50317:2012/AC:2012

Cenelec

EN 50367:2012

Raudteealased rakendused. Vooluvõtusüsteemid. Pantograafi ja kontaktliini vastastikuse toime tehnilised kriteeriumid (vaba juurdepääsu saavutamiseks)

EN 50367:2012/AC:2013

Cenelec

EN 50388:2005

Raudteealased rakendused. Energiavarustus ja veerevkoosseis. Energiavarustuse (alajaama) ja veerevkoosseisu vahelise koostalitusvõime saavutamise kooskõlastatud tehnilised tingimused

EN 50388:2005/AC:2010

Cenelec

EN 50388:2012

Raudteealased rakendused. Energiavarustus ja veerevkoosseis. Energiavarustuse (alajaama) ja veerevkoosseisu vahelise koostalitusvõime saavutamise kooskõlastatud tehnilised tingimused

EN 50388:2005

Märkus 2.1

13.2.2015

EN 50388:2012/AC:2013

Cenelec

EN 50463-1:2012

Raudteealased rakendused. Energiamõõtmised rongides. Osa 1: Üldnõuded

Cenelec

EN 50463-2:2012

Raudteealased rakendused. Energiamõõtmised rongides. Osa 2: Energiamõõtmised

Cenelec

EN 50463-3:2012

Raudteealased rakendused. Energiamõõtmised rongides. Osa 3: Andmekäsitlus

Cenelec

EN 50463-4:2012

Raudteealased rakendused. Energiamõõtmised rongides. Osa 4: Kommunikatsioon

Cenelec

EN 50463-5:2012

Raudteealased rakendused. Energiamõõtmised rongides. Osa 5: Vastavushindamine

Cenelec

EN 50553:2012

Raudteealased rakendused. Nõuded veeremi liikumisvõimele veeremil tekkinud tulekahju korral

Cenelec

EN 61375-1:2012

Raudtee elektroonikaseadmed. Rongisisene kommunikatsioonivõrk. Osa 1: Üldehitus

IEC 61375-1:2012

Cenelec

EN 61375-2-1:2012

Raudtee elektroonikaseadmed. Rongisisene kommunikatsioonivõrk. Osa 2-1: Juhtmeline rongisiin

IEC 61375-2-1:2012

Cenelec

EN 61375-2-2:2012

Raudtee elektroonikaseadmed. Rongisisene kommunikatsioonivõrk. Osa 2-2: Juhtmelise rongisiini vastavuse katsetamine

IEC 61375-2-2:2012

Cenelec

EN 61375-3-1:2012

Raudtee elektroonikaseadmed. Rongisisene kommunikatsioonivõrk. Osa 3-1: Mitmeotstarbeline sõidukisiin

IEC 61375-3-1:2012

Cenelec

EN 61375-3-2:2012

Raudtee elektroonikaseadmed. Rongisisene kommunikatsioonivõrk. Osa 3-2: Mitmeotstarbelise sõidukisiini vastavuse katsetamine

IEC 61375-3-2:2012

Cenelec

EN 61375-3-3:2012

Raudtee elektroonikaseadmed. Rongisisene kommunikatsioonivõrk. Osa 3-3: CANopen-protokollil põhinev võrk

IEC 61375-3-3:2012

| Märkus 1: | Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti. |
| --- | --- |

Märkus 1:

Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti.

| Märkus 2.1: | Uue (või muudetud) standardi reguleerimisala on samasugune nagu asendataval standardil. Osutatud kuupäevast alates ei loo asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu ajaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. |
| --- | --- |

Märkus 2.1:

Uue (või muudetud) standardi reguleerimisala on samasugune nagu asendataval standardil. Osutatud kuupäevast alates ei loo asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu ajaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele.

| Märkus 2.2: | Uue standardi reguleerimisala on ulatuslikum kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval ei loo asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. |
| --- | --- |

Märkus 2.2:

Uue standardi reguleerimisala on ulatuslikum kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval ei loo asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele.

| Märkus 2.3: | Uue standardi reguleerimisala on kitsam kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval ei loo (osaliselt) asendatava standardi järgimine enam eeldust, et uue standardi reguleerimisalasse jäävad tooted või teenused vastavad liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. See ei mõjuta vastavuseeldust liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele nende toodete ja teenuste puhul, mis kuuluvad (osaliselt) asendatava standardi reguleerimisalasse, kuid ei kuulu uue standardi reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

Märkus 2.3:

Uue standardi reguleerimisala on kitsam kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval ei loo (osaliselt) asendatava standardi järgimine enam eeldust, et uue standardi reguleerimisalasse jäävad tooted või teenused vastavad liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. See ei mõjuta vastavuseeldust liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele nende toodete ja teenuste puhul, mis kuuluvad (osaliselt) asendatava standardi reguleerimisalasse, kuid ei kuulu uue standardi reguleerimisalasse.

| Märkus 3: | Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval ei anna asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. |
| --- | --- |

Märkus 3:

Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval ei anna asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele.

MÄRKUS:

| — | Teavet standardite kättesaadavuse kohta saab Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest. Kõnealuste organisatsioonide nimekiri on vastavalt määruse (EL) nr 1025/2012 (2) artiklile 27 esitatud Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

—

Teavet standardite kättesaadavuse kohta saab Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest. Kõnealuste organisatsioonide nimekiri on vastavalt määruse (EL) nr 1025/2012 (2) artiklile 27 esitatud Euroopa Liidu Teatajas.

| — | Euroopa standardiorganisatsioonid võtavad ühtlustatud standardid vastu inglise keeles (Euroopa Standardikomitee ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee avaldavad ka prantsuse ja saksa keeles). Seejärel tõlgivad riiklikud standardiasutused ühtlustatud standardite pealkirjad kõikidesse nõutavatesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse. Euroopa Komisjon ei vastuta Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks esitatud pealkirjade õigsuse eest. |
| --- | --- |

—

Euroopa standardiorganisatsioonid võtavad ühtlustatud standardid vastu inglise keeles (Euroopa Standardikomitee ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee avaldavad ka prantsuse ja saksa keeles). Seejärel tõlgivad riiklikud standardiasutused ühtlustatud standardite pealkirjad kõikidesse nõutavatesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse. Euroopa Komisjon ei vastuta Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks esitatud pealkirjade õigsuse eest.

| — | Viited parandustele „.../AC:AAAA” avaldatakse vaid teavitamise eesmärgil. Paranduses on parandatud standardi tekstis esinenud trüki, õigekirja- või samalaadsed vead. Parandus võib puudutada üht või mitut keeleversiooni (inglise, prantsuse ja/või saksa), nii nagu see/need on Euroopa standardiorganisatsiooni poolt vastu võetud. |
| --- | --- |

—

Viited parandustele „.../AC:AAAA” avaldatakse vaid teavitamise eesmärgil. Paranduses on parandatud standardi tekstis esinenud trüki, õigekirja- või samalaadsed vead. Parandus võib puudutada üht või mitut keeleversiooni (inglise, prantsuse ja/või saksa), nii nagu see/need on Euroopa standardiorganisatsiooni poolt vastu võetud.

| — | Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes. |
| --- | --- |

—

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes.

| — | Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Euroopa Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise. |
| --- | --- |

—

Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Euroopa Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise.

| — | Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite ja muude Euroopa standardite kohta võib leida Internetist aadressil
  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite ja muude Euroopa standardite kohta võib leida Internetist aadressil

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  ESO: Euroopa standardiorganisatsioon:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel +32 25500811; faks +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel +32 25500811; faks +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel +32 25196871; faks +32 25196919 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel +32 25196871; faks +32 25196919 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel +33 492944200; faks +33 493654716 (http://www.etsi.eu) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel +33 492944200; faks +33 493654716 (http://www.etsi.eu)

(2)  EÜT L 316, 14.11.2012, lk 12.

---

| 26.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/16

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku ametisse nimetamine

2013/C 345/04

16. oktoober 2013 nimetas komisjon Joos STRAGIER'i ärakuulamise eest vastutava ametniku ametikohale vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes (EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21)) artiklile 1.

---

Kontrollikoda

| 26.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/17

---

Eriaruanne nr 12/2013 „Kas komisjon ja liikmesriigid suudavad tõendada, et ELi eelarvest maaelu arengu poliitikale eraldatud vahendeid kasutatakse otstarbekalt?”

2013/C 345/05

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati kontrollikoja eriaruanne nr 12/2013 „Kas komisjon ja liikmesriigid suudavad tõendada, et ELi eelarvest maaelu arengu poliitikale eraldatud vahendeid kasutatakse otstarbekalt?”.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebilehel: http://eca.europa.eu

Aruande tasuta eksemplari saamiseks pöörduge kontrollikoja poole aadressil

| European Court of Auditors |
| --- |
| Unit ‘Audit: Production of Reports’ |
| 12, rue Alcide de Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel +352 4398-1 |
| E-post: eca-info@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Unit ‘Audit: Production of Reports’

12, rue Alcide de Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel +352 4398-1

E-post: eca-info@eca.europa.eu

või täitke elektrooniline tellimus EU-Bookshop-veebilehel.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 26.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/18

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.7118 – AXA/Norges Bank/SZ Tower)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 345/06

| 1. | 18. novembril 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad AXA (Prantsusmaa) ja Norges Bank (Norra) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja SZ Tower (Saksamaa) üle varade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

18. novembril 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad AXA (Prantsusmaa) ja Norges Bank (Norra) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja SZ Tower (Saksamaa) üle varade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | AXA on ülemaailmne kindlustusandjate konsolideerimisgrupp, mille tegevusala on elu-, tervise- ja muud liiki kindlustus, samuti investeeringute juhtimine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

AXA on ülemaailmne kindlustusandjate konsolideerimisgrupp, mille tegevusala on elu-, tervise- ja muud liiki kindlustus, samuti investeeringute juhtimine;

| — | Norges Bank on Norra keskpank. Lisaks valitsuse pensionifondi investeeringute juhtimisele tegutseb Norra keskpank veel mitmes valdkonnas, eelkõige vastutab rahapoliitika, riigi pikaajaliste välisvaluutareservide haldamise ja finantsstabiilsuse eest; |
| --- | --- |

—

Norges Bank on Norra keskpank. Lisaks valitsuse pensionifondi investeeringute juhtimisele tegutseb Norra keskpank veel mitmes valdkonnas, eelkõige vastutab rahapoliitika, riigi pikaajaliste välisvaluutareservide haldamise ja finantsstabiilsuse eest;

| — | SZ Tower on Saksamaal Münchenis asuv kontorihoone, mis koosneb kuuekorruselisest hoonest ja 28korruselisest kõrghoonest, millel on kolm maa-alust korrust ja üks maa-alune garaaž. |
| --- | --- |

—

SZ Tower on Saksamaal Münchenis asuv kontorihoone, mis koosneb kuuekorruselisest hoonest ja 28korruselisest kõrghoonest, millel on kolm maa-alust korrust ja üks maa-alune garaaž.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.7118 – AXA/Norges Bank/SZ Tower):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.7118 – AXA/Norges Bank/SZ Tower):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

| 26.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/19

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.7097 – Bridgepoint/Orlando/La Gardenia Beauty)

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 345/07

| 1. | 18. novembril 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Bridgepoint Advisers Group Limited („Bridgepoint”, Ühendkuningriik) ja Orlando Italy Management SA („Orlando”, Luksemburg) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses praegu Orlando ainukontrolli all oleva ettevõtja La Gardenia Beauty SpA („La Gardenia”, Itaalia) üle mõnel muul viisil. |
| --- | --- |

1.

18. novembril 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Bridgepoint Advisers Group Limited („Bridgepoint”, Ühendkuningriik) ja Orlando Italy Management SA („Orlando”, Luksemburg) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses praegu Orlando ainukontrolli all oleva ettevõtja La Gardenia Beauty SpA („La Gardenia”, Itaalia) üle mõnel muul viisil.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Bridgepoint: börsivälistesse ettevõtetesse investeerimine ja rahastamine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Bridgepoint: börsivälistesse ettevõtetesse investeerimine ja rahastamine;

| — | Orlando: börsivälistesse ettevõtetesse investeerimine ja rahastamine; |
| --- | --- |

—

Orlando: börsivälistesse ettevõtetesse investeerimine ja rahastamine;

| — | La Gardenia: lõhnaõlide ja kosmeetikatoodete jaemüük Itaalias. |
| --- | --- |

—

La Gardenia: lõhnaõlide ja kosmeetikatoodete jaemüük Itaalias.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.7097 – Bridgepoint/Orlando/La Gardenia Beauty):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.7097 – Bridgepoint/Orlando/La Gardenia Beauty):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---

| 26.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/20

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.7106 – PensionDanmark Holding/GDF SUEZ/Noordgas-transport)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 345/08

| 1. | 18. novembril 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad PensionDanmark Holding („PensionDanmark”, Taani) ja GDF SUEZ SA („GDF SUEZ”, Prantsusmaa) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Noordgastransport BV („NGT”, Madalmaad) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

18. novembril 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad PensionDanmark Holding („PensionDanmark”, Taani) ja GDF SUEZ SA („GDF SUEZ”, Prantsusmaa) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Noordgastransport BV („NGT”, Madalmaad) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | PensionDanmark on mittetulunduslik, tööturuga seotud, piiratud vastutusega Taani elukindlustusselts; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

PensionDanmark on mittetulunduslik, tööturuga seotud, piiratud vastutusega Taani elukindlustusselts;

| — | GDF SUEZ on üks maailma juhtivaid tööstusettevõtteid, mis tegutseb energiasektori väärtusahela kõikides osades elektri- ja maagaasi turul; |
| --- | --- |

—

GDF SUEZ on üks maailma juhtivaid tööstusettevõtteid, mis tegutseb energiasektori väärtusahela kõikides osades elektri- ja maagaasi turul;

| — | NGT osutab transpordi- ja töötlemisteenuseid oma merealustele gaasijuhtmetele ja avamere töötlemisrajatistele Madalmaades. |
| --- | --- |

—

NGT osutab transpordi- ja töötlemisteenuseid oma merealustele gaasijuhtmetele ja avamere töötlemisrajatistele Madalmaades.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.7106 – PensionDanmark Holding/GDF SUEZ/Noordgas-transport):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| MADO 1 |
| 1210 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.7106 – PensionDanmark Holding/GDF SUEZ/Noordgas-transport):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

MADO 1

1210 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

| 26.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/21

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.7092 – LIXIL Group/Development Bank of Japan/Grohe Group)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 345/09

| 1. | 18. novembril 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Jaapani ettevõtjad LIXIL Group Corporation („LIXIL”) ja Development Bank of Japan Inc. („DBJ”) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Grohe Group Sàrl („Grohe”, Luksemburg) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

18. novembril 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Jaapani ettevõtjad LIXIL Group Corporation („LIXIL”) ja Development Bank of Japan Inc. („DBJ”) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Grohe Group Sàrl („Grohe”, Luksemburg) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | LIXIL: ehitusmaterjalid ja -seadmed, sealhulgas sanitaartooted; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

LIXIL: ehitusmaterjalid ja -seadmed, sealhulgas sanitaartooted;

| — | DBJ: pangandus; |
| --- | --- |

—

DBJ: pangandus;

| — | Grohe: vannitoa ja köögi veevarustusseadmed, eelkõige sanitaarseadmed, loputuskastid ja installatsioonisüsteemid. |
| --- | --- |

—

Grohe: vannitoa ja köögi veevarustusseadmed, eelkõige sanitaarseadmed, loputuskastid ja installatsioonisüsteemid.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.7092 – LIXIL Group/Development Bank of Japan/Grohe Group):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.7092 – LIXIL Group/Development Bank of Japan/Grohe Group):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

| 26.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/22

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.7087 – Vitol/Carlyle/Varo)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 345/10

| 1. | 18. novembril 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames USA kontsernile The Carlyle Group („Carlyle”) kuuluvad fondid omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Šveitsi ettevõtja Varo Energy Holding SA („Varo”) üle. Praegu ja ka edaspidi on Varo üle kaudne jagatud valitsev mõju Madalmaade kontsernil Vitol Group BV („Vitol Group”). Lisaks kavatseb Varo kõnealuse tehingu osana omandada kontsernilt Vitol mõned teised ettevõtjad Saksamaal. |
| --- | --- |

1.

18. novembril 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames USA kontsernile The Carlyle Group („Carlyle”) kuuluvad fondid omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Šveitsi ettevõtja Varo Energy Holding SA („Varo”) üle. Praegu ja ka edaspidi on Varo üle kaudne jagatud valitsev mõju Madalmaade kontsernil Vitol Group BV („Vitol Group”). Lisaks kavatseb Varo kõnealuse tehingu osana omandada kontsernilt Vitol mõned teised ettevõtjad Saksamaal.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Carlyle on üleilmne alternatiivne varahaldaja, kes haldab fonde, mis investeerivad kogu maailmas nelja inverteerimissektorisse: äriinvesteeringud börsivälistesse ettevõtetesse (väljaostmine ja kasvukapital), vara (kinnisvara, taristu ja energeetika), ülemaailmsed turustrateegiad (struktureeritud krediit, vahefinantseerimine, finantsprobleemid, riskifondid ja keskmise suurusega võlad) ning lahendused (börsivälistesse ettevõtetesse investeerivate fondifondide programm, seonduvad kaasinvesteeringud ja kõrvaltegevused); |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Carlyle on üleilmne alternatiivne varahaldaja, kes haldab fonde, mis investeerivad kogu maailmas nelja inverteerimissektorisse: äriinvesteeringud börsivälistesse ettevõtetesse (väljaostmine ja kasvukapital), vara (kinnisvara, taristu ja energeetika), ülemaailmsed turustrateegiad (struktureeritud krediit, vahefinantseerimine, finantsprobleemid, riskifondid ja keskmise suurusega võlad) ning lahendused (börsivälistesse ettevõtetesse investeerivate fondifondide programm, seonduvad kaasinvesteeringud ja kõrvaltegevused);

| — | Vitol Refining Group on kontserni Vitol Group osa, kes tegeleb toorainetega kauplemisega ja rahastamisvahenditega, mis on eelkõige seotud nafta ja gaasiga, terminalide käitamise ning nafta ja gaasi tootmise ning nende leiukohtade uurimisega; |
| --- | --- |

—

Vitol Refining Group on kontserni Vitol Group osa, kes tegeleb toorainetega kauplemisega ja rahastamisvahenditega, mis on eelkõige seotud nafta ja gaasiga, terminalide käitamise ning nafta ja gaasi tootmise ning nende leiukohtade uurimisega;

| — | Varo käitab toornafta rafineerimistehast Šveitsis ning tegeleb naftatoodete ladustamise ja hulgimüügiga Šveitsis; |
| --- | --- |

—

Varo käitab toornafta rafineerimistehast Šveitsis ning tegeleb naftatoodete ladustamise ja hulgimüügiga Šveitsis;

| — | Vitol Germany, mille üle on valitsev mõju kontsernil Vitol, tegeleb peamiselt keskmiste destillaatide kategooriasse kuuluvate rafineeritud naftatoodete müügiga; |
| --- | --- |

—

Vitol Germany, mille üle on valitsev mõju kontsernil Vitol, tegeleb peamiselt keskmiste destillaatide kategooriasse kuuluvate rafineeritud naftatoodete müügiga;

| — | Petrotank, mille üle praegu on valitsev mõju kontsernil Vitol, käitab mineraalõlitoodete mahutite terminale Saksamaal. |
| --- | --- |

—

Petrotank, mille üle praegu on valitsev mõju kontsernil Vitol, käitab mineraalõlitoodete mahutite terminale Saksamaal.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.7087 – Vitol/Carlyle/Varo):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.7087 – Vitol/Carlyle/Varo):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

| 26.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/23

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.7101 – Brookfield Property/Starwood/Interhotel Portfolio)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2013/C 345/11

| 1. | 15. novembril 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Brookfield Property Partners LP („BPY”, Bermuda) koos ettevõtjaga Starwood Capital Group Global, LP („Starwood”, USA) omandavad ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühiskontrolli 13 hotelli üle Saksamaal („Interhotel Portfolio”, Saksamaa) aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

15. novembril 2013 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Brookfield Property Partners LP („BPY”, Bermuda) koos ettevõtjaga Starwood Capital Group Global, LP („Starwood”, USA) omandavad ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühiskontrolli 13 hotelli üle Saksamaal („Interhotel Portfolio”, Saksamaa) aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | BPY on ülemaailmne kaubandusomandit omav ettevõtja, kes haldab omataoliste hulgas parimat kontori-, jaekaubandus-, mitmepereelamu- ja tööstusomandit ning investeerib neisse; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

BPY on ülemaailmne kaubandusomandit omav ettevõtja, kes haldab omataoliste hulgas parimat kontori-, jaekaubandus-, mitmepereelamu- ja tööstusomandit ning investeerib neisse;

| — | Starwood on ülemaailmne erainvesteerimisettevõtja, kes investeerib erinevatesse varadesse – sealhulgas mitmepereelamute, kontorihoonete, jaekaubandusettevõtjate, hotellide ja tööstushoonete alune maa, elamu- ja ärimaa, eakate hooldekodud, segakasutuses olev ja golfiväljakute alune maa, ning teeb seda kapitalistruktuuri kõigil tasanditel – sealhulgas aktsiad, eelisaktsiad, vaherahastamine ja eesõigusnõudega laenud, sõltuvalt riski ja tootluse profiilist; |
| --- | --- |

—

Starwood on ülemaailmne erainvesteerimisettevõtja, kes investeerib erinevatesse varadesse – sealhulgas mitmepereelamute, kontorihoonete, jaekaubandusettevõtjate, hotellide ja tööstushoonete alune maa, elamu- ja ärimaa, eakate hooldekodud, segakasutuses olev ja golfiväljakute alune maa, ning teeb seda kapitalistruktuuri kõigil tasanditel – sealhulgas aktsiad, eelisaktsiad, vaherahastamine ja eesõigusnõudega laenud, sõltuvalt riski ja tootluse profiilist;

| — | Interhotel Portfolio koosneb hotelliketti kuuluvast 13 hotellist, mis asuvad kuues Saksamaa linnas. Berliin (The Westin Grand Berlin, Park Inn, Radisson Berlin Alexanderplatz), Dresden (The Westin Bellevue Dresden, Pullman Dresden Newa, Ibis Hotel Bastei, Ibis Hotel Königstein, Ibis Styles Hotel Lilienstein), Leipzig (The Westin Leipzig, Radisson Blu Leipzig, Astoria Leipzig), Erfurt (Radisson Blu Erfurt), Potsdam (Mercure Potsdam) ja Chemnitz (Mercure Kongress Chemnitz). |
| --- | --- |

—

Interhotel Portfolio koosneb hotelliketti kuuluvast 13 hotellist, mis asuvad kuues Saksamaa linnas. Berliin (The Westin Grand Berlin, Park Inn, Radisson Berlin Alexanderplatz), Dresden (The Westin Bellevue Dresden, Pullman Dresden Newa, Ibis Hotel Bastei, Ibis Hotel Königstein, Ibis Styles Hotel Lilienstein), Leipzig (The Westin Leipzig, Radisson Blu Leipzig, Astoria Leipzig), Erfurt (Radisson Blu Erfurt), Potsdam (Mercure Potsdam) ja Chemnitz (Mercure Kongress Chemnitz).

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.7101 – Brookfield Property/Starwood/Interhotel Portfolio):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.7101 – Brookfield Property/Starwood/Interhotel Portfolio):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 26.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/24

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

2013/C 345/12

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta
   (2)

„ELBE-SAALE HOPFEN”

EÜ nr: DE-PGI-0005-01071-13.12.2012

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus

„Elbe-Saale Hopfen”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Saksamaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

| Klass 1.8. | Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne) |
| --- | --- |

Klass 1.8.

Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Botaanika

Harilik humal (Humulus lupulus L.) on kanepiliste (Cannabinaceae) sugukonda humala perekonda (Urticeae) kuuluv taim. Humal on kahekojaline püsik, st isas- ja emasõied asuvad eri taimedel; st ühel taimel on kas isasõied hõredates pööristes või emasõied tihedatesse nuttidesse koondunud. Humalakasvatuse jaoks on olulised vaid emastaimed. Üksnes emastaimed moodustavad nn humalakäbisid (Lupuli strobulus). Humalakäbi koosneb kande- ja kattelehtedest, humalapöörisest ja -varrest. Kandelehtede põhjas on väikesed kollased terakesed. Need on näärmerakud, mis sisaldavad õlletoomise jaoks olulist humalajahu (lupuliin).

Tooted

Elbe-Saale kasvatuspiirkonnas kasvatatud humala jaoks taotletava määruse (EL) nr 1151/2012 kohase kaitsega on hõlmatud eranditult humala emastaimede kuivatatud käbid ning nendest saadud töödeldud tooted: graanulid (tüüp 90) ja lupuliiniga rikastatud graanulid (tüüp 45) ning CO2-humalaekstrakt ja etanooli-humalaekstrakt. Seejuures töödeldakse toorhumalat selleks, et

| — | vähendada veo- ja ladustamiskulusid, |
| --- | --- |

—

vähendada veo- ja ladustamiskulusid,

| — | võrreldes toorhumalaga oleks graanulite voolavus parem, |
| --- | --- |

—

võrreldes toorhumalaga oleks graanulite voolavus parem,

| — | keedukojas oleks võimalik automaatne doseerimine, |
| --- | --- |

—

keedukojas oleks võimalik automaatne doseerimine,

| — | mõru- ja lõhnaaineid saaks pruulimisprotsessis paremini ära kasutada. |
| --- | --- |

—

mõru- ja lõhnaaineid saaks pruulimisprotsessis paremini ära kasutada.

Graanuleid (tüüp 90, mille puhul 100 kg toorhumalast toodetakse 90 kg graanuleid) ja lupuliiniga rikastatud graanuleid (tüüp 45, mille puhul 100 kg toorhumalast valmistatakse 45 kg graanuleid) ning CO2-humalaekstrakti ja etanooli-humalaekstrakti käsitatakse tavapäraste humalatoodetena. Granuleerimise käigus humalakäbid jahvatatakse ja pressitakse läbi vormi graanuliteks. Lupuliiniga rikastatud graanulite (tüüp 45) puhul jahvatatakse sügavkülmutatud toorhumalat. Järgnevalt sõelutakse välja üks osa sarikalehtedest. Mõlema toimingu käigus ei lisata humalale ühtegi lisaainet.

Humalaekstrakt saadakse siis, kui lahustite abil (nt CO2 või etanool) eraldatakse eelnevalt toodetud humalagraanulite või toorhumala koostisained. Humala ekstraheerimine on füüsikaline protsess. Lahustit kasutatakse seejuures ülekandevahendina, mis tootmisetapi lõpus võetakse protsessis uuesti kasutusele. Mõlema menetluse käigus tekkinud pihkaineekstraktid sobivad väga hästi ladustamiseks.

Kasutamine

Elbe-Saale piirkonnas kasvatatud humalat ja selle töötlemisel saadud tooteid kasutatakse 99 % õlletootmisel. Elbe-Saale piirkonnas kasvatatud humala mõru- ja lõhnaained (eeterlikud õlid) mõjutavad oluliselt konkreetset pruulimisväärtust.

Saksamaa praegu suuruselt teises, Elbe-Saale kasvatuspiirkonnas kasvatatakse valdavalt järgmiseid mõrusorte:

| — | „Hallertauer Magnum”, |
| --- | --- |

—

„Hallertauer Magnum”,

| — | „Herkules”, |
| --- | --- |

—

„Herkules”,

| — | „Hallertauer Taurus”, |
| --- | --- |

—

„Hallertauer Taurus”,

| — | „Northern Brewer”, |
| --- | --- |

—

„Northern Brewer”,

| — | „Nugget”, |
| --- | --- |

—

„Nugget”,

| — | „Hallertauer Merkur”. |
| --- | --- |

—

„Hallertauer Merkur”.

Lisaks nimetatud humalasortidele kasvatakse Elbe-Saale kasvatuspiirkonnas vähemal määral selliseid lõhnasorte nagu „Perle” ja „Hallertauer Tradition”.

Iseloomulikud omadused ja kvaliteet

Humalaanalüüsi töörühm uurib igal aastal eri kasvatuspiirkondadest pärit mitme koristusküpse humalasordi alfahapete keskmisi väärtusi. Kasvatatavate mõrusortide humalad on suure alfahapete sisaldusega. Ajavahemikul 1997–2011 (15 aastat) oli kõige enam levinud sordi „Hallertauer Magnum” alfahapete keskmine sisaldus 13,25 %. Elbe-Saale kasvatuspiirkonnas koristatud lõhnasordi „Perle” alfahapete keskmine sisaldus ajavahemikul 2003–2012 (10 aastat) oli 7,35 %. Kokkuostjad on need väärtused lasknud kindlaks määrata vastavates laborites. Kasvatuspiirkonna suurte ühtsete alade tõttu on võimalik saada ühtlaselt kvaliteetset humalasaaki.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toorhumala täielik tootmine (sealhulgas saagi pakendamine ja esmasertifitseerimine) toimub tootmisettevõttes ja seega määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Humalat „Elbe-Saale Hopfen” tohib kasvatada üksnes määratletud geograafilises piirkonnas, mis hõlmab järgmisi valdu, linnu või kõnealuste valdade või linnade osi, mis on esitatud sulgudes:

| | Saksimaal:
  linn Mügeln, Ostrau, Großweitzschen, linn Leisnig, Göda, Burkau, Panschwitz-Kuckau, linn Elstra, linn Weißenberg, linn Löbau, Schönau-Berzdorf a. d. Eigen, linn Bernstadt a. d. Eigen, linn Grimma, Priestewitz, Klipphausen; |
| --- | --- |

Saksimaal:

linn Mügeln, Ostrau, Großweitzschen, linn Leisnig, Göda, Burkau, Panschwitz-Kuckau, linn Elstra, linn Weißenberg, linn Löbau, Schönau-Berzdorf a. d. Eigen, linn Bernstadt a. d. Eigen, linn Grimma, Priestewitz, Klipphausen;

| | Saksi-Anhaltis:
  linn Bernburg (Weddegast), linn Köthen (Baasdorf), linn Südliches Anhalt (Edderitz, Großbadegast / Klein Badegast, Prosigk, Maasdorf), Nemsdorf-Görendorf, Obhausen, linn Querfurt, Salzatal (Beesenstedt), Elsteraue (Rehmsdorf ja Spora linnaosade Sprosseni ja Oelseniga), Gleina, linn Zeitz, Kretzschau (Grana, Salsitz), Wetterzeube, Molau piirkond (Casekirchen, Molau, Aue); |
| --- | --- |

Saksi-Anhaltis:

linn Bernburg (Weddegast), linn Köthen (Baasdorf), linn Südliches Anhalt (Edderitz, Großbadegast / Klein Badegast, Prosigk, Maasdorf), Nemsdorf-Görendorf, Obhausen, linn Querfurt, Salzatal (Beesenstedt), Elsteraue (Rehmsdorf ja Spora linnaosade Sprosseni ja Oelseniga), Gleina, linn Zeitz, Kretzschau (Grana, Salsitz), Wetterzeube, Molau piirkond (Casekirchen, Molau, Aue);

| | Tüüringis:
  Saaleplatte, Kutzleben, linn Heringen-Helme, linn Weißensee, vallad Gangloffsömmern, Frömmstedt, linn Großenehrich, Rottleben, linn Sondershausen, linn Schkölen, Monstab. |
| --- | --- |

Tüüringis:

Saaleplatte, Kutzleben, linn Heringen-Helme, linn Weißensee, vallad Gangloffsömmern, Frömmstedt, linn Großenehrich, Rottleben, linn Sondershausen, linn Schkölen, Monstab.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Humalat kasvatatakse Elbe-Saale piirkonnas eranditult sellistes kasvukohtades, kus viljakusklassi 60–100 kuuluv muld on kerge ja tüseda kihiga ning on end kõnealuses piirkonnas rohkem kui 50 aastat kestnud humalakasvatuse vältel hästi õigustanud.

Geograafilisse piirkonda kuuluva Magdeburgi madaliku, Querfurteri tasandiku ja Tüüringi nõo mustmullad ja mustmullataolised lössimullad sobivad hästi humalakasvatuseks. Humalakasvatuseks sobivad hästi ka Leipzigi ja Dresdeni vahelised tüsedakihilised, kergelt degradeerunud heledad lössimullad (nt Lommatzscher Pflege), aga ka laiapõhjaliste jõeorgude lammimullad.

Saksamaa kõige põhjapoolsema, Elbe-Saale humalakasvatuspiirkonna ilmastikutingimused sarnanevad üldjoontes muude kasvatuspiirkondade kliimaga. Kasvatuspiirkonna põhjapoolse asukoha ning märtsist augustini kestva kasvuperioodi pikaajalise madala keskmise pinnatemperatuuri tõttu saab humal küpseks kuus päeva hiljem kui Saksamaa lõunapoolsetes kasvatuspiirkondades. Võrreldes muude kasvatuspiirkondadega on kõnealuses piirkonnas ka aastase sademete hulga pikaajaline keskmine väiksem (450 l/m2 kuni 650 l/m2). Kui sademeid on vähe, siis vajaduse korral niisutatakse praegusel ajal juunis, juulis ja augustis saagikuse tagamiseks 74 % kasvatuspiirkonnast (2011. aasta seis).

Elbe-Saale kasvatuspiirkonnas kõikjal kasutatavad pingbetoonvõrestikud on ka humala „Elbe-Saale Hopfen” saagikuse tagatis. Kõnealused võrestikud kestavad pikka aega, vajavad vähest parandamist, püsivad kindlalt maas ning on seega tormikindlad.

Kuna humal on tuuleõrn kultuur, tuleb lisaks tuule eest kaitstud kasvukohale ära kasutada ka looduses kasvavaid puudesalusid või olemasolevaid ajalooliselt rajatud kaitsvaid puittaimeistandusi või võimaluse korral istutada tuulekaitseks üks või kaks rida kiiresti kasvavaid puittaimi.

Tänu võrdlemisi suurtele vahemaadele humalakasvatusettevõtete vahel vähendatakse ka rahest või tormist tingitud ulatuslike saagikadude ohtu. Nii kaubanduse kui ka saagikuse tagamiseks on humalakasvatuspiirkonnal oluline eelis ka fütosanitaarsest seisukohast. Oluline on kasvatada seenkahjuritest (nt praegusel ajal esinev närbumistõbi, mida ei saa keemiliselt tõrjuda) tabandumata taimi. Elbe-Saale humalakasvatuspiirkond on ida-lääne suunal linnulennult umbes 280 km ja lõuna-põhja suunal ligikaudu 85 km. Selles piirkonnas on praegu 29 humalakasvatusettevõtet (2010/2011. aasta seis).

Elbe-Saale piirkonna humalakasvatus on rohkem kui 1 000 aastat kestnud traditsiooniga. Esimesed dokumentaalsed tõendid määratletud geograafilise piirkonna humalakasvatuse kohta on pärit 11. sajandist. Humalakasvatust käsitlevad õigusnormid on olemas juba 13. sajandist. Ida-Saksamaa lõunaosas kujunenud humalakasvatuse ja traditsioonilise humalakaubanduse kohta annavad tunnistust ka arvukad muud viited, nagu näiteks Dresdeni humalalaat. Esimesed põhjalikud juhendid määratletud geograafilise piirkonna humalakasvatuse kohta trükiti 18. sajandi alguses. Geograafilise piirkonna humala erilist kvaliteeti on esile tõstetud alates 1784. aastast. Geograafilisest piirkonnast pärit humal on väga tuntud toode ning oma päritolu tõttu väga hea mainega. Hea maine säilitamiseks loodi juba 16. sajandil kvaliteeti tõendav humalapitser Hopfensiegel, mis oli sarnane Spalti kasvatuspiirkonnas kasutatud pitseriga. Ka praegu kinnitatakse pitseriga ametlikult, et humal on pärit Elbe-Saale kasvatuspiirkonnast.

Geograafilise piirkonna humalakasvatuse ajaloost annavad tänapäevalgi tunnistust paljud kohanimed, säilinud humalaaidad ja -kuivatid ning asjaolu, et humala motiivi on kasutatud paljude linnade vappidel. Kui 19. sajandil kasvatati humalat praeguse kolme liidumaa territooriumil rohkem kui 1 000 hektaril, siis vähenes kasvatuspind 20. sajandi alguseks, nii et pärast 1934. aastat kasvatati humalat üksnes Hildburghauseni piirkonna koduaedades kohalike väikeste pruulikodade tarbeks. Alates 1950. aastast hakati piirkonnas Tšehhoslovakkia Sotsialistliku Vabariigi oskusteabe toel taas humalat kasvatama. Alates 1964. aastast kasvatatava mõruhumalasordiga „Northern Brewer” (tunnustatud 1968. aastal) kaasnesid olulised edusammud. Juba 1985. aastal kasvatati mõruhumalat rohkem kui 80 % tolleaegsest kasvatuspinnast. Valdavalt kasvatati sorti „Northern Brewer”, alates 1973. aastast vähemal määral ka sorti „Bullion”. Alates 1990. aastate algusest hakati kasvatama mõruhumalasorti „Hallertauer Magnum”. Tänapäeval kasvatatakse 86 % saagikusega mõruhumalat vähemalt 87 % kasvatuspinnast – see on jätkuvalt suur osakaal, millele ei ole võrdset Saksamaa üheski kasvatuspiirkonnas.

Seoses humalaga oli Elbe-Saale piirkonnast (keskus Saalkreis) esimest korda juttu 1947. aastal Halle-Gröbersi põllumajanduskoolis peetud ettekandes. Kuni 1957. aastani nimetati kasvatuspiirkonnas kasvatatud saaki nimetusega „Mitteldeutschen Hopfen” ja ekspordiks ettenähtud humalat nimetusega „Saale Hopfen”, mis Leipzigi messil 1966. aastal tunnistati esmakordselt kuldmedali vääriliseks. Rahvusvahelise humalakasvatusbüroo liikmesusega kaasnes 1971. aastal tunnustus „SDV kasvatuspiirkonnale”. Alles 1990. aastast alates on kasvatuspiirkonna nimetus „Elbe-Saale kasvatuspiirkond”.

Tänaseni oluliselt muutumatuna püsinud suurtel humalakasvatusaladel on võimalik suuri mehhanisme lühema aja jooksul pöörata, mistõttu paraneb masinate ja seadmete kasutamine. Seetõttu on võimalik humalat tõhusamalt töödelda ja hooldada. Suured ühtsed kasvatuspinnad on kasvatuspiirkonnas ühtlaselt kvaliteetsete humalapartiide tootmise eeldus.

Lupuliini moodustumiseks on ilmastikutingimused olulise tähtsusega. Humal „Elbe-Saale Hopfen” eristub muudest humalasortidest selle poolest, et seda kasvatatakse Saale-Unstruti ja Elbe jõeoru tuntud viinamarjakasvatuspiirkondades või nimetatud piirkondade vahetus läheduses. Juba keskajal „Põhjamaa viinapuuks” nimetatud humalat hakati paljudes kohtades kasvatama külmaõrnade viinamarjade asemel.

5.2.   Toote eripära

Alfahapete suuremast sisaldusest tingitud majandusliku tasuvuse tõttu kasutatakse mõruhumalat peamiselt mõrususe põhitaseme reguleerimiseks. Elbe-Saale kasvatuspiirkonnas kasvatatakse valdavalt mõruhumalat. Kasvatuspiirkonnas toodetud humalat kasutati kuni 1990. aastateni peamiselt SDV õlletehaste vajadusteks. Elbe-Saale piirkonnas kasvatatud mõruhumalat kasutatakse alates 1990. aastast kogu maailma suurimates õllekontsernides.

Kuigi SDV enda õlletootmise jaoks vajatud tooraine tõttu humalat üldse ei eksporditud, vastas piirkonnas koristatud humala kvaliteet juba 1970. aastatel täielikult rahvusvahelistele nõuetele.

Elbe-Saale piirkonna humalakasvatus kogus tuntust tänu 1974. aastal teadusliku komisjoni istungile ja Dresdenis 1980. aastal toimunud rahvusvahelise humalabüroo XXVIII. kongressile, sest suurtel aladel (kuni 90 ha) saadud hektarisaak (1979: 35 tsentnerit) oli võrreldav SFV saaginäitajatega.

Alates 1960. aastast toimunud kogemustevahetamise raames jagati humalakasvatajatele uusi teadmisi ja tutvustati tehnilisi uuendusi. Seda traditsiooni jätkatakse edukalt 1996. aastast igal aastal ning 2002. aastast saadik üle aasta üritusena „Elbe-Saale Hopfentag”. Eelkõige tahetakse sellega äratada huvi kohalikes õlletootjates, et nad kasutaksid suurepärast kohalikku toorainet. Alates 2006. aastast valitakse igal aastal humalakuninganna, kes „Elbe-Saale Hopfen” humalat tutvustab piirkondlikul, riigi ja rahvusvahelisel tasemel.

Geograafilises piirkonnas kujunenud humalakasvatuse oskusteave tugineb 1950. aasta algusest alates Jenas toimunud humalaga seotud uurimistegevusele. 2009. aastal avati Groß Santerslebeni vallas humalaga seotud teabemaja „Hopfen-Info-Haus”, kus leidub hulgaliselt huvitavat teavet Elbe-Saale humalakasvatuspiirkonna kohta.

Paljude kohalike õlletootjate jaoks on Elbe-Saale humalakasvatuspiirkonnas toodetud humal muutunud kvaliteediga seotud mõisteks. Mõnes võõrastemajas-pruulikojas (nt Bayerischer Bahnhof Leipzigis) kasutatakse õllepruulimiseks üksnes Elbe-Saale humalakasvatuspiirkonnas toodetud toorhumalat ja humalagraanuleid. Lisaks sellele kasutatakse kasvatuspiirkonnas põlistes pruulikodades Altenburger Brauerei GmbH, Brauerei Landsberg GmbH ja Privatbrauerei Schwerter Meißen GmbH humalagraanuleid, mida valmistatakse kasvatuspiirkonnas kasvanud toorhumalast. Elbe-Saale piirkonna humalat saadetakse valdavalt kaubandusettevõtete kaudu kuni ligikaudu 40 % ELi liikmesriikide (sh Saksmaa) õlletehastesse ning rohkem kui pool toodangust läheb üle kogu maailma kolmandatesse riikidesse. Kogu maailmas toimivad õlletehased tagavad oma püsivalt kõrgekvaliteedilise õlletootmise tänu Elbe-Saale piirkonnas kasvatatud suurtele, homogeensetele humalapartiidele. Saksa õlleturu praegune liider õllekontsern Radeberger Gruppe KG (mille tootmisüksused asuvad peaaegu kõigis Saksamaa osades) kasutab õlletootmiseks näiteks Elbe-Saale piirkonnas kasvatatud humalast saadud humalagraanuleid ja -ekstrakte.

Alates 2004. aastast saadetakse Elbe-Saale humalakasvatuspiirkonnast igal aastal Saksamaa humalanäitusele mõruhumalasortide kaubanäidised, mille alusel võrreldakse kõiki muid Saksamaal kasvatatavaid humalasorte. Elbe-Saale humalakasvatuspiirkonna humalakasvatajad said parimate mõruhumalakasvatajate arvestuses 2007. ja 2008. aastal vastavalt kolmanda, 2005. aastal esimese ja 2004. aastal teise koha.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Eespool kirjeldatud ilmastikutingimused, mulla eriomadused, humalakasvatusettevõtete asend ja kaugus üksteisest ning kasvatuspiirkonna eriline kasvatussüsteem (toestusvõrestiku liik, tuulekaitse, tilkniisutus jne) on humalakasvatuse ja eriti mõruhumalasortide kasvatuse parimad eeltingimused. Samas on need Elbe-Saale humalakasvatuspiirkonna stabiilse saagi ja humala homogeensete alfahapete suure sisalduse tagatis.

Elbe-Saale kasvatuspiirkonna ühtlaselt kvaliteetseid humalapartiisid hindavad kõrgelt nii piirkondlikud õlletehased kui ka ülemaailmsed suured õllekontsernid näiteks Lõuna-Ameerikas, Kesk- ja Ida-Euroopas. Elbe-Saale piirkonna humala tuntusele ja heale mainele on kaasa aidanud praegu Saksamaa suuruselt teise kasvatuspiirkonna humalakasvatuse pikaajaline traditsioon.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 (3) artikli 5 lõige 7)

22. juuni 2012. aasta väljaanne Markenblatt, 25. köide, 7a-aa osa, lk 10037.

(http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/35552)

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

(2)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Asendatud määrusega (EL) nr 1151/2012.

(3)  Vt joonealust märkust 2.

---

Parandused

| 26.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 345/30 |
| --- | --- | --- | --- |

26.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 345/30

---

Itaalia Vabariigi majandusministeeriumi teatise (vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõike 2 punktile a) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 303, 19. oktoober 2013
  )

2013/C 345/13

Leheküljel 17 pealkiri:

asendatakse järgmisega:

Leheküljel 17 esimene ja teine lõik:

„Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõike 2 punktile a teatab majandusministeerium, et ministeerium avaldas 9. augusti 2013. aasta määruse Baleaari mere piirkonna E ümberkorraldamise kohta.

Kolme kuu jooksul alates kõnealuse määruse avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas võivad kõik huvitatud ettevõtjad esitada vastavalt kehtivatele eeskirjadele taotlusi süsivesinike geoloogilise luure uurimise ja tootmise lubade saamiseks ümberkorraldatud piirkonnas, mille koordinaadid on esitatud allpool.”

asendatakse järgmisega:

„Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõike 2 punktile a teatab majandusminister, et avaldati 9. augusti 2013. aasta määrus Baleaari mere piirkonna E ümberkorraldamise kohta.

Kui kõnealuse teatise avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas on möödunud kolm kuud, võivad kõik huvitatud ettevõtjad esitada vastavalt kehtivatele eeskirjadele taotlusi süsivesinike geoloogilise luure uurimise ja tootmise lubade saamiseks ümberkorraldatud piirkonnas, mille koordinaadid on esitatud allpool.”

---